LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 92
STENOGRAMA

2013 m. spalio 22 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkė L. GRAUŽINIENĖ,
Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. GEDVILAS,
Seimo Pirmininko pavaduotojai I. DEGUTIENĖ ir G. KIRKILAS

     PIRMININKAS (V. GEDVILAS, DPF). Labas rytas, gerbiamieji kolegos. Norėčiau paprašyti jūsų užimti savo darbo vietas. Skelbiu Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. spalio 22 d. (antradienio) plenarinio posėdžio pradžią. Kviečiu visus registruotis.
    Gerbiamieji kolegos, užsiregistravo 83 Seimo nariai.

10.01 val.
    Informaciniai pranešimai

    Gerbiamieji Seimo nariai, šį pirmadienį po ligos mirė mūsų 76 m. amžiaus kolega, 1992-1996 metų ir 2000-2004 metų kadencijų Seimo narys Algirdas Gricius.
    A. Gricius buvo puikus politikas, pedagogas, docentas, tarptautinių santykių specialistas. Viso Seimo vardu reiškiame užuojautą A. Griciaus artimiesiems, bičiuliams ir kolegoms. Kviečiu tylos minute pagerbti A. Griciaus atminimą.

    Tylos minutė

    Dėkoju.
    Mielieji kolegos, gerbiamieji Seimo nariai, šiandien - spalio 22-oji. Tai nėra tiesiog dar viena eilinė diena. Lietuvai ji labai svarbi. Prieš 25 m. spalio 22-ąją įvyko Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Steigiamasis suvažiavimas. Jis buvo surengtas Vilniuje, Sporto rūmuose. Rūmai tuomet buvo pilnutėliai, lygiai kaip ir pati Lietuva - ji buvo pilna žmonių. Svarbiausia, jog visų širdyse plazdėjo tie patys norai, troškimai, siekiai ir jausmai. Tai buvo istorinio judėjimo, lėmusio Lietuvos valstybės laisvę, pradžia. Vyko tai, kas negrįžtamai pakeitė mūsų tautos, mūsų šalies gyvenimą. Tapome laisva, nepriklausoma, savarankiška valstybė.
    Šiandien man tenka didelė garbė priminti tuos įvykius, kurie į Lietuvos istoriją natūraliai įsirašė aukso raidėmis, įvykius ir jų dalyvius, tuos žmones, kurie stojo į kovą už mūsų valstybės laisvę.
    Šiandien aš ir mano kolegos, esantys salėje, norėtume jums dar kartą tarti paprastą, tačiau nuoširdų ačiū už tai, kad buvote ryžtingi, buvote drąsūs, buvote kovotojai ir, kaip parodė istorija, buvote nenugalimi.
    Įžanginę kalbą Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Steigiamajame suvažiavime sakė neeilinis mūsų tautos žmogus, Sąjūdžio iniciatyvinės grupės narys, poetas Justinas Marcinkevičius. Leiskite man, kiek perfrazavus jo anuomet pasakytus žodžius, pakartoti juos ir šiandien: "Palinkėkime sau kuo daugiau geros valios, išminties, tolerancijos ir susiklausymo, o žodžiai "Vienybė težydi" teskamba mumyse nuolat." Ačiū.
    Gerbiamieji kolegos, šiandien turime dar vieną iškilmingą momentą - Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojas K. Komskis švenčia jubiliejų. Norėčiau paprašyti gerbiamosios Pirmininkės... Nėra. Taigi... Yra. Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkės L.Graužinienės įteikti... Gerbiamoji Loreta, kviečiu jus įteikti K. Komskiui gėles jubiliejaus proga. Noriu palinkėti Kęstui ir toliau sėkmingai darbuotis Lietuvos Respublikos Seime, politinės karjeros... (Plojimai)
     L. GRAUŽINIENĖ. Mielas Kęstai, ypač malonu jus pasveikinti šios gražios šventės proga ir tai daryti viso Seimo vardu. Džiaugiuosi, kad jūs esate su mumis, kad mes dirbame kartu, ir manau, kad ne vieną dar gerą darbą Lietuvai kartu padarysime. Sėkmės jums! (Plojimai)

10.06 val.
    Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. spalio 22 d. (antradienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

     PIRMININKAS. Dėkoju Seimo Pirmininkei. Gerbiamieji kolegos, pradedame svarstyti darbotvarkę. Darbotvarkės 1 klausimas - darbotvarkės svarstymas.
    Yra norinčių kalbėti. Gerbiamasis R. J. Dagys. Prašom.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, frakcijos vardu norėčiau paprašyti išbraukti iš darbotvarkės Administracinių bylų teisenos įstatymo 16 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-320, kuriuo siūloma vėl suteikti ypatingą statusą... vaiko teisių tarnyboms be teismo sprendimo kištis į galimybę atimti vaikus iš šeimų. Šitas klausimas tikrai kontroversiškas ir šiandien priimant biudžetą ir kitus klausimus būtų galima su juo neskubėti.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, gal priminkite darbotvarkės numerį.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Paskutinis mūsų darbotvarkės klausimas. Aš žinau, anksčiau buvo 2-11, dabar papildyta, nežinau, koks yra.
     PIRMININKAS. R-8, taip ar ne?
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Nerezervinis, projektas Nr. XIIP-320. Paskutinis projektas pagal šios dienos darbotvarkę.
     PIRMININKAS. Kad tokio klausimo nėra. Gal jūs...
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). 2-11 klausimas.
     PIRMININKAS. Gal jūs paėmėte seną darbotvarkę? Šito klausimo nėra įtraukta.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Jau nėra?
     PIRMININKAS. Jūs galbūt seną darbotvarkę pasiėmėte.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Atsiprašau, tada mes...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai...
     PIRMININKAS. Arčiau mikrofono, Petrai, nelabai girdėti.
     P. GRAŽULIS (TTF). Kadangi įtraukta pirmu klausimu pataisa dėl Konstitucijos 74 straipsnio, tai buvo kalbėta, kad bus parengtas ir konstitucinio įstatymo įgyvendinimo projektas. Jis yra parengtas. Aš prašyčiau įtraukti jį į rezervinius klausimus. Kai bus pateikta Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada, mes jį galėsime svarstyti. Seimo nariams bus lengviau apsispręsti dėl Konstitucijos pataisos, kai pamatys, kokios yra įgyvendinimo nuostatos. Įstatymo projektas Nr. XIIP-1121. Taigi prašyčiau šį klausimą įrašyti į darbotvarkę.
     PIRMININKAS. Nr. XIIP-1121, taip? Dabar dėl R. J. Dagio. Pasirodo, aš kitą, mano darbotvarkėje nebuvo.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Kompiuteryje yra šitas klausimas.
     PIRMININKAS. Gerai. Gerbiamieji kolegos, du Seimo nariai, kurių pasiūlymus jūs ką tik išgirdote, norėtų tam tikrų darbotvarkės pakeitimų. Pirmasis yra R. J. Dagys, tai būtų darbotvarkės 2-11 klausimą išbraukti iš darbotvarkės, tai būtų Administracinių bylų teisenos įstatymo 16 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-320.
    Kolegos, kokių būtų nuomonių? Ar bendru sutarimu galime išbraukti, ar balsuojame? Balsuojame, taip? Balsuojame, taip? Tai, gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kas už tai, kad išbrauktume iš darbotvarkės klausimą Nr. XIIP-320, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. (Triukšmas salėje) Gerbiamieji kolegos, salėje per daug triukšmo. Noriu visų paprašyti šiek tiek ramybės. Gerbiamieji kolegos!
    Skelbiu balsavimo rezultatus: už - 63, prieš - 8, susilaikė 37. Taigi darbotvarkės 2-11 klausimas, įstatymo projektas Nr. XIIP-320, yra išbrauktas iš šios darbotvarkės. Aš manau, kad šis klausimas bus įtrauktas į kitus posėdžius. Dabar kitas pasiūlymas buvo P. Gražulio: įtraukti darbotvarkės klausimą, kurio numeris... Petrai, pakartok dar, jeigu gali, savo numerį. (Balsai salėje) Nr. XIIP-1121. Gerbiamasis P. Gražulis siūlo įtraukti šį klausimą į darbotvarkę. Kokių būtų pasiūlymų? Aš manau, kad reikia balsuoti. Ar galime bendru sutarimu sutarti? (Balsai salėje) Galime bendru sutarimu sutarti. Pritarta bendru sutarimu.
    Taigi P. Gražulio siūlomas įstatymo projektas yra įtrauktas į mūsų darbotvarkę. Daugiau pasiūlymų, pastabų nėra. Ar galime pritarti šios dienos darbotvarkei bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritarta bendru sutarimu šios dienos darbotvarkei. Pradedame dirbti pagal darbotvarkę. Gerbiamasis A. Paulauskas gal ką nors nori pasakyti? Ne? Ačiū.

10.11 val.
    Konstitucijos 74 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-5001(2) (priėmimas / pirmasis balsavimas)

    Taigi, gerbiamieji kolegos, 1-2 darbotvarkės klausimas - Konstitucijos 74 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-5001(2). Pranešėjas - J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas. Pirmasis priėmimas. J. Sabatauskas kviečiamas į tribūną. Jūs turite pristatyti Konstitucijos 74 straipsnio papildymo įstatymo projektą. Pirmasis priėmimas.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, priėmimo stadijai Seimo narių pasiūlymų dėl Konstitucijos pataisos nebuvo, tačiau Teisės departamentas parašė pastabą dėl projekte minimo konstitucinio įstatymo, dėl galimo jo įvertinimo dėl teisinio reguliavimo turinio. Komitetas svarstė ir atkreipė dėmesį, kad Konstitucijos, kaip aukščiausios teisinės galios, teisinio akto projektas nevertinamas pagal jos santykį su žemesnės teisinės galios teisės aktais inter alia konstituciniais įstatymais. Tai, kad svarstant siūlomas Konstitucijos pakeitimas nėra kartu komiteto pateiktas konstitucinio įstatymo projektas, neužkerta kelio svarstymams, tačiau, kaip jūs jau girdėjote, kolegos pasiūlė konstitucinio įstatymo pataisas, kurios, kiek suprantu, į darbotvarkę šiandien įtrauktos kaip rezervinis klausimas. Komiteto balsavimo rezultatai: 4 - už, 1 susilaikė. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkui. Dėl įstatymo projekto yra norinčių kalbėti už, prieš. Yra galimybės keturiems kalbėti už, keturiems prieš. Pirmasis kalba (nuomonė už) V. Vasiliauskas. Ruošiasi K. Masiulis - nuomonė prieš. Gerbiamasis Valdas.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, pone pirmininke. Aš esu prieš šį nutarimą, tačiau raginu visą Seimą, nepaisant frakcijų, partiškumo ir pažiūrų, balsuoti už, nes jeigu Lietuva gerbia žmogaus teises, jeigu Lietuva yra ratifikavusi Europos Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, kuri yra tapusi Lietuvos teisinės sistemos dalimi, jeigu Europos Žmogaus Teisių Teismas yra teisės aiškinimo šaltinis, mes visi turime balsuoti už. Mus visus ir visą valstybę įkaitais pavertė Konstitucinis Teismas, nes juk Europos Žmogaus Teisių Teismas nekvestionuoja prezidento pašalinimo iš pareigų. Jis kvestionuoja tiktai mūsų Konstitucinio Teismo konstitucinę sankciją, kuri remiasi teze, kad jeigu žmogus kartą sulaužė priesaiką, tai toks jis išlieka visą gyvenimą, vadinasi, jis visą gyvenimą negali užimti renkamų pareigų - prezidento, Seimo nario ir kitų.
    Šita situacija yra iš tikrųjų nenormali, kadangi privirtą Konstitucinio Teismo košę turės srėbti Seimas, nes kitos išeities šiuo metu ir nėra. Siūlau visiems balsuoti už ir ištaisyti šitą situaciją, nes šita situacija daro gėdą Lietuvos valstybei visos Europos Sąjungos akyse. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegai V. Vasiliauskui už išsakytą nuomonę. Nuomonė prieš - K. Masiulis. Ruošiasi V. Mazuronis - nuomonė už.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, priesaikos institutas atsirado labai seniai. Giliuose viduramžiuose jis buvo siejamas su garbe, o dabar, kaip matau, priesaika ir garbė tampa visai nebereikalingais dalykais, tokiais dalykais, kur vieną kartą gali prisiekti, paskui gali po kelerių metų dar kartą prisiekti, vėl laužyti. Man nesuprantamas toks dalykas, kad priesaiką būtų galima prisiekinėti keletą kartų, vieną kartą ją sulaužius gauti šansą dar kartą prisiekti. Jeigu tai būtų bažnytinė priesaika, tai ji duodama vieną kartą. Jeigu yra kariuomenės priesaika, tai ji duodama vieną kartą, už jos sulaužymą karo metu yra šaudoma. Paprasčiausiai žmogus, sulaužęs priesaiką, negali eiti tam tikrų pareigų, ir tiek žinių. Aš laikyčiausi griežtos nuomonės.
    Tačiau ką aš matau? Aš matau, kad čia bandoma sugudrauti ir gudrauti keičiant Konstituciją. Yra siūlomas toks kelias (kadangi niekaip nesutartume dėl tų metų): pakeiskime į tokį abstraktų... Konstituciją pakeiskime į abstraktų konstitucinį įstatymą. Tam reikia daug balsų - 94, o ten jau užteks 71. Tai gal visą Konstituciją imkime ir pakeiskime, į krūvą konstitucinių įstatymų, kuriuos galėsime keitinėti, kaip norime? Dėl pakeitimo barjeras jau sumažėjo - reikės 84 balsų. Priimti užteks tiktai 71. Matyt, taip negalima tyčiotis ir iš Konstitucijos, ne tik iš priesaikos ir garbės. Tikrai siūlau nepritarti ir toliau laikytis principingos pozicijos.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. V. Mazuronis - nuomonė už.
     V. MAZURONIS (TTF). Labai ačiū, gerbiamasis pirmininke. Aš tiktai noriu kolegai Kęstučiui pasakyti, kad, matyt, jis nėra labai geras katalikas, nes bažnytinės priesaikos atkeitimas yra tam tikras teisinis kelias, kai Popiežius priima sprendimus. Taigi jūsų šitas argumentas, kad tai yra priesaika iki gyvos galvos, ne visai atitinka tiesą.
    Bet jeigu kalbėtume iš esmės, mielieji kolegos, aš siūlau atidėti visas emocijas, aš siūlau atidėti visas politines meiles, ne meiles ir kitus dalykus. Šiandien mes turime labai paprastą situaciją: yra Strasbūro Žmogaus Teisių Teismo sprendimas, teigiantis, kad Lietuvos Konstitucija, tokia, kokia ji yra, šiandien nesuderinama su pagrindinėmis žmogaus teisėmis ir laisvėmis. Iš esmės siūlomas Konstitucijos pakeitimo tekstas yra absoliučiai neutralus, prie jo absoliučiai negalima prisikabinti. Ir balsavimas prieš tai, kaip siūlo Kęstutis, tai yra balsavimas už tai, kad mūsų Konstitucija ir toliau liktų pažeidžianti pagrindines žmogaus teises ir laisves, tai yra balsavimas prieš Strasbūro Žmogaus Teisių Teismo sprendimą, tai yra pasakymas, kad mes į viską nusispjausime: į Konstituciją, į Strasbūro teisę, bet iškelsime į viršų savo politinius interesus, emocijas ir kitus dalykus. Manau, kad tai neperspektyvus kelias, manau, kad ne taip mes turėtume kurti valstybę, todėl kviečiu be emocijų pritarti šitam Konstitucijos pakeitimui.
     PIRMININKAS. Dėkoju V. Mazuroniui. K. Daukšys - nuomonė už.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų, matyt, nė vienas iš čia esančių nenorėtų gyventi viduramžiais, į kuriuos mus Kęstutis taip kviečia. Kiekvienas Seimo narys prisiekia ne vieną kartą, o kiekvieną kadenciją. Tada kaip su ta vieninga priesaika, Kęstuti? Aš nežinau. Tikriausiai reikėtų keisti mums ir Seimo statutą, ir kitus įstatymus. O šiuo atveju mes iš tikrųjų turime Teismo sprendimą, kurį Lietuva turi įgyvendinti, jeigu save gerbia kaip valstybė. Vienu ar kitu būdu šitas būdas yra pasirinktas, aš jį palaikau ir manau, kad mes šiandien turime balsuoti už.
     PIRMININKAS. Dėkoju K. Daukšiui. Kolega J. Sabatauskas - nuomonė už.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iš tiesų Žmogaus Teisių Teismas yra priėmęs ne vieną panašų sprendimą. Prisiminkime sprendimą dėl profesijų draudimo, kuris irgi gana logiškas, kad negali būti amžino draudimo užimti tam tikras pareigas. Šiuo atveju mes kalbame iš dalies apie pareigas, kurias rinktų rinkėjai, t. y. rinkėjai priimtų sprendimą rinkdami vieną ar kitą pareigybę - šiuo atveju ar Seimo narį, ar Respublikos Prezidentą. Šiuo atveju, manau, Konstitucijos pataisa... Mes neturėjome kito pasirinkimo, nes prieš tai pataisėme įstatymą. Deja, Konstitucinis Teismas pasakė, kad negalima įstatymo keitimu tos problemos išspręsti, todėl dabar mes keičiame arba papildome Konstituciją. Todėl manyčiau, kad vien dėl to reikėtų balsuoti už. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegoms. Yra užsirašęs dar sakyti nuomonę prieš R. Šimašius. Prašom.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Kolegos, turiu pasakyti, kad mes, kaip Seimo nariai, šiandien esame statomi į nelabai patogią padėtį vien dėl to, kad ir pateikiant šitą projektą buvo išsami diskusija apie tai, kad tokią blanketinę normą sukurti, kad konstitucinis įstatymas kažką nustatys, yra nelabai garbinga, nes mes iš tikrųjų iš esmės nežinome, už ką balsuojame. Taip, šiandien jau cirkuliuoja konstitucinio įstatymo projektas, bet, atsiprašau, mes kalbame apie Konstitucijos pakeitimą. Tokio ekspromto... Galbūt džiazas yra ir gerai, bet ne visose vietose. Šiandien cirkuliuojantis, tik iš ryto... įstatymo projektas, kuris parodo, už ką mes iš tikrųjų balsuojame, kur iš tikrųjų formuojasi tas politinis konsensusas, yra nelabai rimta.
    Todėl aš sakyčiau, akivaizdu, kad argumentai, kuriuos sako agituojantys už, iš esmės daugeliu atvejų yra teisingi. Reikia vykdyti Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimą, reikia ką nors nuspręsti, bet ką nuspręsti, mes turime nuspręsti atsakingai. To atsakingumo, deja, trūksta ir atsitinka taip, kad kaip tik dėl to bent jau aš tikrai negalėsiu balsuoti už pateiktą projektą. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė prieš - A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų ką mes čia matome? Politinėmis priemonėmis yra bandoma spręsti konstitucinė problema, kuri juridiškai yra ne tokia paprasta. Tai, kas yra pasiūlyta, mano įsitikinimu (aišku, aš nesu teisininkas)... bet Teisės ir teisėtvarkos komitetas tikrai galėjo pažiūrėti labai preciziškai. Tai, kas yra pasiūlyta, neatitinka Strasbūro Žmogaus Teisių Teismo sprendimo, nes Teismas labai aiškiai pasakė, kad jei būdamas Prezidentu sulaužė Prezidento priesaiką, negali būti jam amžino draudimo iki gyvenimo pabaigos būti išrinktam į parlamentą. Tačiau tas pats teismas nieko nepasakė apie draudimą toliau tokiam asmeniui dalyvauti Prezidento rinkimuose. O tai, ką jūs pasiūlėte dabar, tokia formulė atveria duris viskam. Čia manipuliuoti Strasbūro Žmogaus Teisių Teismo sprendimu yra visiškai juridiškai netikslu.
    Todėl aš ir sakau, kad tokiam sprendimui, koks dabar pasiūlytas, dėl jo juridinio netikslumo aš irgi negaliu pritarti, nors problemą galbūt reikia spręsti.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, noriu dar kartą priminti jums, kad pirmo priėmimo metu yra galimybė pasakyti keturias nuomones už ir keturias nuomones prieš. Buvo pasakytos keturios nuomonės už ir trys nuomonės prieš. Taigi visus kviečiu balsuoti. Užimame savo vietas ir balsuojame.
    Kas už tai, kad pritartume įstatymo projektui, priimtume įstatymo projektą, Konstitucijos 74 straipsnio papildymo įstatymo projektą Nr. XIP-5001, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. Gerbiamieji kolegos, kviečiu visus balsuoti.
    Gerbiamieji kolegos, už - 101, prieš - 1, susilaikė 21. Įstatymui po pirmojo priėmimo yra pritarta.
    Dėl vedimo tvarkos. Prašom.
     P. GRAŽULIS (TTF). Replika po balsavimo. Aš tikrai noriu padėkoti Seimo nariams už supratimą ir Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijai, kurios dalis Seimo narių parėmė. Tikrai esu dėkingas ypač frakcijos seniūno pirmajam pavaduotojui J. Razmai už supratimą, kad šis klausimas turi būti baigtas, šitie klausimai turi būti išspręsti. Tikrai esu dėkingas. Manau, tai tikrai yra žingsnis į priekį įgyvendinant Žmogaus Teisių Teismo sprendimą. Ačiū visiems. Ačiū ir Liberalų frakcijos nariams, kurie parėmėte šį projektą.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Toliau posėdžiui pirmininkaus Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkė L. Graužinienė.

10.26 val.
    2014 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1097, Savivaldybių biudžetų pajamų nustatymo metodikos įstatymo 10, 12 ir 13 straipsnių ir priedėlio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1098, Seimo nutarimo "Dėl 2014, 2015 ir 2016 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų konsoliduotos visumos planuojamų rodiklių" projektas Nr. XIIP-1101 (pateikimas)

     PIRMININKĖ (L. GRAUŽINIENĖ). Trečiasis darbotvarkės klausimas yra Savivaldybių biudžetų pajamų nustatymo metodikos... Atsiprašau, 1-3a klausimas - 2014 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas. Pranešėjas - finansų ministras R. Šadžius. Prašom.
     R. ŠADŽIUS. Gerbiamoji Seimo Pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, šiandien ypatinga diena - Seimas pradeda vieną rimčiausių savo darbų. Manau, Vyriausybė ir kitos valstybės institucijos prisidės prie šito darbo sėkmės. Šiandien pradedame svarstyti 2014 m. biudžetus: valstybės biudžetą, savivaldybių biudžetų pagrindinius parametrus, taip pat Socialinio draudimo fondo ir Sveikatos draudimo fondo biudžetus.
    Leiskite pristatyti 2014 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą. Norėčiau, jeigu galima, gerbiamoji Seimo Pirmininke, kad tai būtų kartu pristatymas ir Savivaldybių biudžetų pajamų nustatymo metodikos įstatymo, atrodo, 3b, ir atitinkamo Seimo nutarimo dėl trimečių pajamų projekcijų. O mokesčių įstatymus, kurie lydi šį įstatymą, aš galėčiau pristatyti atskirai ir tada atskirai dėl kiekvieno galėčiau atsakyti į visus klausimus.
    Taigi 2014 m. biudžeto projektas parengtas įvertinus ūkio raidos scenarijų ir vykdytinus Vyriausybės įsipareigojimus, iš kurių pagrindinis yra, žinoma, išlaikyti viešųjų finansų stabilumą ir fiskalinę drausmę. Mes atsižvelgėme į mūsų vidutinio laikotarpio viešiesiems finansams iškeltą užduotį - turėti artimą subalansuotam arba perteklinį valdžios sektoriaus balanso rodiklį. Todėl 2014 m. biudžetai parengti taip, kad planuojamas viešųjų finansų deficitas 2014 m. sudarytų 1,9 %.
    Porą žodžių apie makroekonomines prognozes, nes Lietuva - tai maža, atvira ekonomika, gyvenanti realaus pasaulio sąlygomis. Mes labai priklausomi nuo mūsų eksporto rinkų. (Balsai salėje) Nesupratau. Žinoma, taip pat ir mūsų šalies dabartinė būklė lems, kaip mes gyvensime 2014 metais. Du faktoriai: eksportas ir vidinis vartojimas. Eksporto rinkos, t. y. Europos Sąjunga ir, be abejo, eksporto rinkos į kitas puses - į Rytus, į Rusiją. Žinoma, daug kas priklausys nuo to, kaip įvykiai klostysis ten. Mes planuojame, kad vis dėlto euro zonos finansinio stabilumo rizika jau dideliu mastu yra suvaldyta. Patys dalyvaujame kuriant Bankų sąjungą. Bankų sąjungos kūrimas taip pat turėtų prisidėti prie euro zonos stabilumo ir prie Europoje esančių mūsų eksporto rinkų, iš kurių didžiausia Vokietija, stabilumo.
    Žinoma, daug kas priklausys nuo to, kaip kitos Europos Sąjungos valstybės įgyvendins struktūrines reformas. Čia paminėtinos Pietų Europos valstybės. Tačiau galiu pažymėti, kad joms taip pat kol kas sekasi neblogai. Ir tarptautinės organizacijos, pavyzdžiui, Tarptautinis valiutos fondas ir Pasaulio bankas, gana aukštai ir optimistiškai vertina Europos ekonomiką.
    Jeigu viskas klostysis palankiau, nei mes įkalkuliavome į mūsų scenarijų, be abejo, šalies plėtra gali būti ir spartesnė. Šiuo metu 2014 m. mes numatome 3/4 realaus BVP augimo, t. y. palyginamosiomis kainomis arba susieto grandinine apimtimi. Matome, kad tas augimas galėtų spartėti 2015-2016 metais, galėtų įsibėgėti. Tačiau pažymėtina, kad mes iš krizės duobės dar neišsiropštėme, todėl kalbėti apie krizės pabaigą ir piešti viską rožinėmis spalvomis yra gerokai per anksti. Mes iš tikrųjų turime vertinti ir vidines, ir išorines rizikas. Vidinis vartojimas (pirmoji eilutė), galutinio vartojimo išlaidos pagal nominalų augimą, matote, prognozuojamos gana optimistinės, galutinis vartojimas - mūsų pridėtinės vertės mokesčio papildomos pajamos. Metinis darbo užmokesčio fondas (trečioji eilutė) - tai taip pat parametras, kuris generuoja pajamas - gyventojų pajamų mokestį ir socialinio draudimo įmokas. Mes matome, kad lenkiame šiek tiek grafiką pagal šiuos parametrus ir tai sudaro pagrindą tam tikram optimizmui, kad galėsime sparčiau mažinti "Sodros" deficitą ir kad valstybės bei savivaldybių biudžetai, kurių gyventojų pajamų mokestis sudaro nemažą dalį pajamų, taip pat pajus tą pagerėjimą.
    Valdžios sektoriaus balansas, kaip aš minėjau, - 1,9 % kitais metais. Valdžios sektorius čia apima ne tik valstybės biudžetą ir savivaldybių biudžetus, bet taip pat ir socialinių fondų bendrą sumą. Mes šiemet prognozavome, kad deficitas bus 2,5 %, deja, mūsų prognozės neišsipildė, mes atsiliekame surinkdami pridėtinės vertės mokestį. Kita vertus, atsirado papildomų neplanuotų išlaidų, būtent įmokos į Europos Sąjungos biudžetą. Jos didesnės, jos skaičiuojamas pagal savas taisykles. Mažiau optimizmo negu metų pradžioje kelia ir savivaldybių finansinė padėtis. Savivaldybių skolos metų pabaigoje, matyt, bus didesnės negu mes prognozavome. Tačiau kitais metais pagal Fiskalinės drausmės įstatymą mes turime bent vienu procentiniu punktu šitą rodiklį pagerinti. Aš pažymėsiu, kad pagal Konvergencijos programą mes planavome 2014 m. turėti 1,4 % ar 1,5 % deficitą. Taip mes to deficito užduotį bloginame, tačiau esamomis ekonominėmis sąlygomis, kada yra būtina finansuoti pačias būtiniausias reikmes ir stimuliuoti šalies ekonomiką, mūsų manymu, tai yra pateisinama. Juo labiau kad fiskalinio deficito mažėjimo tendenciją mes išlaikome. O tai yra svarbu, aišku, ne vien dėl euro įvedimo, tai yra svarbu ir mūsų šalies finansams, ir vienam labai svarbiam mūsų valstybės biudžeto išlaidų straipsniui - būtent skolos aptarnavimo. Prie to aš dar sugrįšiu.
    Valdžios sektoriaus skola. Valdžios sektoriaus skola šiuo metu stabilizavosi. 2013 m. pabaigoje, gruodžio mėnesį, mes planuojame, kad jinai šiek tiek litais išaugs, bet procentais nuo BVP, dėl BVP augimo. Jie šiek tiek sumažės ir stabilizuosis 2014-2015 metais. Atkreipkite dėmesį, raudona kreivė, tikroji skola, kuri būtų, jeigu mums nereikėtų papildomai iš anksto sukaupti lėšų, apdairiai rengiantis grąžinti, išpirkti labai dideles euro obligacijų emisijas. Vieną tokią emisiją, beje, mes turėsime išpirkti jau 2014 m. Tai labai gera žinia, nes tai 2009 m. už žiaurias, beveik už 10 % metines, palūkanas pasiskolintos lėšos. Šitos skolos kitais metais mes atsikratysime ir perfinansuosime šaltiniais su kur kas mažesniais procentais. Atsižvelgiant į tą papildomą kaupimą, 2014 m. skola procentais nuo BVP išaugtų, bet jeigu ekonomika augtų daug sparčiau, nei mes planuojame, tada ir tas procentas galėtų būti mažesnis. Kita vertus, atkreipiu jūsų dėmesį, kad kol kas negalime šnekėti apie stabilią valstybės skolos mažėjimo tendenciją. Tai, mano nuomone, atideda ilgesniam laiko tarpui galimas šnekas apie kokių nors praradimų krizės metu kompensavimą, nes kol skola nemažėja, mes sau grąžinimų negalime leisti.
    Dabar pereisiu prie nacionalinio biudžeto, arba, kaip dabar sakoma pagal naują terminiją, prie valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų konsoliduotos visumos parametrų, tai yra mūsų viso viešojo sektoriaus, išskyrus socialinius fondus, finansų. Valstybė plius savivaldybės. Mes čia matome, kad mūsų nacionalinės pajamos kitais metais, atmetus lėšas, kurias mes gauname iš Europos Sąjungos biudžeto, auga beveik 5 %. Tai iš tikrųjų gana nemažas rodiklis, jis nėra didelis, jis nėra dviženklis augimas, kokius mes matydavome 2005-2007 metais, tačiau tai iš tikrųjų žingsnis į priekį. Asignavimai auga truputį didesniu procentu. Papildomi asignavimai, be Europos Sąjungos lėšų, auga 1 mlrd. 260 mln. Lt. Kad būtų galima korektiškai lyginti skaičius, iš šitos sumos reikėtų atmesti įmokas į pensijų fondus iš Stabilizavimo fondo, kurios šiemet sudarė apie 460 mln. Lt, kitais metais šitos įmokos bus daromos iš valstybės biudžeto. Tai realus mūsų nacionalinių pinigų krepšelis, kurį mes galime išleisti kitais metais, padidėja apie 800 mln. Lt. Tai nėra daug, tai tik didžiulė atsakomybė, kaip tuos pinigus teisingai paskirstyti.
    Kalbėdamas apie pajamas aš jau užsiminiau, kad mes turime tam tikro optimizmo dėl gyventojų pajamų mokesčio. Manome, kad vis dėlto pavyks perlaužti neigiamas dėl pridėtinės vertės mokesčio surinkimo tendencijas, kurios buvo stebimos šiais metais. Be abejo, kova su šešėline ekonomika, ypač su kontrabanda, turėtų prisidėti prie dar vieno mūsų pajamų straipsnio stiprinimo, būtent prie didesnių akcizų įplaukų. Jeigu žiūrėsime į valstybės biudžeto pajamas ir išlaidas, tai jos mažėja daug santūriau, tačiau priežastis yra matematinė. Kitais metais mes siūlome labai nemažai pinigų, apie 600 mln. Lt socialinių pašalpų, kurios šiemet buvo mokamos iš valstybės biudžeto per savivaldybes, atiduoti savivaldybių dispozicijon. Taigi tie santūrūs valstybės biudžeto skaičiai, palyginti su rimtesniais, svaresniais nacionalinio biudžeto skaičiais, sako, kad savivaldybių biudžetai augs daug rimčiau ir savivaldybės iš tikrųjų įgis daug didesnį finansinį savarankiškumą. Manyčiau, kad tai kitų metų valstybės ir savivaldybių biudžetų komplekso pagrindinis ypatumas. Manau, kad žingsnis yra žengiamas teisingas. Socialinės pašalpos - tai vienas punktas, kai socialinių pašalpų lėšos, gana nemažos, 2012 m. apimties perduodamos savivaldybėms ir jos galų gale gauna savininką, kuris gali ir turės, ir bus suinteresuotas racionaliai šituos pinigus išleisti, t. y. kad socialinė parama tikslingai pasiektų tuos žmones, kuriems jos reikia, kad suktesnis kaimynas nepasisavintų pinigų, kuriuos būtų galima skirti pagal savivaldybės nustatytas taisykles papildomai sunkiai besiverčiančiai daugiavaikei šeimai. Kita vertus, savivaldybės sutaupytas lėšas galės naudoti įvairioms kitoms reikmėms. Manau, galėtume patarti savivaldybėms įdėmiai pažiūrėti į biudžetinio sektoriaus darbuotojus, dirbančius savivaldos sektoriuje. Kaip žinote, toje pačioje kultūros srityje kai kurios savivaldybės, kurios iš tikrųjų suvokia savo funkcijas gana svariai, kur vadovauja rimti žmonės, visose savivaldybėse vadovauja rimti žmonės, bet įvairiose savivaldybėse yra įvairiai tvarkomos lėšos, tos savivaldybės, kurios suvokia kultūros sektoriaus svarbą, gali, turi galimybę svarstyti ir kultūros darbuotojų, dirbančių savivaldoje, atlyginimų klausimą, šiokį tokį atlyginimų didinimą. Be to, savivaldai mes didiname atskaitymus iš Kelių fondo savivaldybių keliams. Manau, tai rimta parama. Švietimo srityje, grįšiu prie švietimo srities, mes iš esmės paliekame nesumažintus asignavimus, nepaisant mokinių skaičiaus mažėjimo, tai leis taip pat savivaldybėms manevruoti lėšomis, neuždaryti suplanuotų uždaryti mokyklų.
    Tame papildomame įstatyme dėl savivaldybių pajamų nustatymo metodikos mes siūlome dviem savivaldybėms padidinti gyventojų pajamų mokesčio, sumokamo savivaldybių gyventojų atskaitymo į savivaldybės biudžetą, procentą. Dvi savivaldybės, tai pirmiausia Mažeikių - nuo 99 iki 100 % ir Vilniaus - nuo 42 iki 48 %. Vilniaus miesto biudžetas papildomai gautų apie 101 mln. Lt pajamų. Tačiau tai nereiškia, kad Vilniaus miesto savivaldybė galės laisvai disponuoti šitomis lėšomis. Į įstatymo projektą, kurį aš šiandien jums pristatau, mes įrašėme keletą saugiklių, kurie užtikrintų, kad papildomos lėšos, ypač Vilniuje, būtų skirtos spręsti savivaldybės kreditorinio įsiskolinimo problemoms. Tos bėdos tęsiasi jau daug metų ir tos bėdos jau ne vien Vilniaus, o visų savivaldybių, nes savivaldybės, kurioms reikia skolintis, pavyzdžiui, kofinansavimui įgyvendinant Europos Sąjungos lėšomis finansuojamus projektus, susiduria su bankų santūrumu. Bankai baksnoja į Vilnių ir sako, kad jiems kelia nerimą mūsų municipalinio sektoriaus finansų tvarumas. Manau, tos priemonės, kurios pasiūlytos 2014 m. biudžeto įstatymo projekte, taip pat tos, kurias mes ruošiamės pateikti šiek tiek vėliau su Biudžeto sandaros įstatymo pakeitimais, padės spręsti ir šitą problemą.
    Jeigu pažiūrėsime valstybės biudžeto išlaidų dinamiką, iš šitos skaidrės, iš šio grafiko galime pamatyti, ir aš akcentuočiau du dalykus. Pirmas dalykas, iš tikrųjų tai, kad labai svari dalis ir šiuo metu virš 27 % 2014 m. visų valstybės biudžeto išlaidų yra finansuojama Europos Sąjungos ir kitos tarptautinės paramos lėšomis. Tai iš tikrųjų yra pagrindinis finansavimo šaltinis mūsų šalies ekonomikos plėtrai. Tai pinigai, kuriuos solidariai surenka mūsų broliai ir sesės Europos Sąjungoje, ir mūsų pareiga užtikrinti, kad šitie pinigai būtų panaudojami kuo efektyviau. Dabar svarstome kito laikotarpio finansus, 2014-2020 m. finansinę perspektyvą, ir Vyriausybė yra rimtai nusiteikusi jau nuo 2014 m. pradėti įgyvendinti finansavimo modelius, kai Europos Sąjungos parama ne paprasčiausiai išdalinama projektams kaip dotacijos, o teikiama grąžintinais pagrindais, aišku, su simbolinėmis palūkanomis, panaudojant finansinės inžinerijos priemones ir tokiu būdu pritraukiant projektams finansuoti ir privačius finansavimo šaltinius, pasiekiant tam tikro sinergijos efekto. Man atrodo, tai geras būdas, kuris iš tikrųjų leistų gerokai sustiprinti Europos Sąjungos lėšų įtaką, teigiamą įtaką mūsų ekonomikai.
    Antra vertus, jeigu mes atimsime iš bendros išlaidų sumos 2008 m. ir 2014 m. planuojamą Europos Sąjungos lėšų sumą, tai 2008 m. mes gausime kiek daugiau negu 21 mlrd. - 21 mlrd. 100 mln. Lt, tačiau 2014 m. - tik 19,5 mlrd. Lt. Tai reiškia, kad valstybės biudžeto išlaidų lygmuo į prieškrizinį 2008 m. lygį 2014 m. dar negrįžta. Ir tai savaime reiškia, kad mes iš tikrųjų negalime 2014 m. dar leisti sau atkurti viską, kas buvo iki 2008 m. ar 2008 m. Neleidžia mums plėtoti viešojo sektoriaus, neleidžia mums projektuoti didesnių atlyginimų ir, kas be ko, neleidžia kalbėti apie kokias nors ankstesnių laikotarpių kompensacijas 2014 m. 2014 m. esame gana apriboti.
    Asignavimai. Valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų konsoliduotos visumos, tai yra valstybės ir savivaldybių išlaidos pagal rūšis. Pagal rūšis, be abejo, didžiausios išlaidos eina, kaip ir praėjusiais metais, kaip ir 2013 m., ekonomikai skatinti. Tam tikras mažėjimas yra dėl Europos Sąjungos lėšų. Matote, Europos Sąjungos lėšos mažėja 190 mln., nacionalinės lėšos, atvirkščiai, didėja 90 mln. Lt. Mes santūriau planuojame 2014 m. Europos Sąjungos lėšų panaudojimą, remdamiesi ir tais faktiniais duomenimis, kuriuos mes turime 2013 m. Pavyzdžiui, štai žemės ūkiui gana rimtas Europos Sąjungos lėšų mažėjimas, jis yra lemiamas būtent šitos priežasties. Mes atsiremiame į realų potencialą, šito sektoriaus potencialą, įsisavinti Europos Sąjungos lėšas. Šįmet bus panaudota apie 2 mlrd., tai yra virš 400 mln. Lt, tiesiog nepajėgsime tų lėšų įsisavinti.
    Antras faktorius yra naujas planavimo laikotarpis. 2014 m. mes pradedame naują planavimo laikotarpį, greta tų projektų, kurie bus baigiami iš ankstesnio laikotarpio ir kuriuos mes turėsime finansuoti, naujus projektus turėsime forminti ir tvirtinti pagal naujas taisykles, daugeliu atvejų pagal naujus principus, kurie dar iki galo nėra suderėti su Europos Sąjungos institucijomis. Todėl pirmaisiais naujojo laikotarpio metais, kaip ir visose Europos Sąjungos šalyse visais europinio 7 metų ciklo pirmaisiais metais, tas finansavimas visada šiek tiek mažėja. Iš ekonomikai skirtų Europos Sąjungos lėšų, kurių iš viso yra virš 7 mlrd. Lt, didžiausi kiekiai lėšų, didžiausios porcijos eina žemės ūkiui - virš 2 mlrd., kaip aš minėjau. Susisiekimo sričiai - taip pat dideli projektai, apie 1,5 mlrd. Lt. Ir ūkio ministro valdomai sričiai, t. y. verslo skatinimui, apie 900 mln. Lt. Aišku, europines lėšas gauna ir visos kitos sritys. Labai svarbu, kad nuo kitų metų savarankiškai Europos Sąjungos lėšas galės naudoti ir energetikos, ir kultūros sektorius. Kultūros sektoriui, manau, tai labai rimtas žingsnis į priekį. Iš tikrųjų susiduriame su įvairiais probleminiais klausimais spręsdami, kaip tas lėšas tinkamai panaudoti pagal Europos Sąjungos teisės aktus. Bet tai, kad Europos lėšos ateis į kultūros sektorių, man atrodo, yra didžiulis žingsnis į priekį.
    Švietimo sritį aš tuoj pakomentuosiu plačiau. Bendros valstybės paslaugos. Iš tikrųjų tai labai didelis valstybės ir savivaldybės biudžetų išlaidų gabalas, virš 5,5 mlrd. Lt, tačiau visuomet viešojoje erdvėje girdime šnekų, kad reikėtų tas bendrąsias valstybės paslaugas, tą biurokratinį aparatą mažinti.
     Šioje skaidrėje jūs galite pasižiūrėti, koks to mažinimo potencialas. Iš 5,5 mlrd. skolos valstybės vardu valdymas - 2 mlrd. 300 mln., ir čia matote beveik 40 mln. mažėjimą kitais metais. Skola nesumažėja, sumažėja jos aptarnavimo išlaidos, t. y. palūkanos, kurias mes mokame už šią skolą. Tai yra todėl, kad sumažėjo procentai, sumažėjo palūkanos, už kurias dabar, šiuo metu, mes galime pasiskolinti. Lietuva, Lietuvos ekonomika kur kas labiau pasitikima finansų rinkose. Sąžiningumo dėlei turiu pasakyti, kad apskritai šiame pasaulio regione skolinimo palūkanos, palyginti su krizės metu, yra šiek tiek nukritusios.
    Lietuva turi galimybę, papildomą galimybę, sumažinti palūkanas, mokamas jau kitais metais, jeigu mums pavyks sėkmingai pateikti paraišką ir ją apginti siekiant įsivesti eurą nuo 2015 m. sausio 1 d. Mūsų kaimynų Estijos ir šįmet Latvijos patirtis rodo, kad vien klausimo apie šalies stojimą į euro zoną formalaus aptarimo pradžia Europos institucijose tos šalies vyriausybės skolinimosi kaštus sumažina iki 1 procentinio punkto. Latvijoje buvo 0,8 % skaičiuojant metams faktiškai per vieną naktį po to, kai Europos Komisija pranešė, kad ji siūlys Latviją priimti į euro zoną. Tai čia yra rezervas, ir apsimoka tą daryti ne vien žiūrint į investicinio klimato gerėjimą Lietuvoje, bet net iš tokių savanaudiškų paskatų, kad mokėtume mažiau už mūsų skolas, mums apsimoka įsivesti bendrąją Europos Sąjungos valiutą eurą.
    Tas rezervas, kuris yra, - tai kitos bendros valstybės paslaugos, tai tas 1 mlrd. šįmet ir tas 1 mlrd. 300 su trupučiu mln. 2014 m., tai yra visoje valstybėje. Iš jų apie 0,5 mlrd. - savivaldos administravimas. Savivaldybėse tos administravimo lėšos tikrai nėra taškomos į kairę ir į dešinę. Man atrodo, bet kas iš jūsų, gerbiamieji Seimo nariai, kai važinėjate po savo apygardas, matote, kad ten rezervų dar yra ir tų pajėgumų savivaldybėse tvarkant vietinius reikalus dar reikia. Ir tas litas, investuotas į pačios savivaldybės efektyvų veikimą, gali atnešti daug litų ir mokesčių, ir gerovę gyventojams.
    Tai, be abejo, taupymo šaltinis, tik ar iš to šaltinio mes sugebėtume sutaupyti ženklią sumą, kuria būtų galima išspręsti rimtus klausimus? Asmeniškai aš tuo labai abejoju. Augimas šioks toks yra, jį lemia įvairios priežastys. Čia įkalkuliuotos ir tam tikros kompensacijos savivaldybėms, ir 34 mln. Lt kompensuoti padidėjusį darbo užmokestį viešajame sektoriuje nuo spalio 1 d., bet taip pat, pavyzdžiui, virš 27 mln. Lt mes turime skirti kitais metais vyksiantiems dvejiems - Europos Parlamento ir Prezidento - rinkimams. Ir tai yra lėšos, kurių neįmanoma iš kur nors paimti sutaupytų, jas reikia skirti papildomai.
    Kitoms sritims taip pat numatomas santūrus augimas. Matote, ir socialinės apsaugos srityje, kadangi mes siūlome nepratęsti laikinojo Socialinių išmokų perskaičiavimo įstatymo galiojimo po gruodžio 31 d., tai pareikalaus apie 140 mln. Lt nuo sausio 1 d. mokėti visos apimties visas valstybines pensijas - ir mokslininkų pensijas, ir tremtiniams, taip pat šalpos išmokas asmenims, prižiūrintiems visiškos negalios neįgaliuosius.
    Kitos sritys, galbūt gynyba. Iš tikrųjų mes neturime galimybių 2 % BVP skirti gynybos reikalams, kaip esame įsipareigoję būdami NATO nariai, tačiau bent jau nemažėja, tai yra stabilizavome BVP procentą, gynybos reikalams skyrėme ir, palyginti su 2013 m., jis nemažėja. Tai iš tikrųjų signalas, kad ateityje mes galėsime atsispirti į šį pagrindą. Aš manau, kad mes, kaip solidi NATO narė, esame suinteresuoti gynybos išlaidas santūriai, bet vis dėlto didinti.
    Šiokia tokia suvestinė. Be abejo, pirma eilutė yra tam tikra priverstinė priemonė. Mes privalome įgyvendinti nekvestionuodami Konstitucinio Teismo nutarimą, ir tam, be abejo, reikia papildomai pinigų. 213 mln. - tai suma, apskaičiuota 2014 m. Primenu, kad dar 34 mln. Lt yra atskira programa kompensuoti išlaidas toms institucijoms, kurios, taupydamos iš savų išteklių, nesugebės finansuoti didesnių atlyginimų savo darbuotojams šįmet. 140 mln. dėl socialinių išmokų aš jau paminėjau.
    Įmokos į Europos Sąjungos biudžetą didėja, bet aš manau, kad buvimas Europos Sąjungoje, aš ką tik parodžiau, iš tikrųjų mums yra labai naudingas, todėl mes turime tas įmokas padidinti.
    Na, ir skatinamosios įmokos į pensijų kaupimo fondus pagal tą vadinamąją 2+1+1 formulę, mūsų skaičiavimais, šiandien reikėtų 90 mln. Lt. Be abejo, šią sumą reikės tikslinti svarstant biudžetą, nes žmonių apsisprendimo terminas baigiasi lapkričio 31 d.
    Švietimas. Dabar mokinio krepšelio suma nemažėja ir švietimo išlaidos nemažėja, nepaisant to, kad sumažėjo mokinių. Jūsų turimame įstatymo projekte vieno krepšelio, vieno mokinio krepšelio, kaina yra didesnė negu šiais metais 38 Lt, t. y. apie 1,5 %. (Balsas salėje) Ne, čia bendra krepšelių suma, krepšelių mažiau, vieno krepšelio vertė yra didesnė. Bendra krepšelių suma faktiškai nemažėja, na, nežymiomis sumomis, nes kitos lėšos yra paskirtos kitiems švietimo tikslams.
    Kiek išmušti iš vėžių galėtų aukštųjų mokyklų eilutė, ir jūsų turimoje medžiagoje taip pat aukštųjų mokyklų biudžetų eilutėse yra neigiamos sumos. Tačiau Švietimo ir mokslo ministerijos asignavimuose šiuo metu yra padėti 106 mln. Lt, kurie turi būti paskirstyti mokykloms, aukštosioms mokykloms, pagal rugsėjo 1 d. priėmimo duomenis. Švietimo ir mokslo ministerija pagal teisės aktus to dar nespėjo atlikti. Kada ateis patikslintas biudžetas, tuos asignavimus mes turėsime perkelti iš Švietimo ir mokslo ministerijos aukštosioms mokykloms. Aukštųjų mokyklų finansavimas kitais metais tikrai nemažėja, jis dar netgi kiek didės (minus 88 plius 106), bus atitinkamas didėjimas.
    Socialinė apsauga. Socialinės apsaugos srityje taip pat yra lėšų augimas. Mano paminėta pirmoji priežastis - 140 mln. yra laikinojo įstatymo galiojimo nepratęsimas. Kita vertus, čia įkalkuliuota ir 90 mln. Lt, kurių nebuvo šių metų biudžete pensijų II pakopai. Be to, savivaldybėms, kadangi socialinės paramos lėšos perduodamos 2012 m. faktinės apimties, faktiškai išleistų socialinėms pašalpoms mokėti sumų apimties, mes, palyginti su 2013 m. numatytomis sumomis, turėjome pridėti apie 100 mln. Lt.
    Sveikatos apsaugos finansavimas šalyje išlieka rimta problema. Nors, kai bus pristatomas sveikatos draudimo biudžetas, matysite, kad nuosavos sveikatos draudimo biudžeto pajamos auga gana ženkliai. Čia mes kalbame tik apie valstybės biudžeto indėlį. Valstybės biudžetas prisideda prie Sveikatos draudimo biudžeto, jis prisideda dviem kanalais. Pirmas - tai įmokos už valstybės lėšomis draudžiamus asmenis, tai yra pensininkai, kurie nedirba, negauna pajamų ir nemoka sveikatos draudimo įmokų dėl to, kad pensijos Lietuvoje neapmokestinamos, ir vaikai, plius kai kurios kitos kategorijos asmenų, pavyzdžiui, neįgalieji. Dėl šių priežasčių auga finansavimas 45 mln. Lt, kadangi ir įmoka už vieną valstybės lėšomis draudžiamą asmenį didėja, nors pačių asmenų skaičius mažėja, ir mažėja jis pirmiausia, labai apmaudu, bet mažėja dėl vaikų skaičiaus mažėjimo.
    Sveikatos finansavimo pokytis nėra didelis, mažesnis negu vidurkis, bet, deja, tai viskas, ką mes šiuo metu galėtume sau leisti. O viešajai tvarkai ir visuomenės apsaugai augimas atitinka bendrą nacionalinio biudžeto išlaidų augimą. Policijai ir atitinkamai Vidaus reikalų ministerijos, ir Kalėjimų departamento sistemoms yra tam tikras augimas.
    Kadangi sumos nėra didelės, tai tie procentai dideli, bet sumos, aišku, nėra didelės, ir ši sritis taip pat, kaip ir visos likusios, reikalauja rimtesnės finansinės paramos. Tikėkimės, jeigu šalies ekonomika vystysis pozityvia linkme, jeigu mes skolinsimės kuo toliau, tuo pigiau, jeigu įsivesime bendrą Europos Sąjungos šalių valiutą - eurą, mes turėsime ir papildomų galimybių finansuoti šitą sritį.
    Poilsis, kultūra ir sportas - tai taip pat sritys, kurios reikalauja papildomų asignavimų. Tai ypač matyti šioje srityje. Asignavimai buvo labai rimtai mažinami krizės metu. Tai dabar ir tas santūrus litais augimas procentais atrodo gana įspūdingai - 10 % augimas, palyginus su 5 % bendrojo nacionalinio biudžeto išlaidų augimu, rodo, kad tam tikras prioritetas kultūros sričiai yra suteiktas. Tačiau aš pripažįstu, kad ten yra vienkartinių išlaidų, kurios kitais metais... Dainų šventė yra vienas iš tokių renginių, kuris reikalauja rimtų asignavimų, ir Televizijos ir radijo asignavimų didėjimas 4 mln. Lt, siekiant, kad kitais metais Lietuvos nacionalinis radijas ir televizija galų gale pradėtų atsisakyti reklamos pajamų, - visa tai čia yra įkalkuliuota.
    Gerbiamieji Seimo nariai, mūsų laukia labai rimtas darbas. Aš pasistengsiu ir dabar atsakyti į jūsų klausimus, tačiau mūsų ministerijos specialistai labai nuoširdžiai dalyvaus komitetų posėdžiuose. Manau, komitetų posėdžiuose bus galima išnarstyti, kaip sakoma, šitą biudžetą po kauliuką, galbūt surasti kokių nors vietų, kur galbūt racionaliau būtų galima paskirstyti lėšas. Vienintelis dalykas, ko mes negalime daryti, tai iš tikrųjų didinti nacionalinio ir valstybės biudžeto išlaidų. Didindami vienoje vietoje, mes, deja, turėsime surasti tų išlaidų finansavimą pagal kitus išlaidų straipsnius.
    Taigi šis biudžetas su santūriu augimu, bet, man atrodo, tai bus neblogas žingsnis į priekį, kuris suteiks optimizmo mūsų viešajam sektoriui, o viešojo sektoriaus optimizmas persiduoda ir privačiam sektoriui. Be abejo, šiuolaikinėje rinkos ekonomikoje būtent privatus sektorius yra ekonomikos variklis, bet ir mokesčių mokėtojas. Todėl manau, kad šitas biudžetas, kai jis sėkmingai bus patvirtintas, labai viliuosi, kad taip ir bus, prisidės prie tolesnės Lietuvos raidos, ir galų gale galėsime pasakyti visiems, kad iš krizės duobės išsiropštėme. Ačiū už dėmesį, atsakysiu į jūsų klausimus.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Dėkojame gerbiamajam ministrui. Ministras pateikė darbotvarkės 1-3a, 1-3b ir 1-3e klausimus. Dabar atsakymams yra skirta 30 minučių.
    Gerbiamieji Seimo nariai...
     A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Ar galima klausti, gerbiamoji posėdžio pirmininke? (Balsas salėje) Laikas eina, taip, paskui man tik neatimkite tų sekundžių, labai brangių.
     PIRMININKĖ. Ačiū, Andriau, tuoj paskelbsime. Sistema nespėja su jūsų greitu mąstymu. Pirmasis klausia A. Mazuronis. Toliau posėdžiui pirmininkaus V. Gedvilas, nes išeinu susitikti su profsąjungų atstovais.
     A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Gerbiamasis ministre, Europos Komisija ir euro zonos šalys narės, prieš skirdamos finansinę paramą tokioms šalims kaip Graikija ar Ispanija, iš tiesų visada pasirūpina saugikliais, kad tos šalys vykdytų atsakingą finansinę politiką bent jau ateityje. O šiandien Vilniaus miesto skolos yra atsiradusios dėl neatsakingos miesto vykdomos politikos. Nuostolingi projektai, kuriuos aš jums galiu išvardinti, tai yra oro linijos, įvairiausios taksi firmos, dviračiai, kurie šiaip yra geri, bet analogiškos sistemos įdiegimą kituose miestuose viršija kelis kartus... Todėl mano klausimas: ar didindami nuo 42 iki 48 % gyventojų pajamų mokesčio atskaitymą Vilniaus savivaldybei, nemanote, kad mes finansuojame Europos biurokratų skraidymą į Vilnių, čia važinėjimą taksi, galbūt važinėjimą dviračiais? Tuo metu Vilnius susiduria su tokiomis problemomis kaip vaikų iš gretimų savivaldybių pavežimas iki ugdymo įstaigų mieste (trūksta apie 1 mln. Lt), jų nesprendžia, nesugeba tuo pasirūpinti, nesugeba pasirūpinti neįgaliųjų vežimu iki įvairiausių mokymo profesinių centrų ir panašiai (čia sumos yra daug mažesnės). Aš klausiu, ar saugikliai dėl atsakingos finansinės politikos Vilniuje yra pakankami? Ar jūs nemanote, kad mes finansuosime skolas, kurios atsirado dėl utopinių dabartinės Vilniaus miesto valdžios projektų?
     R. ŠADŽIUS. Labai ačiū už klausimą. Jūs pateikėte labai gerą analogiją. Iš tikrųjų euro zona, kuri turi savo bendrą fondą - Europos stabilumo mechanizmą, kai teikia pagalbą probleminei šaliai, be abejo, derasi, ką ta probleminė šalis darys. Tiems paramos teikėjams yra svarbu bendri makroekonominiai šalies parametrai. Tai yra niekas niekuomet nediktavo ir nediktuoja, kokiose srityse, pavyzdžiui, ta probleminė valstybė turėtų pataupyti, kokias išlaidas ji turėtų sumažinti, pagal kokius principus ji turėtų, pavyzdžiui, atleisti žmones iš valstybės tarnybos. Niekuomet paramos teikėjai šitokių nurodymų neduoda. Tai yra tos valstybės vidaus reikalas.
    Pratęsdamas analogiją Vilniaus miestui, aš sutinku su jumis, kad iš tikrųjų yra rimtų problemų planuojant Vilniaus miesto biudžetą. Norėčiau pasakyti, kad Vilniaus miesto dabartinė taryba jau yra žengusi nemažai žingsnių į priekį optimizuodama išlaidas ir priderindama prie, vadinkime, reguliarių Vilniaus miesto biudžeto pajamų. Tačiau tų žingsnių, be abejo, nepakanka.
    Ką galėtų padaryti valstybė - tai nustatyti tuos bendrus rėmus, pagal kuriuos turėtų veikti savivaldybė. Manau, tie rėmai, kurie dabar yra įrašyti į 2014 metų biudžeto įstatymo projektą, yra jau pirmieji rėmai. Tokių anksčiau nėra buvę. Visos papildomos Vilniaus miesto biudžeto pajamos dėl atskaitymo procento padidinimo eis kreditoriniam įsiskolinimui grąžinti. 2014...
     PIRMININKAS (V. GEDVILAS, DPF). Gerbiamasis ministre, atsakymui - 2 minutės. Labai atsiprašome jūsų.
     R. ŠADŽIUS. Aš pasistengsiu. Aš minėjau, kad Biudžeto sandaros įstatyme galbūt mes nustatysime visoms savivaldybėms bendrus rėmus, kaip jos turėtų pačios planuoti, vykdyti ir atsiskaityti už savo fiskalinę politiką. Tai kaip pirmas žingsnis šitas teikiamas įstatymas, man atrodo, geras, o jau paties biudžeto planavimu turėtų rūpintis čia taip pat atstovaujamų partijų atstovai Vilniaus miesto savivaldybėje. Aš labai kviečiu valdančiosios Vilniuje koalicijos narius pasirūpinti, kad lėšos būtų išleidžiamos racionaliai. Atsiprašau už per ilgą atsakymą, bet labai svarbus klausimas.
     PIRMININKAS. Dėkoju, ministre. Jūsų nori paklausti R. Markauskas. Prašom, kolega.
     R. MARKAUSKAS (DPF). Gerbiamasis ministre, pajamose akcizą jūs matote... numatyta suma yra 3 mlrd. 480 mln. Mes visi puikiai žinome kontrabandos mastus. Aš pats asmeniškai abejoju, ar tokia suma bus surinkta, ar tai jūs įvertinote išlaidose, jeigu būtų surinkta tik 70 % šitos akcizo sumos?
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų mes įvertinome neigiamas tendencijas, kurias turime šįmet. Kol kas, planuodami biudžetą, mes matome, kad kokiais 4 su virš procento akcizų, palyginti su 2013 m. planu, mes nesurinksime, ir planuodami kitų metų akcizo pajamas atsispiriame nuo laukiamų šiemet surinkti pajamų. Palyginti su jomis, planuojame kokių 3,3 % akcizo pajamų augimą, palyginti su laukiamu surinkimu šiemet, tai būtų 1,2 % mažiau negu planuota šiemet.
    Kova su kontrabanda yra atskira problema. Aš manau, jeigu mes stiprinsime kovą su kontrabanda, turėsime viršplaninių pajamų, tas viršplanines pajamas galėsime nukreipti valstybės skolai mažinti. Mūsų planavimas, visų mokesčių požiūriu, yra realistinis, jis remiasi į laukiamą surinkimo rezultatą 2013 m.
     PIRMININKAS. Dėkoju, ministre. Jūsų nori paklausti kolega V. Stundys. Prašom.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju. Mano klausimas ne globalus, o labai lokalus, bet, mano supratimu, aktualus. Įstatymo projekte yra nuoroda į tai, kad, na, šiurkščiai pasakysiu, sutaupytas mokinio krepšelio lėšas galima naudoti atlikus kitas įstatymo priedermes švietimo reikmėms. Klausimas būtų toks: kas yra švietimo reikmės, kur yra apibrėžta teisiškai ši sąvoka? Tai viena.
    Antra, jeigu manome, kad švietimo reikmės yra viskas, kas susiję su įstaigos funkcionavimu, tai šitokia naujovė suteikia galingą instrumentą savivaldai (ne švietimui, ne mokyklai, o savivaldai) žūtbūt taupyti lėšas tam, kad paskui jomis uždengtume savo įsiskolinimus. Ar neverta galvoti apie rimtesnius saugiklius, kad mokyklos neliktų "ant ledo"? Dabar jos gali likti.
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už tikrai labai rimtą klausimą. Prie šito klausimo, neabejoju, bus sugrįžta Švietimo, mokslo ir kultūros komitete. Kai mes rengėme šį įstatymo projektą, įvyko derybos tarp Švietimo ministerijos, Savivaldybių asociacijos ir profsąjungų atstovų. Buvo surasta kompromisinė formuluotė. Jeigu jūs pasižiūrėsite, ten yra reikalavimas pirmiausia 100 % finansuoti mokymo reikmes, ir kol 100 % mokymo reikmės nefinansuotos, sutaupytos lėšos tarsi ir negalėtų eiti švietimo reikmėms. Tačiau ar pakanka saugiklių, kad iš tikrųjų vienoje ar kitoje savivaldybėje nebūtų nuskriaustos mokyklos ir mokymo reikmės, kad nebūtų nepagrįsto taupymo ar taupymo per jėgą, savivaliavimo, man atrodo, tų saugiklių verta būtų paieškoti ir, jeigu reikės įgyvendinamųjų teisės aktų, aš tikrai manau, Vyriausybė su mielu noru tokius teisės aktus priims.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nori klausti kolegė R. Juknevičienė. Prašom.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, nors pristatydamas biudžetą jūs lyg ir atsiprašinėdamas teisinotės, kad kitiems metams biudžete yra skirta papildomai apie 50 mln. krašto apsaugai, t. y. lygiai tiek pat, kiek mūsų Vyriausybė sugebėjo rasti šiems metams, nors ekonominė situacija pernai buvo kur kas blogesnė ir sudėtingesnė, tačiau jūs nutylėjote, kad pagal NATO standartus skaičiuojamas procentas nuo bendrojo vidaus produkto kitąmet nedidės ir netgi šiek tiek mažės. Pavasarį, prieš NATO generalinio sekretoriaus vizitą, ši Vyriausybė paskelbė iškilmingą pažadą, labai plačiai jį ištransliavo, kad iki 2016 m. Lietuvos gynybos biudžetas pasieks bent 1 % BVP, tai reiškia, kad iki jo trūksta beveik 500 mln., kelių šimtų milijonų litų. Tai jūs man dabar atsakykite, ar tas pažadas buvo čia tiktai tam, kad patenkintume NATO generalinį sekretorių ir dar kartą pameluotume, ar iš tikrųjų jūs rimtai mąstote apie tą 1 % bent iki 2016 m.?
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Nepaisydamas jūsų tono aš labai pagarbiai atsakysiu. Iš tikrųjų procentas, skaičiuojant nuo BVP, pagal patikslintus rugsėjo mėnesio duomenis yra toks pat kaip 2013 m., t. y. jis nemažėja. Šį klausimą aš pats asmeniškai aptariau su ponu A. Rasmussenu, NATO generaliniu sekretoriumi. Jis, kaip ir NATO vadovybė, puikiai supranta šalių, pakliuvusių į ekonomines bėdas, padėtį, ir NATO šiandien tenkina, kad mes nemažiname šito BVP procento. 1 % orientyras, žinoma, yra, mums reikės jį pasiekti.
    Jūs absoliučiai teisi, kad tą padaryti bus labai nelengva, kita vertus, šiemet tas mažas žingsniukas į priekį yra ribotas, juo labiau atsižvelgiant į būtinybę įgyvendinti Konstitucinio Tesimo nutarimą, kuris iš tikrųjų ne tik šioje vietoje, ne tik šiuo klausimu, bet ir daugeliu kitų klausimų mums pakišo koją ir neleido įgyvendinti tų kitų, na, ne pažadų, bet, sakykim, tų diskusinių pasiūlymų, kurie skambėjo metų pradžioje ir kultūros, ir statutinių darbuotojų srityje, ir žemės ūkio srityje. Tikrai ne viską mes sugebame įgyvendinti, bet pasistengėme maksimaliai patenkinti pagal galimybes visus sektorius, taip pat ir krašto apsaugą, kuri iš tikrųjų yra labai svarbus sektorius.
     PIRMININKAS. Dėkoju, ministre. Klausia kolega A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, aišku, biudžete yra bent pora neblogų žinių, tame biudžete, kurį jūs pateikėte. Pirmas dalykas, kad atsigaunant ekonomikai ir išeinant Lietuvai iš krizės jūs kitų metų biudžete turėsite 1 mlrd. 200... lėšų, kurias galite perskirstyti. Na, jūs suskaičiuojate, kad tik 800 mln. lieka, bet vis tiek po 5 metų krizės tai yra labai nemenka suma.
    Antras dalykas, gerai, kad jūs laikotės fiskalinės drausmės, ir deficitas, kaip suprantu, 1,9. Tikrai galima pasveikinti. Bet visiškai blogai yra tai, kad jūs šiandien pateikėte tokį biudžetą, kuriame jūs pats asmeniškai užkoduojate tai, kad jūsų alga nuo sausio 1 d. didės 2200 Lt, o premjero - 2500 Lt. Tokį biudžetą... O bibliotekininkams ir kultūrininkams jūs paliekate nulį, jokio didėjimo. Tokį biudžetą aš galiu vadinti tiktai jūsų asmeninio savanaudiškumo biudžetu, nes jūs pasirūpinate savo atlyginimu, o nepasirūpinate bibliotekininkų atlyginimu. Iš tų likusių 600 mln. Lt, jeigu jau nuo tų 800 paimate 200 savo atlyginimų didinimui, ar jūs negalite rasti dar bent 100 ar 150 mln. Lt ir padidinti atlyginimą tiems paprastiems kultūrininkams ir bibliotekininkams? Ar jūs taip ir liksite tokio ciniško valdžios savanaudiškumo biudžeto autoriumi?
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už šitą gana nekorektišką klausimą. Žinome, kad ir Seimo nariams, tarp jų ir opozicijos lyderiui, didėja atlyginimas, bet tai nėra Vyriausybės kompetencijos klausimas. Jūs pats puikiai žinote, kas nustato Seimo nariams atlyginimus ir kokiu teisės aktu, tai iš tikrųjų klausimas, kurį, jeigu norite, jūs galite inicijuoti ir išspręsti.
    Iš tikrųjų aš nei reklamuosiu, nei ginsiu šito sprendimo įgyvendinti Konstitucinio Teismo nutarimą. Situacija yra ta, kad diskusijų laikas jau praėjo, yra įsiteisėjęs galutinis ir neskundžiamas Konstitucinio Teismo nutarimas, kuriuo jūsų Vyriausybės ir jūsų daugumos sprendimai tam tikra dalimi pripažinti antikonstituciniais. Mes turime šitas klaidas ištaisyti. Taip, tai yra iš tikrųjų sunkus akmuo, kadangi Konstitucinis Teismas nelaukia, jis nuo spalio 1 d. įgyvendino šitą nutarimą. Tą padaryti sunku ir tai yra labai sunkus paveldas, kadangi mes mąstėme kitaip. Dėl atlyginimų didinimo mes irgi mąstėme kiek kitaip, bet ką padarysi. Manau, kad šitas filipikas, kurias jūs čia įgarsinote, jūs galite nukreipti sau ir savo buvusiems kolegoms.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Klausia A. Matulas. Prašom.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, mes buvome sulaukę labai daug kritikos, kad Privalomojo sveikatos draudimo fonde buvo paliktas tiktai 21 mln. valstybės asignavimų pavestoms funkcijoms vykdyti, nors tų funkcijų pavesta už kelis šimtus milijonų. Kiek supratau iš tos kritikos, jūs lyg ir buvote pasižadėjęs šitą problemą, kuri kilo krizės metu, ištaisyti, tačiau jūs numatote didinti šituos asignavimus tiktai 19 mln. Lt, tai yra smulkmena.
    Kitas dalykas. Konstitucinis Teismas savo nutarime nurodė, kad visa būtinoji pagalba, nesvarbu, draustas žmogus ar ne, turi būti finansuojama iš biudžeto. Konstitucinio Teismo, į kurį, tarp kitko, kreipėsi jūsų ministras V. P. Andriukaitis, nutarimas yra paskelbtas. Kodėl nėra įgyvendintas tas nutarimas ir kas jums davė teisę atidėti Konstitucinio Teismo nutarimo įgyvendinimo laiką?
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų šitas nutarimas yra fundamentalus. Tuo labiau kad yra Konstituciniam Teismui pateiktas ir paklausimas jį išaiškinti. Visi supranta (manau, jūs taip pat), kad per vieną naktį to Konstitucinio Teismo nutarimo įgyvendinti, t. y. perskirstyti, perpjaustyti visą viešųjų finansų pyragą taip, kad formaliai jis atitiktų Konstitucinio Teismo doktriną, jokių galimybių nėra. Tai mes turėtume padaryti turbūt per keletą metų su pereinamaisiais laikotarpiais, pirmiausia labai gerai išsiaiškinę, kas tai yra būtinoji pagalba. Kaip žinote, šią sąvoką apibrėžti nėra labai lengva. Švelniai tariant, nėra labai lengva formaliai apibrėžti. Aš manau, kad per keletą metų šios Vyriausybės kadencijos metu šis klausimas Konstitucinio Teismo nutarimo dvasia bus išspręstas, bet 2014 m. mes paprasčiausiai nespėjame to padaryti.
    Svarstyti taip, kad vienas iš trijų viešųjų biudžetų - vienas - valstybės biudžetas, "Sodros", sveikatos draudimo biudžetas, turėtų nežinia iš kur gauti papildomų lėšų, nes vykdo tam tikras funkcijas, tas reikalavimas nėra labai sąžiningas, nes ir valstybės biudžetas tada galėtų pareikalauti - atiduokite iš "Sodros" ir sveikatos draudimo viską, kas mums priklauso, nes mes taip pat turime įvairių reikmių, kurias turime finansuoti, pavyzdžiui, didinti krašto apsaugos išlaidas iki 2 % BVP.
    Ta visuma tų trijų biudžetų, kurie yra pateikti jums svarstyti Vyriausybės, subalansuotai šią dieną įmanomais būdais sprendžia šituos klausimus.
     PIRMININKAS. Dėkoju gerbiamajam ministrui. Klausia M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis ministre, per praėjusią kadenciją, kaip jūs puikiai žinote, konservatoriai, liberalai, vadinamieji "valinskiečiai" atėmė dalį pinigų iš pensininkų. Dar ženklesnę sumą jie atėmė iš tų pensininkų, kurie dirbo. Jūs žinote, tada pensijos buvo sumažintos net iki 70 %.
    Konstitucinis Teismas, kaip jūs teisingai šiandien pasakėte, tai įvardino kaip antikonstitucinį veiksmą. Teisėjams atlyginimai atkurti pagal Konstitucinio Teismo sprendimą, tačiau Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos pasiūlymą pradėti dirbantiems pensininkams grąžinti tas iš jų paimtas lėšas jūs atmetėte, neradote galimybės, nes nėra tų lėšų, o privatiems kaupiamiesiems fondams jūs daugiau kaip pusę milijardo litų įpareigojote atiduoti iš "Sodros" pinigų.
    Mano klausimas. Sakykite, ar šio svarstymo metu, jūsų nuomone, dirbantiems pensininkams dar yra galimybė dalį pradėti kompensuoti, ar ne? Jūsų nuomonė. Ačiū.
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Ištaisyčiau tamstos padarytą faktinę klaidą. Jūs tvirtinate, kad teisėjams atkurti atlyginimai. Taip tikrai nėra. Yra iš dalies, nedidele dalimi atkurti atlyginimai ne tik teisėjams, bet ir valstybės tarnautojams, taip pat statutiniams tarnautojams nuo spalio 1 d., bet tik iš dalies, tos dalies, kur jie buvo sumažinti neproporcingai. Ten, kur jie buvo sumažinti proporcingai, t. y. mažinant bazinį dydį nuo 490 iki 450 Lt, jokio atkūrimo neįvyko, ir mes 2014 m. jokių galimybių tai padaryti neturime.
    Dabar jūsų įvardinti dirbantys pensininkai šiuo metu gauna visa apimtimi savo pensiją ir darbo užmokestį, be jokių sumažinimų. 2013 m. taip vyksta, ikikrizinio lygio, skirtingai nuo viešojo sektoriaus darbuotojų.
    Pažymėčiau, kad dar yra viena kategorija asmenų, kurie iki šiol gauna 20 % sumažintas pensijas. Tai asmenys, kurie gauna valstybines pensijas. Čia yra kalbama apie kasmėnesines išmokas, t. y. išmokas, kuriomis žmogus finansuoja savo pragyvenimą.
    Pirmiausia, ką mes turime padaryti, tai palaipsniui (nes kitaip mes negalime, tik palaipsniui) atkurti tas kasmėnesines einamąsias išlaidas, kurias valstybė buvo priversta apkarpyti teisėtais ar neteisėtais būdais krizės metu. Tik po to mes galėtume šnekėti apie kokių nors praėjusių laikotarpių kokių nors skolų finansavimą, nes ankstesnioji valdžia paliko šituos sprendimus, bet tikrai nepaliko ir negalėjo palikti skrynutės su pinigais, kurią galėtume išdalyti dabar kaip kompensaciją. Visos kompensacijos, kiek jos galėtų būti įsivaizduojamos, būtų mokamos dabartinių mokesčių mokėtojų sąskaita, t. y. jūsų ir mano brolių, seserų, vaikų ir anūkų sąskaita.
    Mes iš viešųjų finansų, be abejo, turime atkurti teisingumą, tačiau tas teisingumo atkūrimas vienu momentu ir visiems iš esmės neįmanomas, nes tiek lėšų mes neturime. Todėl mes žengiame žingsnį po žingsnio. Pirmas žingsnis - socialinio draudimo pensininkai, senatvės ir neįgalumo jau gauna visos apimties pensijas, ar dirba, ar nedirba. Nuo kitų metų valstybinės pensijos bus atkurtos į prieškrizinį dydį ir truputėlį, tam tikra dalimi, bet nepasiekiant prieškrizinio dydžio, atkuriami biudžetininkų atlyginimai. Man atrodo, tai yra svarbūs žingsniai. Jie tam tikra eile yra žengiami, bet tik tiek mes jų galime sau kol kas leisti.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis ministre, jūs labai išsamiai ir šauniai atsakote į klausimus, bet reikėtų truputėlį, jeigu įmanoma, trumpinti atsakymus.
     R. ŠADŽIUS. Stengsiuosi pasitaisyti, gerbiamasis pirmininke.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Klausia A. Pitrėnienė.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju. Gerbiamasis ministre, iš tikrųjų turbūt jums nėra naujiena, kad Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas nuolat raštu jus informavo dėl savo nuomonės dėl dviejų klausimų, t. y. kad komitetas visada in corpore pasisako, kad niekada komitetas nesutiks su tuo, kad tikslinės švietimo lėšos būtų panaudotos...
     R. ŠADŽIUS. Aš labai atsiprašau, bet negirdžiu jūsų klausimo.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Manęs negirdi.
     PIRMININKAS. Negirdite klausimo?
     R. ŠADŽIUS. Negirdžiu. Triukšmas.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Triukšmas salėje.
     PIRMININKAS. Triukšmas! Gerbiamieji kolegos, aš norėčiau paprašyti jūsų truputėlį sumažinti triukšmą ir jums visiems palinkėti ramybės. Užimkite savo vietas arba, jeigu norite pakalbėti, prašom, yra tam skirtos vietos. Tiesiog ministras negirdi klausimų. Būkime tolerantiški, priimame svarbų įstatymo projektą.
    Prašom, Audrone, pakartoti.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Ačiū. Kad komitetas dviem klausimais jums tikrai... Ir kvietėmės iš ministerijų žmonių, jūsų specialistai buvo pas mus atėję. Mes visada pasisakėme, kad komitetas niekada nesutiks su tuo, kad švietimo tikslinės lėšos būtų panaudotos skoloms padengti.
    Antra. Mes labai prašėme ir kreipėmės ne vieną ir ne du kartus ir į Vyriausybę, ir į jūsų ministeriją konkrečiai prašydami, kad nors 1 MGL galėtume pakelti atlyginimus kultūros darbuotojams. Nė į vieną iš mūsų prašymų nebuvo atsižvelgta.
    Šiandien aš, kaip komiteto pirmininkė, klausiu, ką mes dabar darysime, nes mes vis tiek atsitraukti nuo savo nuostatų neketiname? Mes tiesiog norėjome, kad būtų susitarta anksčiau ir kad ateitų biudžeto projektas jau toks, kad atitiktų mūsų pageidavimą, mes tikrai labai geranoriški, bet mes kitaip negalime. Tai yra mūsų sritis, už kurią mes kovojame. Ką dabar darysime, ministre?
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Šis klausimas iš dviejų dalių. Pasistengsiu atsakyti labai sąžiningai į abidvi. Taip, kultūros darbuotojų atlyginimų klausimas yra aptariamas viešojoje erdvėje, tačiau nepamirškime, kad lygia greta tuo pat metu yra aptariamas socialinių darbuotojų atlyginimų klausimas, švietimo darbuotojų atlyginimų klausimas, policijos darbuotojų atlyginimų klausimas, gaisrinės darbuotojų atlyginimų klausimas. Visi atlyginimų klausimai yra aptariami. Mano galva, teisingiausias sprendimas yra vis dėlto ne sektorinis - ne supriešinant vieną sektorių su kitais, pavyzdžiui, kultūros darbuotojus su mokytojais, o visos valstybės požiūriu sprendimas tų atlyginimų klausimu pagal valstybės finansines galimybes. Nepamirškime, kad dar yra ir neorganizuotų biudžetiniame sektoriuje dirbančių žmonių, kurie atlieka labai paprastus - valymo, kompiuterių priežiūros, staliaus darbus. Ypač savivaldybėse daug tokių žmonių. Iš šitų žmonių mes taip pat gauname pastabų, kad užsižaidžiame su viena ar kita socialine ar darbuotojų grupe. Man teko bendrauti su profesinių sąjungų atstovais. Ten taip pat su nerimu yra žiūrima, kada staiga pradedama proteguoti, na, gal ne tas žodis, bet detaliau šnekėti apie vieną konkrečią darbuotojų grupę ir pamirštamos visos kitos. Todėl aš manau, kad mes turėtume spręsti šiuos klausimus kompleksiškai. Iš tikrųjų kol kas rimtų lėšų 2014 m. biudžete mes tam neturime, išskyrus vieną rezervą, kurį aš paminėjau pristatydamas biudžetą, - savivaldybių sutaupytas lėšas. Savivaldybės iš tikrųjų turi svertų, ar tinkamai ir teisingai apmokama žmonėms, dirbantiems tos savivaldybės biudžetiniame sektoriuje. Dirbantiems biudžetinio sektoriaus įvairiose srityse, neskirstant į kultūros, švietimo, sveikatos ar socialinės apsaugos.
    Dėl švietimo lėšų panaudojimo. Tai karštas klausimas, jis turi labai ilgą istoriją. Manau, kad geriausias būdas vis dėlto yra susitarti. Kad susitartų švietimo politikai su savivaldybių atstovais, Savivaldybių asociacija ir švietimo profsąjungomis. Jeigu toks sutarimas neįmanomas, ką gi, tuomet galbūt verta balsuoti už tą variantą, kurį pateikė Vyriausybė. Jeigu bus pasiektas kitoks sutarimas, tikrai tą įstatymą pakeisime. Vyriausybė jums kliūtis nebus.
     PIRMININKAS. Dėkojame, ministre. Liko mažiau nei 5 minutės. Yra galimybė dar vienam Seimo nariui užduoti jums klausimą ir galimybė jums atsakyti. Klausia E. Jonyla. Prašom.
     E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis ministre, prieš porą metų iš visų savivaldybių tik penkios savivaldybės sutiko dalyvauti bandomajame projekte, kad racionaliau būtų naudojamos socialinės paramos lėšos. Buvo pažadėta, kad trejus metus lėšos joms nebus mažinamos. Pirmais metais šitas žodis buvo ištesėtas, antrais - praeitų metų biudžete jau buvo sumažintos, konkrečiai Raseinių rajonui - panašiai apie 500 tūkst., ateinančių metų biudžete jau numatytas dar didesnis sumažėjimas. Lyg būtų nesilaikoma žodžio. Šitos savivaldybės nuskriaudė save porą kartų. Ar vis dėlto planuojate, ar neplanuojate atlikti kokias korektūras dėl šitų savivaldybių? Ačiū.
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Vyriausybė nėra šiuo klausimu kategoriška. Manau, kad protingiausia vis dėlto Valstybės valdymo ir savivaldybių komitete, po to Biudžeto ir finansų komitete, gal ir Socialinių reikalų ir darbo komitete šį klausimą apsvarstyti. Jeigu sutarsime, kad koks nors mūsų ar jūsų pasirinktas finansavimo modelis nepažeis kitų savivaldybių teisių, tą būtina suderinti ir su kitomis savivaldybėmis, tikrai Vyriausybė nebus kliūtis, manau, šį klausimą bus galima kompromiso keliu išspręsti. Siūlyčiau eiti kompromiso keliu.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Manau, Seimo Pirmininko pavaduotojas gerbiamasis P. Auštrevičius nori dėl vedimo tvarkos.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Posėdžio pirmininke, suprantat, šiuo metu nagrinėjamas vienas pagrindinių metinių klausimų, daugelis dalykų bus neįdomūs baigus šią diskusiją ir pateikimą. Daug užsirašė ir valdančiųjų. Jūs turėjote ir politines tarybas, ir panašiai. Suprantu, visiems rūpi vienodai valstybės finansai, bet gal tada padarykime sprendimą pratęsti bent 15 minučių? Finansų ministras atsako galbūt kartais per ilgai į vieną ar kitą klausimą, bet iš tiesų įdomūs atsakymai ir galimybė paklausti. Ar sutiktumėte 15-20 minučių pratęsti, galbūt ir daugiau, nes reikalingi dalykai? Arba skirkite opozicijai bent jau galimybę paklausinėti ministro, pirmininke!
     PIRMININKAS. Petrai, jūsų nuomonė labai aiški visiems. Gerbiamasis profesoriau, prašom.
     P. GYLYS (DKF). Vienu sakiniu. Noriu paremti gerbiamojo P. Auštrevičiaus pasiūlymą.
     PIRMININKAS. Jokių problemų nėra, gerbiamieji kolegos. Čia yra mūsų laikas! Šiandien dirbsime ilgai, tą pažadu, nes yra daug mokestinių įstatymų, kuriuos reikės irgi labai rimtai svarstyti. Ar 15 minučių būtų pakankamas laikas? (Balsai salėje) Balsuosime. Gerbiamieji kolegos, labai atsiprašau, netriukšmaukite, dar kartą linkiu visiems ramybės! Apsispręsime balsuodami. Kas už tai, kad pratęstume 15 minučių, kaip prašė kolega P. Auštrevičius, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. (Balsai salėje) Daugumos noras yra šventas dalykas.
    Gerbiamieji kolegos, turime dar tokią galimybę 15 minučių klausti ir atsakyti į klausimus. (Balsai salėje) Už, tiesa! Labai atsiprašau. Ne čia pažiūrėjau. Viskas gerai. Tada baigiam klausimus ir atsakymus. (Balsai salėje) 5 minutės. Gerai. Klausiam toliau pagal sąrašą. Klausia B. Vėsaitė.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamasis ministre, labai pritariu Vyriausybės nuostatai socialinės paramos lėšas perduoti savivaldybėms. Viskas gerai, bet jūs žinote, mes galime skalbti tuos žmones, kad jie neieško darbo, gyvena iš socialinių pašalpų. Jeigu regionuose nebus kuriamos darbo vietos, be abejo, tokia vargana padėtis ir liks. Ar jūs numatėte apskritai, ar galėtumėte pasakyti, kiek lėšų iš viso skirta biudžeto ekonominei plėtrai ir ypač darbo vietoms regionuose kurti?
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų, kaip aš ir minėjau, didžioji dalis lėšų, skirtų ekonomikos plėtrai, vis dėlto ateina iš Europos Sąjungos. Daug nacionalinių lėšų, deja, kol kas tam skirti negalime, šiuo požiūriu esame priklausomi nuo Europos Sąjungos lėšų. Šiaip ekonomikos plėtrai 2014 m. biudžete yra skirta beveik 7,5 mlrd. litų. Iš šitų milijardų, aišku, dalis, ne pati didžioji, bet vis dėlto dalis eis į savivaldybes, ir eis per projektus, pavyzdžiui, susisiekimo projektus, kurie yra finansuojami iš valstybės biudžeto, bet kuriuos įgyvendinant dirba tos savivaldybės žmonės. Konkretus pavyzdys yra Vilnius, "Vilniaus aplinkkeliai" finansuojami iš Susisiekimo ministerijos lėšų, dirba ne tik Vilniaus, bet ir aplinkinių rajonų darbuotojai.
     PIRMININKAS. Dėkoju, ministre. Klausia B. Pauža.
     B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis ministre, aš įdėmiai išklausiau klausimus ir jūsų atsakymus. Iš tikrųjų visi prašo, bet valstybės galimybės yra tikrai ribotos. Mano klausimas dėl melioracijos. Žiūrėkite, buvo 7 mlrd. po žeme, dabar yra 4 mlrd., 60 % nusidėvėjimas. 2008 m. melioracijai buvo skirta 80 mln., 2007 - 70 mln. Per konservatorių valdymo metus jie buvo sumažinti iki 25 mln., dabar liko 27 mln. Grioviai, rinktuvai yra valstybės nuosavybė. Prašau pasakyti (per ketverius metus nusidėvėjimas padidėjo apie 10 %), ar einame prie to, kad melioracija greitai bus nusidėvėjusi šimtu procentų, jeigu tiek pinigų skirsime šiai priemonei?
     PIRMININKAS. Kolega, laikas!
     B. PAUŽA (LSDPF). Kokią šviesą jūs matote tunelio gale? Ačiū.
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Tikrai nesu iš tų, kurie dalija pažadus. Ir šiuo konkrečiu atveju taip pat nemeluosiu, kad matau šviesą tunelio gale. Taip iš tikrųjų susiklostė, kad melioracija nėra pačiame valstybės prioritetų sąrašo viršuje. Tačiau aš manyčiau, kad galbūt galėtų pradėti skaudėti galvą konkrečių savivaldybių taryboms, atsiradus papildomoms lėšoms šiose savivaldybėse. Kita vertus, galbūt vienas iš rezervų būtų Žemės ūkio ministerijos asignavimai, kuriuos galbūt būtų galima vienokiu ar kitokiu būdu perskirstyti.
     PIRMININKAS. Dėkoju, ministre. Klausia R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, iš tikrųjų daug visokių problemų, kurias mums reikia spręsti, finansinė drausmė mus įpareigoja. Bet šiuo atveju jūsų socialinio draudimo biudžete nenumatyta jokia galimybė padidinti einamąsias pensijas pensininkams, kad ir simboliškai, kad ir tiek, kad bent jau pakaitinė norma, kuri dėl infliacijos dabar mažėja, būtų išlaikyta to paties lygmens, nes visa mūsų draudimo reforma nukreipta į tai, kad mes didintume santykinį pensijų dydį. Dabar pagal šitą projektą jis mažės. Ar jūs nemanote, kad padaryta vis dėlto klaida ir turėjo būti numatytos bent jau lėšos, infliacija ir esamą infliaciją atitinkamos priemonės. Tai būtų pareikalavę, mano skaičiavimais, apie 80 mln. Tai nėra neįkandama suma.
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų sumos, apie kurias kalbama, yra daug didesnės, kadangi jūs žinote, kad pensijoms socialinio draudimo fondo biudžetas išleidžia per metus turbūt apie 8 mlrd. Lt. Iš tikrųjų demografinė šalies padėtis nėra palanki, nes darbuotojų yra sumažėję. Tiesa, darbuotojų darbo vietų šiuo metu iš tikrųjų truputėlį daugėja. Tikėsimės, kad ir tie žmonės, kurie pasirinko dirbti tais sunkiais metais užsienyje, galbūt ir jie pradės grįžti ir savo kvalifikaciją, savo verslumą atveš čia į Lietuvą. Tačiau šiandien iš tikrųjų, nors labai apmaudu, aš pripažįstu, kad tai labai apmaudu, bet 2014 m. tokių galimybių didinti pensijas nėra. Juo labiau kad, kaip aš minėjau, socialinėje srityje mes dar turime sumažintą valstybinių pensijų mokėjimą gana jautrioms gyventojų grupėms. Tai ir tremtiniai, asmenys, prižiūrintys visiškos negalios invalidus. Manau, kad šitą darbą turime atlikti pirmiausia, ir 2015 m., matyt, galėtume pradėti galvoti ir apie kitus darbus.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, jeigu neprieštaraujate, dar du Seimo nariai paklaus, kurie, matau, buvo aktyvūs, ir tada baigsime. Gerai? Susitariame tvirtai. Klausia P. Auštrevičius.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Dėkoju, posėdžio pirmininke, už toleranciją ir sprendimą. Gerbiamasis ministre, pridėtinės vertės mokestis sudaro 43,5 % konsoliduoto biudžeto struktūros. Tokia yra jūsų prognozė. Sakykite, biudžeto sudarymas paprastai susijęs ir su tam tikrų situacijų modeliavimu. Ar buvo apsvarstyta? Jeigu taip, kokie rezultatai buvo gauti sumažinti pridėtinės vertės mokestį nuo 21 iki 20 % ir tokiu būdu padidinti vidaus vartojimą ir galbūt sulaukti ne 9 mlrd. 800 mln. Lt, o daugiau įplaukų iš šito mokesčio?
    Antras klausimas. Jeigu galėtumėte, dėl fiskalinio biudžeto. Ar jūs esate užtikrintas, kad kitų metų fiskalinis biudžetas, kurį jūs prognozuojate, bus toks, kuris leistų euro įvedimą planuoti 2015 m. pradžioje?
     R. ŠADŽIUS. Pradėsiu nuo antrojo klausimo. 1,9 % ir mažėjimas vienu procentiniu punktu, palyginti su šiais metais, su neblogomis perspektyvomis ateičiai, tai iš tikrųjų skaičiai, kurie, aš jau žinau, kadangi mes juos nuolat aptarinėjame su atitinkamais specialistais iš europinių ir kitų tarptautinių organizacijų, yra įtikinamas argumentas, kad mes sugebėsime toliau laikytis fiskalinės drausmės. Dėl jų sumodeliavimo iš tikrųjų, jeigu vienu procentiniu punktu sumažintume dabartinį 21 % PVM tarifą, mums reikėtų vidinį vartojimą padidinti bent 5 %. Mes jau planuojame, kad vidinis vartojimas maždaug tokia 5-6 % suma didės kitais metais. Iš tikrųjų mažai tikėtina, kad jis, dar 5 % padidėjęs, pasiektų 12-13 % didėjimą, kadangi vartojimui ir atitinkamų šaltinių reikia. Vidiniai gamybiniai pajėgumai to neužtikrins, čia yra dar vienas pavojus, kurį galime sukelti, - padidėjęs importinių prekių vartojimas. Šiuo metu mūsų einamosios sąskaitos pozicija yra beveik subalansuota ir tai labai gerai, ir tai sveika pozicija. Mes negalime sau leisti išprovokuoti einamosios sąskaitos deficito atsiradimo ir augimo, nes tai ateityje grėstų burbulų susidarymu ir ne tik valstybės, bet ir privataus sektoriaus skolos augimu. Todėl tarifų mažinimas šiuo metu nėra svarstomas.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Ir paskutinis turi galimybę paklausti kolega P. Gylys.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis ministre, žiūriu į biudžeto struktūrą ir užduodu tokį klausimą, kuo šis biudžetas esmingai savo struktūra ir apimtimi skiriasi nuo ankstesnio biudžeto, arba dar konservatorių priimto, nes ankstesnis... praktiškai nesiskiria niekuo, nors buvo naujosios valdžios suformuotas. Biudžeto apimtis procentiškai mažiausia Europos Sąjungoje - 26,5 % ir t. t. Kur jūs matote tuos skirtumus, bent tris skirtumus, tarp konservatorių požiūrio į viešuosius finansus ir naujosios koalicijos požiūrio? Ačiū.
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų, kada lyginame skirtingus biudžetus, labai sudėtinga apsiriboti ir labai neracionalu apsiriboti vien skaitiniais dydžiais. Iš tikrųjų, kaip žinote, pats populiariausias biudžeto išlaidų planavimo metodas yra inkrementinis, ir visoms šalims ar visiems specialistams, kurie mėgino pabėgti nuo šito būdo, nieko neišėjo, bent jau dideliu mastu. Todėl absoliučiomis apimtimis biudžetas, žinoma, labai smarkiai keistis negali, nes smarkus struktūrinis pokytis reikštų, kad mes galbūt uždarome vieną sritį, kurią finansavome iš viešųjų finansų, pavyzdžiui, ją privatizuodami, ir atidarome kitą finansavimą. O skirtumą, kurį galima pasiekti, esminį skirtumą, esminį persilaužimą galima pasiekti išlaidų kokybe. Ir čia aš paminėjau Europos Sąjungos lėšas, kurias 2014 m. mes mėginsime investuoti ne be subsidijų, o investavimo principu, tai yra grąžintino investavimo principu. Namų renovacijoje šitas metodas jau pradėjo veikti ir duoda neblogų rezultatų. Verslumo didinimui taip pat pradžia yra padaryta, bet mes turime galimybių plėstis ir šitą darysime. Manau, tai yra geras kelias į priekį. Juo labiau kad ekonomikos skatinimas, kuris yra didžiausia Lietuvos problema, kaip aš jau keletą kartų šiandien minėjau, daugiausia Lietuvoje gali būti vykdomas Europos Sąjungos lėšomis. Deja, kol kas. Nacionalinių lėšų mes tam pakankamai neturime.
     PIRMININKAS. Dėkoju finansų ministrui R. Šadžiui už įstatymų projektų pristatymą. Jūs atsakėte į visų klausimus. Aš noriu informuoti, kad dėl 2014 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projekto Nr. XIIP-1097 balsuoti nereikia, tiesiog jūs pristatėte. Bet noriu pranešti visiems Seimo nariams, kad pagrindiniu komitetu yra siūlomas Biudžeto ir finansų komitetas, papildomi, aišku, tradiciškai visi komitetai svarsto biudžetą pagal savo kompetenciją. Siūloma svarstyti, pirmas svarstymas planuojamas, šiandien kaip ir vyksta. O antrasis svarstymas gruodžio 5 d. Dėl datų ir dėl komitetų, aš manau, galima pritarti bendru sutarimu, nes čia kaip ir tradiciškai. Ir priėmimas viename iš artimiausių Seimo posėdžių po antrojo svarstymo. Tiesiog tokia būtų tvarka.
    Dabar reikėtų balsuoti dėl įstatymų projektų, kuriuos pristatė finansų ministras. Pirmasis projektas būtų Savivaldybių biudžetų pajamų nustatymo metodikos įstatymo 10, 12 ir 13 straipsnių ir priedėlio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1098. Pateikimas buvo, girdėjote pateikimą. Kviečiu visus balsuoti. Dar yra norinčių kalbėti. Nuomonė prieš. Prieš šitą įstatymo projektą jūs kalbėsite? Prašom. A. Mazuronis - prieš.
     A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Iš tiesų sudėtinga kalbėti prieš, nes iš principo į šį įstatymo projektą yra įpintos dvi savivaldybės ir jos nėra atskirtos. Tai yra Mažeikių savivaldybė, kuriai siūloma nuo 99 iki 100 % padidinti atskaitymą už pajamų mokestį, ir Vilniaus savivaldybė. Mažeikių savivaldybė visiškai neturi jokių problemų ir tikrai reikėtų balsuoti už, nes tas vienas procentas iš esmės nelemia, bet iš tiesų savivaldybė yra išbraukiama iš savivaldybių donorių ir ten įsijungia visai kiti mechanizmai savivaldybės veikloje. Tai iš tiesų yra teigiamas, naudingas dalykas ir tam reikėtų pritarti. O jeigu kalbėtume apie pajamų mokesčio pervedimo padidinimą Vilniaus miesto savivaldybėje nuo 42 iki 48, tokiu reikšmingu skaičiumi, tai aš sutinku su ministro išsakyta pozicija, kad iš tiesų, matyt, šiandien Vilniaus problema yra visos valstybės problema ir kreditoriniai įsipareigojimai pasiekė tokį lygį, kad savivaldybei jau gana sudėtinga funkcionuoti. Tačiau, matyt, reikėtų nepamiršti, kad tie kreditoriniai įsipareigojimai atsirado ne šiaip sau, ne iš dangaus. Jie atsirado iš tokių utopinių projektų ir šiandien nuostolingai veikiančių kaip oro linijos, kaip įvairiausi taksi ir panašios funkcijos, kurios iš principo nėra būdingos savivaldybės veiklai, o pati savivaldybė tai, kas yra būtent savivaldybės veikla ir ką jie privalo užtikrinti, tai yra ir mokinių pavėžėjimą iš gretimų savivaldybių iki savivaldos ribose esančių ugdymo įstaigų, ir įvairiausių neįgaliųjų pavežimą iki reabilitavimosi, mokymo centrų, kur sumos yra gerokai mažesnės. Savivaldybė tų funkcijų šiandien nesugeba užtikrinti. Todėl aš manau, kad savivaldybė ir dabartinė jos valdžia absoliučiai nesusitvarko su elementariu ūkišku ir efektyviu miesto valdymu. Manau, kad tokio procento, tokio reikšmingo procento pervedimas būtų kaip ir pasakymas, kad Seimas toleruoja neatsakingą finansinę miesto valdžios politiką. Todėl aš manau, kad reikėtų labai labai atsargiai žiūrėti į šį dalyką.
     PIRMININKAS. Nuomonė už - K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Man irgi nepatinka, kaip yra tvarkomasi Vilniuje, tačiau mes turbūt sprendžiame ne tai, kaip yra tvarkomasi, o sprendžiame, ar leisti Vilniaus miesto savivaldybei bankrutuoti ir turėti didžiulę problemą visai valstybei. Situacija, kaip aš suprantu, yra daugmaž tokia ir sprendžiamas klausimas, kaip išgelbėti šitą savivaldybę. Tos savivaldybės bankroto ar finansinio nemokumo pasekmes jaustų ne tik gyventojai, ne tik įmonės, bet ir visa valstybė. Aš matau šitą sprendimą kaip gelbėjimosi rato metimą Vilniaus savivaldybei. Kad A. Zuokas blogai tvarkosi, tai nereiškia, kad dėl to turėtume pasmerkti Vilnių. Norėdami pasmerkti A. Zuoką, mes negalime pasmerkti paties Vilniaus.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kolegos, buvo pasakytos nuomonės už, prieš. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad po pateikimo pritartume Savivaldybių biudžetų pajamų nustatymo metodikos įstatymo 10, 12 ir 13 straipsnių ir priedėlio pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIIP-1098, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Už - 79, prieš nėra, susilaikė 14. Po pateikimo įstatymo projektui Nr. XIIP-1098 pritarta.
    Siūlomi komitetai: pagrindinis - Biudžeto ir finansų komitetas. Manau, kad prieštaraujančių nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Papildomas - Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Dėl papildomo komiteto prieštaravimų nėra? Šie du komitetai svarstys šį įstatymo projektą. Siūloma svarstyti... Tiesa, svarstymas po pateikimo prasidės šiuose komitetuose.
    Kitas projektas, dėl kurio reikia balsuoti, - Seimo nutarimo "Dėl 2014, 2015 ir 2016 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų konsoliduotos visumos planuojamų rodiklių" projektas Nr. XIIP-1101. Pranešėjas - gerbiamasis... Atsiprašau, pristatėte. Gerai. Balsuojame.
    Kas už tai, kad po pateikimo pritartume projektui Nr. XIIP-1101, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Už - 67, prieš - 1, susilaikė 23. Nutarimo projektui Nr. XIIP-1101 po pateikimo balsų dauguma pritarta.
    Siūlomi komitetai: pagrindinis - Biudžeto ir finansų komitetas. Kokių pasiūlymų būtų dėl kitų komitetų, kurie norėtų svarstyti? Nėra. Nereikia. Čia tik vienas komitetas. Siūloma svarstyti gruodžio 5 d. Bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta bendru sutarimu.

11.53 val.
    Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 2, 17, 21 ir 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1099 (pateikimas)

    Darbotvarkės 1-3c klausimas - Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 2, 17, 21 ir 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1099. Pranešėjas - gerbiamasis finansų ministras R. Šadžius.
     R. ŠADŽIUS. Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Galbūt prie pateikimo prijungiame ir kitą mokestinį projektą, 1-3d klausimą - Pelno mokesčio įstatymą?
     PIRMININKAS. Ne, čia skirtingi.
     R. ŠADŽIUS. Skirtingi? Gerai. Tada pirma pristatysiu mūsų siūlymą dėl Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo.
     PIRMININKAS. Atskirai pristatykite, kiekvieną atskirai.
     R. ŠADŽIUS. Gerbiamieji Seimo nariai, mes su biudžetu, kaip ir yra numatyta Mokesčių administravimo įstatyme, teikiame du įstatymų projektus. Pagrindinė dalis mokestinių įstatymų, kurie turi įsigalioti nuo kitų metų sausio 1 d., jau buvo jūsų priimti birželio mėnesį ir nuo sausio 1 d. įsigalios. Tuo tarpu liko dar du, kuriuos siūlome apsvarstyti.
    Pirmasis - Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo kelių straipsnių pakeitimas ir papildymas. Jame svarbiausia yra ištaisomi tam tikri neaiškumai, kurie atsirado birželio mėnesį priėmus Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo projektą dėl palūkanų apmokestinimo. Siekiant teisinio aiškumo siekiama patikslinti tam tikras nuostatas dėl sąvokų - gyventojų pajamų priskyrimo neapmokestinamosioms pajamoms ir B klasės pajamoms. Ir galbūt esminė nuostata - išplėsti mokestinę lengvatą, kuri dabar yra taikoma tėvams, kurių vaikai yra draudžiami tėvų lėšomis gyvybės arba pensiniu draudimu ir mokosi aukštosiose mokyklose. Išplėsti šitą lengvatą taip pat apimant ir globėjus, kad globėjai taip pat galėtų sumažinti apmokestinamąsias pajamas sumomis, kurios sumokėtos už globotinių mokymąsi aukštosiose mokyklose ir gyvybės arba pensijų draudimą. Prašyčiau pritarti. Finansinis efektas - biudžetas, mūsų preliminariais skaičiavimais, netektų apie 176 tūkst. Lt. Tai labai apytikris skaičius pajamų mokesčio surinkimo paklaidos ribose. Prašyčiau pritarti.
     PIRMININKAS. Dėkoju, ministre. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Klausia B. Vėsaitė.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamasis ministre, pritardama minėtai lengvatai, apie kurią jūs ką tik kalbėjote, aš vis dėlto noriu paklausti, ar ministerija jau ruošiasi kitam etapui, kas buvo žadėta, tai yra progresinio gyventojų pajamų mokesčio įvedimui nuo liepos 1 d.?
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Kaip žinote, tas darbas yra susijęs taip pat ir su Socialinio draudimo fondu. Preliminarios diskusijos vyksta, darbas vyksta, bet galutinių rezultatų, galutinių produktų jums kol kas pateikti negalime.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolegė I. Degutienė.
     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, ar jūs, pristatydamas 2014 m. valstybės ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą specialiai, ar taip kukliai nutylėjote, kokia šiandien yra situacija ir kiek jūs planuojate šiandien šešėlyje esančių pinigų? Pagal įvairius tiek Laisvosios rinkos instituto, tiek "Transparency International" rodiklius - nuo 22 iki 25 %, sakykime, nuo 22 iki 25 mlrd. Vienas iš jų yra vokeliai ir per tai nesurenkamas gyventojų pajamų mokestis. Kaip jūs prognozuojate, kiek jūs galėsite išnaikinti vokelių sistemą, tokiu būdu sumažindami šešėlį ir į bendrą valstybės biudžetą pritraukdami daugiau pajamų? Ačiū.
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Mokesčių administravimo gerinimas yra tam tikras pajamų rezervas. Tiesą pasakius, jis nėra toks didelis, kaip jūs įvardijote. Ekonomikos apimtis galima vertinti įvairiais metodais, bet tai yra tyrimo objektas. O realiai gerinant mokesčių administravimą surenkamų pinigų prognozuoti faktiškai neįmanoma. Tai nereiškia, kad mes neturime kovoti su kontrabanda, neturime kovoti su nelegaliu verslu ir neturime kovoti su tais vokeliais. Bet įkalkuliuoti tai kaip papildomą biudžeto pajamų straipsnį būtų tiesiog neapdairu.
     PIRMININKAS. Dėkoju ministrui. Atsakėte į Seimo narių klausimus. Norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Gal po pateikimo galime pritarti bendru sutarimu? Balsuojame. Aišku. Balsuojame. Gerai. Kas už tai, kad po pateikimo pritartume įstatymo projektui, kurio registracijos Nr. XIIP-1099, Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Už - 61, prieš nėra, susilaikė 25. Po pateikimo įstatymo projektui Nr. XIIP-1099 yra pritarta.
    Siūlomas pagrindiniu komitetu Biudžeto ir finansų komitetas.

12.00 val.
    Pelno mokesčio įstatymo 12, 30 ir 43 straipsnių ir 3 priedėlio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1100 (pateikimas)

    Kitas įstatymo projektas. Darbotvarkės 1-3d klausimas - Pelno mokesčio įstatymo 12, 30 ir 43 straipsnių ir 3 priedėlio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1100. Pateikimas. Gerbiamasis ministre, prašom.
     R. ŠADŽIUS. Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, jums teikiami keli Pelno mokesčio įstatymo pakeitimai, iš jų esminiai - turbūt du. Pirmas. Siūloma siaurinti draudimo įmonių gaunamų neapmokestinamųjų pajamų sąrašą, išbraukiant iš šito sąrašo neapmokestinamųjų pajamų investicines pajamas, kurias gauna ne gyvybės draudimo įmonės. Ne gyvybės draudimo įmonėms investicinės pajamos iš tikrųjų nėra pagrindinis pajamų šaltinis, nuo kurio priklauso draudėjų gerovė, skirtingai nuo gyvybės draudimo įmonių, todėl manytume, kad suvienodinant verslo sąlygas taip pat ir su aplinkinėmis šalimis būtų galima šitos lengvatos atsisakyti.
    Ir antras esminis pasiūlymas - pakeisti mokestinių nuostolių perkėlimo tvarką. Kaip žinote, šiuo metu įmonė, patyrusi mokestinius nuostolius šiais metais, kitais metais uždirbusi pelną, gali iš to pelno be jokių laiko ir mūsų apribojimų tuos mokestinius nuostolius minusuoti, kol išsemia visą sukauptų nuostolių sumą. Tokia praktika nėra dažna pasaulyje. Paprastai šalys vienokiu ar kitokiu būdu mokestinių nuostolių perkėlimą riboja. Vienos šalys taiko laiko apribojimą, pavyzdžiui, nuostolius, patirtus šiais metais, galima minusuoti iš mokestinio pelno ne ilgiau kaip, sakykim, trejus arba penkerius ateinančius metus, kitos šalys riboja procentais pelno dalį, kurią galima panaudoti dengti praėjusių metų mokestiniams nuostoliams. Trečios šalys naudoja abu metodus, abiejų metodų kombinaciją.
    Mes siūlome paprastą ir aiškų metodą - neribojant laiko, apriboti 50 %, tai yra puse, pelno sumą, už kurią būtų galima nemokėti už einamuosius metus pelno mokesčio, jeigu ankstesniais metais buvo susidaręs nuostolis. Šalių praktika yra įvairi. Sakykim, Italijoje leidžiama nuostolius perkelti 80 %, Prancūzijoje - 50 % su įvairiais kitais apribojimais, 50 % normą taiko Vengrija, Slovėnija ir dar daugelis šalių, 60 % - Vokietija, Danija, tačiau šiais atvejais šalys nustato minimalią pelno sumą, už kurią tu vis dėlto turi sumokėti tą pelno mokestį - 1 mln. eurų. Siūlome įteisinti ir Lietuvoje šitokį būdą.
    Klausimų, matyt, bus (ir diskusija buvo). Ši nuostata paliestų pirmiausia didžiąsias įmones, nes mes siūlome netaikyti šitų nuostatų ir apribojimų mažiukėms įmonėms, kurios naudojasi 5 % pelno mokesčio tarifu. Didžiosios įmonės, pirmiausia bankai, kurie suformavo rizikingų paskolų atidėjinius ir dėl to krizės metu nė vienu litu neprisidėjo prie Lietuvos biudžeto, matyt, pagal naują sistemą turėtų prisidėti prie biudžeto papildymo, jeigu tais metais dirbo pelningai. Kitos stambios įmonės, matyt, taip pat galėtų vienus krizinius metus po to išskirstyti per keletą metų, neribojant laiko, galų gale vis tiek būtų padengti visi mokesčiai, bet nebūtų pelno mokesčio mokėjimas atidedamas iki begalybės į ateitį.
    Kodėl 50 %? Pelno mokesčio įstatyme yra nustatyta lengvata, kad 50 % pelno galima panaudoti investicijoms į esminį įmonės technologinį atsinaujinimą. Tokiu būdu įmonė, kuri galbūt dirbo nuostolingai ir todėl atnaujina savo gamybą, galėtų naudotis ir viena, ir kita lengvata ir tarsi nebūtų prievolės mokėti pelno mokesčio. Buvo tokie motyvai, kodėl pasirinktas 50 % dydis. Prašyčiau pritarti.
     PIRMININKAS. Dėkoju, ministre, už įstatymo projekto pristatymą. Jūsų norėtų paklausti keturi Seimo nariai. Pirmasis klausia kolega R. Šimašius. Prašom.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamasis ministre, aš tikrai neklausiu apie įstatymo projekto detales, bet jūs, jeigu galite, pridėkit ranką prie širdies ir pasakykit, kad tikrai pritariate šitam aiškinamajam raštui, kurį pasirašėte, kad neigiamų pasekmių nebus. Pasakykite, pridėjęs ranką prie širdies, kad neigiamų pasekmių nebus, tada jau vertinsiu, kaip jūs...
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už pasiūlymą, gerbiamasis Seimo nary. Maža to, aš jums pasakysiu, kad man teko aptarti su tarptautinio verslo atstovais šitas nuostatas, ir visi pripažino, kad jos iš tikrųjų yra sąžiningos. Jeigu įmonė dirba pelningai, nors kažkiek pelno mokesčio į valstybės biudžetą ji turi atseikėti. O apskritai ar taip, ar taip, tie nuostoliai bus perkelti į apmokestinamąjį pelną, ir tiesiog pelno mokestis bus sumokėtas ne taip atidėjus, kaip dabar, o truputėlį anksčiau.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, teikiant tokius siūlymus svarbiausia yra lyginti mūsų situaciją su artimiausiais kaimynais, kad mokestiniais pakeitimais, visgi tam tikru aspektu nepalankiais verslui, nepaskatintume to verslo išsikėlimo į kaimynines šalis. Šiuo atveju gal jūs galėtumėte pasakyti, kokia yra situacija jūsų teikiamu aspektu Latvijoje, Estijoje, Lenkijoje?
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Aš detaliai tų mokesčių sistemų negalėčiau komentuoti. Pažymėčiau, kad Estijoje pelno mokesčio sistema visiškai skiriasi nuo mūsų. Iš esmės apmokestinimas pelno mokesčiu Lietuvoje yra ganėtinai palankus regione, lyginant su Latvija, o ypač su Lenkija ir ypač su Vokietija. Todėl nemanau, kad šita taisyklė pablogintų verslo sąlygas Lietuvoje tiek, kad verslai panorėtų išsikraustyti. Juo labiau kad, aš dar kartą kartoju, man teko aptarinėti šitas siūlomas nuostatas ir su tarptautinio verslo atstovais, kurie iš tikrųjų yra mobiliausi. Nes tie, kurie organizavo gamybą Lietuvoje, tikrai nepersikels, nes jiems tą padaryti sudėtinga. Tarptautinio verslo atstovai, pavyzdžiui, bankai, pripažįsta, kad šitos nuostatos yra sąžiningos.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega D. Kreivys.
     D. KREIVYS (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, dabartinė Vyriausybė nuolat, bet panašu, kad tik žodžiais deklaruoja esanti tiek už užsienio, tiek už vietos verslo investicijas. Tą mes labai praktiškai pamatėme ir "Chevrono" atveju. Aš jūsų, kaip finansus planuojančio žmogaus, norėčiau paklausti. Jūs turbūt žinote, kad investicijos, ypač į gamybą, pradeda atsipirkti tiktai po 2-4 metų, tai reiškia, kad pirmus ketverius metus dažniausiai įmonė akumuliuoja nuostolius. Tie nuostoliai dažniausiai yra įskaičiuojami kaip investicijos, kaip kapitalas, reikalingas, kad įmonė įsivažiuotų. Aš norėčiau paklausti. Ar jūs esate skaičiavę, kiek šitas mokesčių įstatymo pakeitimas brangins investicijas Lietuvoje ir kiek tai turės įtakos pačių investicijų apimtims?.. Tikrai turės. Aš dar kartą noriu pasakyti, kad pats esu investavęs ir išmanau šituos dalykus - 2-4 metai, ypač didesnis gamybinis projektas, yra minusas. Ir jūs 50 % nupjovę susigrąžinimą nuostolių...
     PIRMININKAS. Kolega, laikas! Ačiū.
     D. KREIVYS (TS-LKDF). ... jūs didinate investicijų poreikį.
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Pirmiausia prisiminkime, kad investicijos, naujos įmonės investicijos, yra kapitalizuojamos, t. y. jos nėra nurašomos į nuostolį. Iš tikrųjų kapitalizacija reiškia, kad mes suformuojame ilgalaikio turto vienetus, kurie per vienokį ar kitokį terminą yra nudėvimi. Nusidėvėjimas vienų ar kitų turto vienetų skiriasi pagal laiką. Dėl to sakyti, kad vargšė ta įmonė iškart trečiais ar ketvirtais metais jau bus nuskriausta, tikrai negalėčiau. Kadangi ir tais trečiais, ir ketvirtais, ir penktais metais sumos, investuotos į turtą, bus lygiai taip pat nurašomos į mokestines sąnaudas. Tačiau pats principas, kad įmonė, kuri uždirbo pelną, galėtų sumokėti iš to mūsų gana nedidelio konkurencingo 15 % tarifo bent 7,5 % į valstybės biudžetą, šitas principas yra sąžiningas ir teisingas. Aš tikrai nemanau, kad investicijos dabar čia staiga pradėtų griūti. Mūsų pelno mokesčio tarifas iš tikrųjų nėra faktorius, pagal kurio dydį investuotojai sprendžia, ar pasilikti Lietuvoje, ar ne. Iš tikrųjų kur kas rimtesnis faktorius galėtų būti darbo jėgos apmokestinimas, taip pat teritorijų planavimo ir viešųjų pirkimų procedūros, kurias reikia tobulinti.
     PIRMININKAS. Dėkoju už atsakymą. Klausia kolega P. Narkevičius.
     P. NARKEVIČIUS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Aš tiesiog norėčiau pasakyti porą minčių apie tai, kad, mano supratimu, kryptis yra tikrai teisinga, ir man bendraujant su verslo struktūromis jaučiasi tam tikras neteisingumas. Tačiau mano klausimas būtų toks: ar tai susiję ir su bankine sistema, kur piktnaudžiavimas akivaizdus, bent jau jaučiamas? Ir jeigu susiję, ar su jais buvo diskusija tais klausimais? Ačiū.
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Tikrai nepasirašyčiau po jūsų žodžiais apie piktnaudžiavimą, kadangi bankai naudojasi ta teisine baze, kuri buvo ir yra šiuo metu. Iš tikrųjų bankų apskaita ir mokestinė apskaita ypatingos tuo, kad ten sudaromi tų rizikingų paskolų atidėjiniai. Šita pataisa kalba ne vien apie bankus, bet ir apie kitas įmones. Mes negalime nustatyti pelno mokesčio ar atskiro konkretaus mokesčio vienai įmonių rūšiai, nes tai būtų konkurencijos pažeidimas ir asmenų lygiateisiškumo prieš įstatymą pažeidimas. Taip, bankuose tas klausimas iškilo galbūt aštriausiai, nes bankai bent jau paprastam žmogui ar smulkiam verslininkui visuomet atrodo labai turtingi ir sunku paaiškinti visuomenei, kodėl bankai sumokėjo nedaug pelno mokesčio arba visai nesumokėjo pelno mokesčio tada, kada tų mokesčių ypač reikėjo. Tai buvo motyvas svarstyti šitą metodą, šitą būdą, tačiau iš tikrųjų mes pasirėmėme tarptautine praktika ir pasistengėme ją pritaikyti visoms įmonėms, išskyrus mano minėtas visai smulkias, kurios naudojasi 5 % lengvatiniu pelno mokesčio tarifu.
     PIRMININKAS. Dėkoju, ministre. Jūs pateikėte įstatymo projektą, atsakėte į Seimo narių klausimus. Dabar bus išsakytos nuomonės už iš prieš. Nuomonė prieš - R. Šimašius. Prašom, kolega.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų labai džiaugiuosi, kad ministras turi sąžinės ir ranką prie širdies pridėjęs negalėjo patvirtinti to, kas yra parašyta aiškinamajame rašte, kad neigiamų pasekmių nebus. O parašyta yra elementari netiesa, ir jeigu ministras raštu mums pamelavo, tai labai džiaugiuosi, kad nedrįso pameluoti čia žodžiu. Visiškai akivaizdu, kad draudimo įmonių investicinės veiklos apmokestinimas pabrangins atitinkamą produktą, bet dar svarbiau yra nuostolių perkėlimas.
    Aš suprantu, kad šita Vyriausybė staiga apsižiūrėjo, kad bankai sunešė per mažai pelno mokesčio ir galvoja, ką daryti. Nusitaikė iš patrankos į bankus, bet pataikė iš tikrųjų visiškai į kitą vietą. Pataikė į darbo vietų kūrimą ir investicinę veiklą, kurioje plečiami arba kuriami nauji projektai. Visi mes žinome, kad, verslą pradėjus, o vadinamųjų start up'ų, startuolių Lietuvoje yra tikrai labai daug, iš pradžių dažniausiai būna tik nuostoliai, pirmi, antri, dažnai treti metai, vėliau atsiranda pelnas. Pagal taisykles, kurios galioja iki šiol, buvusiais nuostoliais galima sumažinti visą apmokestinamąjį pelną, dabar bus galima tik pusę.
    Akivaizdu, kad tai yra papildomas pradedančių ir besiplečiančių įmonių apmokestinimas, ir tai iš esmės smarkiai kerta per darbo vietų kūrimą. Kai sakoma, kad konkurencinė aplinka pas mus yra tokia, kad reikia padaryti kaip kitur, tai, atsiprašau, turėjome vieną konkurencinį pranašumą, beje, tas konkurencinis pranašumas toks pat kaip latvių, estų, ir jo kažkodėl nusprendžiame atsisakyti. Tiesą sakant, nesuprantu, kodėl? Netgi suvokiant, kad dažnai įmonėms, kai jos sprendžia, investuoti pas mus ar ne, tai nėra pagrindinis kriterijus, bet supraskime, kad tarptautinei veiklai įmonės gali pelno centrą pasirinkti bet kur. Olandija yra viena iš populiariausių šalių ir todėl, kad ten galima nuostolius ir pirmyn, ir atgal kilnoti, kitaip negu daugelyje kitų valstybių.
    Aš konstatuoju, kad, užuot rūpinęsi, kad taptume konkurencingesni, mes darome priešingai - šauname sau į koją, ir nors čia kalbama apie pelno mokestį, aš drįstu teigti, kad čia yra darbo vietų smaugimo įstatymas, naujų darbo vietų kūrimo naikinimo įstatymas, nes mes atgrasome nuo naujų darbo vietų. Aš manau, kad šitos žalos daryti mes negalime leisti, ir kviečiu balsuoti prieš šitą įstatymo projektą. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė už - G. Kirkilas.
     G. KIRKILAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Tikrai nebūčiau kalbėjęs, nors aš palaikau šitą įstatymą, bet mane šiek tiek stebina mūsų liberalų veidmainystė. Gerbiamieji liberalai, tai ar buvo didesnis smūgis verslo investicinei aplinkai negu naktinė mokesčių reforma, kuriai jūs neva nepritarėte, bet iš tikrųjų balsavote? Staiga, kai jūs atsiduriate opozicijoje, jūs tada labai aktyviai kalbate, matyt, bandydami pateisinti savo liberalų vardą, apie mokesčių mažinimą, nors būdami realiai valdžioje jūs juos padidinote, dar kartą pabrėžiu. Tačiau, kaip žinote, svarbu ne vien tik verslo aplinka, Vyriausybė turi spręsti ir kitus klausimus, taip pat ir socialinius, ir kitokius. Aš manyčiau, kad reikia palaikyti šitą Vyriausybės sprendimą. Aš manau, kad Vyriausybė ir Finansų ministerija daug detaliau išnagrinėjo, taip pat ir kai kuriuos būdus, kai yra slepiami mokesčiai prisidengiant investicijomis. Aš kviečiu palaikyti šitą įstatymo projektą.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegai. Dėl vedimo tvarkos reaguoja, žiūriu, gerbiamasis R. Šimašius.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Trumpa replika. Gerbiamasis Gediminai, jeigu jūsų Vyriausybė pateiks siūlymus, kurie atšauks naktinę reformą, liberalai tikrai bus pirmieji, kurie tai palaikys. Labai kviečiu tai padaryti ir nerodyti pirštais į kitus. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolegos. Kitą kartą leisiu nuomonėmis apsikeisti po balsavimo. Gediminai, suteiksiu tokią galimybę po balsavimo. Gerai.
     G. KIRKILAS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis kolega, tai jums taip atrodo, kadangi jūs tą naktinę mokesčių reformą... kad mokesčius galima kaitalioti kasnakt ir kas mėnesį. Kaip tik ir yra pats blogiausias dalykas, beje, taip pat ir investicinei verslo aplinkai, dažnas mokesčių kaitaliojimas. Pakeisti tai, kas yra blogai padaryta, nėra taip paprasta. Todėl didžiausia vertė, beje, taip pat ir investuotojams, yra mokesčių sistemos stabilumas. Paklauskite jų. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad jau apsikeitėte nuomonėmis. Kiekvienas iš mūsų, čia esančių, turi savo nuomonę, tiesiog yra tam tikras laikas. Dabar mes turime balsuoti, nes buvo skirtingos nuomonės. Kas už tai, kad po pateikimo pritartume įstatymo projektui Nr. XIIP-1100 - Pelno mokesčio įstatymo 12, 30 ir 43 straipsnių ir 3 priedėlio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Balsavimo rezultatai: už - 51, prieš - 17, susilaikė 13. Taigi po pateikimo įstatymo projektui Nr. XIIP-1100 yra pritarta. Aš noriu dar kartą, kolegos, priminti... (Tuoj, Andriau, tuoj duosime mes jums.) Aš noriu dar kartą priminti, aš nepaskelbiau svarstymo datos visų įstatymų projektų, tų, kuriuos mes dabar priėmėme, ir tiesiog noriu siūlyti, kad tai būtų lapkričio 21 d. dėl visų įstatymų projektų, kuriuos mes pristatėme. Ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritarta bendru sutarimu. Ačiū. Taigi gerbiamasis A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš vieną repliką. Čia svarbūs įstatymai ir iš tikrųjų juos reikia svarstyti, nors mes tikrai nepritariame. Bet man kelia nerimą vienas dalykas, kad yra ruošiamasi tokius svarbius įstatymus svarstyti tuo metu, kai Biudžeto ir finansų komiteto pirmininkas išvyksta atostogų į šiltąją Afriką. Čia viena problema.
    O antra, aš norėčiau sureaguoti į šitą gražią diskusiją tarp G. Kirkilo ir R. Šimašiaus. Aš norėčiau G. Kirkilui priminti, kad mes turėjome priiminėti greitus sprendimus ir gelbėti Lietuvą nuo krizės, kurios atėjimą G. Kirkilas visą laiką stengėsi neigti, ir dėl to Lietuva buvo visiškai nepasiruošusi, o finansų ministras net nereagavo į savo Finansų ministerijos ekspertų įtikinėjimą, kad krizė tuoj pat ateis. Štai kodėl mes turėjome greitai priimti sprendimus, o sprendimai buvo priimti teisingi. Jūs jų net neplanuojate keisti.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolegos. Toliau posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pavaduotojas G. Kirkilas.
     PIRMININKAS (G. KIRKILAS, LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke.

12.20 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Respublikos Prezidento rinkimų skyrimo" projektas Nr. XIIP-1046 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Gerbiamieji kolegos, darbotvarkės 1-6 klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Respublikos Prezidento rinkimų skyrimo" projektas Nr. XIIP-1046. Pranešėjas - Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. Gedvilas. Pateikimas, svarstymas ir, tikiuosi, priėmimas. Prašau.
     V. GEDVILAS (DPF). Dėkoju posėdžio pirmininkui. Gerbiamieji kolegos, yra procedūrinis klausimas, kurį mes būtinai turime įvykdyti. Tai yra dėl Lietuvos Respublikos Prezidento rinkimų skyrimo. Yra numatyta pirmąjį rinkimų etapą paskelbti 2014 m. gegužės 11 d. Nutarimas įsigaliotų nuo lapkričio 11 d., jeigu mes pritartume tai datai.
    Aš nežinau, galbūt galėčiau dar kartą priminti dėl datų. Respublikos Prezidento eilinių rinkimų tvarka nustatoma pagal Konstitucijos 80 straipsnį: "Respublikos Prezidento eiliniai rinkimai vykdomi paskutinį sekmadienį likus dviem mėnesiams iki Respublikos Prezidento kadencijos pabaigos."
    Respublikos Prezidentas prisiekė ir pradėjo eiti pareigas 2009 m. liepos 12 d. Kadencija baigiasi ir turi pradėti eiti pareigas eiliniuose rinkimuose išrinktas Prezidentas 2014 m. liepos 12 d. Du mėnesiai iki kadencijos pabaigos bus 2014 m. gegužės 12 d., pirmadienis. Artimiausias sekmadienis yra 2013 m. gegužės 11 d. Ši data skelbtina Respublikos Prezidento rinkimų diena.
    Respublikos Prezidento rinkimų įstatyme nėra nustatyta, iki kada Seimas turėtų paskelbti Respublikos Prezidento rinkimų dieną. Įprastai Respublikos Prezidento rinkimų diena skiriama prieš 5-6 mėnesius. Taigi Seimas Respublikos Prezidento rinkimus galėtų paskelbti kartu su rinkimais į Europos Parlamentą. Čia yra numatyta Vyriausiosios rinkimų komisijos nutarime.
    Gerbiamieji kolegos, kokių būtų...
     PIRMININKAS. Jūsų klausti neužsirašė niekas. Seimo Pirmininkė siūlo... Atsiprašau, motyvai po pateikimo. Nėra norinčių kalbėti. Ar galime bendru sutarimu pritarti po pateikimo? Galime. Pritarta. Seimo Pirmininkė siūlo ypatingos skubos tvarką. Galime pritarti? Ačiū. Pritarta. Svarstymas. Atrodo, nėra norinčių kalbėti. Galime pritarti po svarstymo? Galime. Priėmimas pastraipsniui. Gerbiamieji kolegos, galime pritarti 1 straipsniui dėl datos - gegužės 11 d.? Ačiū. Pritarta. 2 straipsnis - nutarimas įsigalioja nuo šių metų lapkričio 11 d. Atsiprašau. Gerbiamieji kolegos, taip pat nėra norinčių kalbėti. Ar galime balsuoti už visą? Turime balsuoti.
    Gerbiamieji kolegos, kas pritariate Seimo nutarimui "Dėl Respublikos Prezidento rinkimų skyrimo", balsuojate už, kas nepritariate, balsuojate prieš arba susilaikote. Balsavimas vyksta.

    Šio nutarimo priėmimas

    Gerbiamieji kolegos, balsavo 68 Seimo nariai: už - 68, prieš, susilaikiusių nėra. Pritarta.

12.24 val.
    Seimo nutarimo "Dėl rinkimų į Europos Parlamentą datos paskelbimo" projektas Nr. XIIP-1047 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Kitas yra 1-7 klausimas - Seimo nutarimo "Dėl rinkimų į Europos Parlamentą datos paskelbimo" projektas Nr. XIIP-1047. Pranešėjas - V. Gedvilas. Prašau.
     V. GEDVILAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, nutarimas yra dviejų straipsnių. 1 straipsnis - paskelbti rinkimų į Europos Parlamentą Lietuvos Respublikoje datą 2014 m. gegužės 25 d. 2 straipsnis - nutarimas įsigalioja nuo lapkričio 25 d.
    Tiesiog noriu informuoti jus dėl Europos Parlamento rinkimų, tokią trumpą informaciją iš Vyriausiosios rinkimų komisijos sprendimo.
    Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo 7 straipsnis nustato, kad rinkimai į Europos Parlamentą Lietuvos Respublikoje vyksta sekmadienį, kuris yra tuo pačiu laikotarpiu, kai visose Europos Sąjungos valstybėse narėse vyksta rinkimai į Europos Parlamentą. Rinkimų datą skelbia Lietuvos Respublikos Seimas ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki nurodyto laikotarpio sekmadienio.
    Oficialiai rinkimų į Europos Parlamentą savaitė dar nėra paskelbta, bet šiuo metu numatoma, kad 2014 m. rinkimai į Europos Parlamentą vyks nuo gegužės 22 d. iki gegužės 25 d. Tai yra visoje Europos Sąjungoje. Taigi Lietuvoje rinkimai į Europos Parlamentą turi vykti 2014 m. gegužės 25 d., sekmadienį. Seimas rinkimų datą turi paskelbti iki lapkričio 25 d. Aišku, laiko yra, bet jeigu mes priimsime nutarimą, visi kandidatai galės ramiai ruoštis rinkimams ir žinos, kada bus rinkimų data. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis kolega. Jūsų norėjo paklausti P. Auštrevičius. Apsigalvojo. Norinčių klausti nėra. Ar yra norinčių kalbėti? Taip pat, atrodo, nėra. Galime pritarti po pateikimo bendru sutarimu? Pritarta.
    Gerbiamieji kolegos, Seimo Pirmininkė taip pat siūlo ypatingos skubos tvarką. Galime pritarti ypatingos skubos tvarkai? Galime pritarti.
    Tada pereiname prie svarstymo. Norinčių kalbėti nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje: "Galime".)
    Tada pereiname prie priėmimo. Yra nutarimas "Dėl rinkimų į Europos Parlamentą datos paskelbimo." Du straipsniai. 1 straipsnis - paskelbti rinkimų į Europos Parlamentą Lietuvos Respublikoje datą 2014 m. gegužės 25 d. Galime pritarti? Ačiū. Pritarta. 2 straipsnis - nutarimas įsigalioja šių metų lapkričio 25 d. Galime pritarti? Galime. Norinčių kalbėti nėra.
    Galime balsuoti dėl viso? Prašom balsuoti. Kas pritaria Lietuvos Respublikos Seimo nutarimui "Dėl rinkimų į Europos Parlamentą datos paskelbimo", balsuoja už, kas nepritaria, balsuoja prieš arba susilaiko. Balsavimas vyksta.

    Šio nutarimo priėmimas

    Gerbiamieji kolegos, balsavo 72 Seimo nariai: už - 72, prieš, susilaikiusių nėra. Nutarimui pritarta.
    Gerbiamieji kolegos, toliau posėdžiui vadovaus Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. Gedvilas. Prašau.
     PIRMININKAS (V. GEDVILAS, DPF). Dėkoju G. Kirkilui.

12.27 val.
    Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto 2014 metų rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1114, Socialinių išmokų perskaičiavimo ir mokėjimo laikinojo įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1115 (pateikimas)

    Kiti mūsų darbotvarkės klausimai. Mums gana sėkmingai sekasi dirbti. Darbotvarkės 1-4a ir 1-4b klausimai - Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto 2014 metų rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1114, Socialinių išmokų perskaičiavimo ir mokėjimo laikinojo įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1115. Pranešėja - socialinių reikalų ir darbo ministrė gerbiamoji A. Pabedinskienė.
     A. PABEDINSKIENĖ. Laba diena, gerbiamieji Seimo nariai. Vyriausybė, pritarusi spalio 9 d. posėdyje, teikia svarstyti Lietuvos Respublikos valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto 2014 metų rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą Nr. XIIP-1114 ir su juo susijusį Lietuvos Respublikos socialinių išmokų perskaičiavimo ir mokėjimo laikinojo įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-1115.
    2014 m. "Sodros" biudžeto projektas parengtas atsižvelgus į Finansų ministerijos rugsėjo mėn. paskelbtą šalies ekonominės raidos scenarijų 2014-2016 m., galiojančių teisės aktų nuostatas ir įvertinus kartu teikiamo Socialinių išmokų perskaičiavimo ir mokėjimo laikinojo įstatymo pakeitimą, kuriuo siūloma maksimalų nedarbo draudimo išmokos dydį riboti dar dvejus metus. Taip pat "Sodros" biudžeto projekte įvertinti įstatymų pakeitimai. Vyriausybė juos pateikė Seimui 2013 m. spalio 2 d. nutarimu Nr. 924. Ten dar metams siūloma pratęsti Darbo biržos ir didesnės dalies užimtumo rėmimo priemonių finansavimą iš "Sodros" biudžeto. Nuo 2014 m. sausio 1 d. pagrindiniai valstybinio socialinio draudimo įmokų tarifai nesikeičia. Keičiasi tik įmokos dalies, pervedamos į pensijų kaupimo bendroves, tarifas. Tarifas mažėja nuo 2,5 % iki 2 %.
    Toliau norėčiau pateikti informaciją apie pajamas. Prognozuojama, kad 2014 m. "Sodros" biudžetas gaus beveik 10 mlrd. pajamų, arba 0,5 % daugiau nei 2013 m. laukiama. O, neįvertinus 2013 m. asignavimo sumų iš Lietuvos Respublikos valstybės biudžetų ir kitų valstybės piniginių išteklių, 2014 m. prognozuojama, kad pajamos bus didesnės 522,4 mln. Lt, tai sudarys maždaug 5,5 %. Pajamoms didėti daugiausia įtakos turės apdraustųjų darbo užmokesčio ir apdraustųjų skaičiaus didėjimas. Įvertinus sąlyginio darbuotojų skaičiaus kitimą, numatoma, kad 2014 m. apdraustųjų, draudžiamų visomis draudimo rūšimis, skaičius padidės 7,4 tūkst. žmonių ir sieks 1 mln. 244 tūkst. žmonių. Prognozuojama, kad 2014 m. vidutinės apdraustųjų mėnesio pajamos, nuo kurių yra skaičiuojamos valstybinio socialinio draudimo įmokos, palyginti su 2013 m., padidės maždaug 5,2 %. Asignavimai iš valstybės biudžeto ir kitų valstybės piniginių išteklių įmokoms, pervedamoms į pensijų fondus kompensuoti 2014-2016 m. laikotarpį, yra nenumatomi.
    Išlaidos. Prognozuojama, kad 2014 m. "Sodros" biudžeto išlaidos sieks 11,2 mlrd. Lt, tai yra bus maždaug 0,7 % mažesnės nei laukiama 2013 metais. Didžiąją "Sodros" išlaidų dalį, arba beveik 72,6 % visų išlaidų, sudarys išlaidos socialinio draudimo pensijoms. Šioms pensijoms numatyta skirta 8,1 mlrd. Lt, o tai 52,5 mln., arba mažiau nei laukiama... negu 2013 metais. Šios išlaidos mažėja dėl pensinio amžiaus didinimo.
    Draudžiamosios pajamos, taikomos pensijoms apskaičiuoti, 2014 m. nesikeis ir bus 1488 Lt, bazinei pensijai - 360 Lt. Vidutinė senatvės pensija turint būtinąjį stažą didės 0,8 %, tai yra 6,5 Lt, ir sieks 857,95 Lt. Vidutinė senatvės pensija didės dėl pensijų formulės koregavimo naujai skiriamoms pensijoms. Vidutinės senatvės pensijos ir apdraustųjų vidutinių mėnesio draudžiamųjų pajamų, nuo kurių skaičiuojamos socialinio draudimo įmokos, santykis 2014 m. bus 42,9 %, arba 1,9 % mažesnis nei laukiama 2013 metais. Ligos, motinystės (tėvystės), motinystės ir profesinės reabilitacijos socialinio draudimo pašalpoms bus skiriama daugiau kaip 1,2 mlrd. Lt, arba 11,1 % visų išlaidų. Nedarbo socialiniam draudimui numatoma skirti 398,3 mln., tai sudaro 3,6 % visų išlaidų, 0,4 % daugiau nei laukiama 2013 metais. Iš jų nedarbo draudimo įmokoms numatoma skirti 226,8 mln., arba 2,3 % mažiau nei 2013 m. laukiama. Užimtumo rėmimo priemonėms yra skiriama apie 100 mln., tai yra tiek pat, kiek ir 2013 m. užimtumo rėmimo politiką įgyvendinančioms įstaigoms išlaikyti, - 71,5 mln.
    Kaip jau buvo minėta, Seimui jau yra pateikti įstatymų projektai, numatantys Darbo biržos ir dalies užimtumo rėmimo priemonių finansavimą iš "Sodros" biudžeto. Todėl, siekiant išvengti galimų nedarbo socialinio draudimo sistemos funkcionavimo nesklandumų ir trikdžių, kartu su "Sodros" biudžeto projektu teikiamame įstatymo projekte siūloma numatyti, kad nedarbo socialinio draudimo išmokoms laikinojo įstatymo nuostatos galiotų iki 2015 m. gruodžio 31 d. Nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo išlaidos sudarys 62,5 mln. Lt, arba tai sudarys 0,6 % visų išlaidų. Lėšų, pervedamų į pensijų fondus, suma sieks 454,4 mln., tai sudarys 4,1 % visų išlaidų. Veiklos sąnaudos prognozuojamos įvertinus Lietuvos Respublikos įstatymų, Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimų, Europos Sąjungos teisės aktų numatomas funkcijas.
    Veiklos sąnaudos 2014 m. bus 862,9 mln., tai yra 23,2 mln. Lt, arba 2,8 % didesnės nei laukiama 2013 metais. Fondo administravimo įstaigų finansavimo sąnaudos 2014 m. sieks 255,5 mln. Darbo užmokesčio fondas, vykdant Konstitucinio Teismo 2013 m. liepos 1 d. nutarimą, planuojamas 123,8 mln. Lt, tai yra 17,4 mln. Lt, arba 16,4 % didesnis negu 2013 metų. Darbo užmokesčio fondą sudaro 14,3 % visų veiklos sąnaudų. Nuo 2014 m. numatomas naujų paskolų, paimtų siekiant vykdyti įsipareigojimus apdraustiesiems, palūkanų dengimas iš Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto lėšų. Paskolų, paimtų iki 2014 m. sausio 1 d., palūkanoms ir senoms paskoloms refinansuoti paimtoms naujų paskolų palūkanoms 2014 m. reikės 585 mln. Lt. Šios išlaidos sudaro 67,8 % visų veiklos sąnaudų.
    Metų rezultatas. Prognozuojama, kad einamųjų metų pajamos bus 1 mlrd. 226 mln. 600 tūkst. Lt, mažesnės nei einamųjų metų išlaidos. 2014 m. "Sodros" biudžeto projektui 2013 m. spalio 4 d. pritarė Valstybinio socialinio draudimo fondo taryba, kurioje, noriu paminėti, kartu dalyvauja ir socialiniai partneriai. Ačiū.
     PIRMININKĖ (I. DEGUTIENĖ, TS-LKDF). Dėkoju, ministre. Jūsų nori paklausti 11 Seimo narių. Pirmasis klausia A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamoji ministre, ačiū už išsamų pristatymą. Mano pirma tiesiog procedūrinė pastaba. Jūs perskaitėte tokį tekstą, kuris šiaip būna įstatymo aiškinamasis raštas, tuo tarpu jūsų pateiktas aiškinamasis raštas yra tiek lakoniškas, kad aš tokio biudžeto aiškinamojo rašto dar neatsimenu. Gal jūs galėtumėte pasirūpinti, kad tai, ką perskaitėte, dabar būtų išdalinta Seimo nariams, nes tai tikrai yra informacija, kuri visada buvo pateikiama kaip aiškinamasis raštas?
    Jūs paminėjote labai svarbius skaičius, kad dirbančių asmenų draudžiamosios pajamos kitais metais didėja apie 5 %. Tai yra tikrai neblogas skaičius augant ekonomikai. Iš tikrųjų galime pasidžiaugti, kad žmonės vis daugiau uždirbs. Iš kitos pusės, išlaidos pensijoms mažėja 52 mln. Lt dėl pensinio amžiaus augimo. Bet augant dirbančių žmonių pajamoms 5 % ir mažėjant išlaidoms, kurias jūs skiriate pensijoms, jūs visiškai nieko nepasakote ir, kiek suprantu, nieko neplanuojama didinti pensijas, gal ne 5 %, bent 3 %. Tai aš matau vis didėjantį skirtumą tarp dirbančių asmenų ir pensininkų. Sakykite, mano klausimas paprastas, tai kiek turi išaugti dirbančių asmenų pajamos, kad valstybėje būtų pradėta galvoti ir apie pensininkų pensijų didinimą?
     A. PABEDINSKIENĖ. Dėkoju gerbiamajam Seimo nariui už klausimą. Iš tiesų labai atsiprašau už tą lakonišką pateikimą, kurį jūs paminėjote, dėl aiškinamojo rašto. Noriu pasakyti, kad nuo 2015 m. mes iš tiesų svarstysime galimybę peržiūrėti, kiek galima didinti pensijas. Tai yra mūsų planuose. 2014 m. iš tiesų tokių galimybių neturime. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkui. Jūsų nori klausti R. Šimašius. Nematau. R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamoji ministre, tikrai nemanau, kad jūsų teiginys, kad jūs neturite tos galimybės, neatitinka tikrovės, nes jau 52 mln. Lt dėl pradėtos reformos dalies pensinio amžiaus ilginimo, jie ir buvo pirmiausia skirti, kad didėtų santykinė pensija. Tai jūs tiesiog paėmėte ir to nepadarėte. Iš jūsų taip pat nesulaukėme nė vieno dokumento, susijusio su biudžetu ir iš viso su "Sodros" sistemos pertvarka, nors šios sesijos darbotvarkėje tai yra. Pensijos didėjo nuliu. Klausimas, ar jūs, kaip socialinių reikalų ministrė, nematote pensijų didinimo kaip prioriteto? Net ir paimdama tą dalį, kuri jau dėl iš dalies vykdomos reformos amžiaus ilginimo turėjo būti skirta pensijoms didinti.
     A. PABEDINSKIENĖ. Dėkoju gerbiamajam Seimo nariui. Iš tiesų mes rūpinamės visais socialiniai sluoksniais ir galvojame apie tuos, kurie gauna mažas pajamas, ir apie tuos, kurie turi nepakankamas pensijas, kad mažos tos pensijos. Iš tiesų tie sprendimai yra vykdomi ir darbo grupėse yra apie tai diskutuojama ir planuojama. Tačiau įvertindami, koks yra mūsų valstybės biudžetas 2014 m., mes tam galimybių tikrai neturime.
     PIRMININKĖ. Klausia B. Vėsaitė. Ruošiasi M. Zasčiurinskas.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamoji ministre, aš dėl pensijų kompensavimo. Žiūrėkite, yra pensininkų, kuriems jau turbūt 75-80 metų ir tikrai nedidelė jų grupė susidarytų Lietuvoje. Galbūt, gerėjant ekonomikai, atsirastų tai mažai grupei, palaipsniui artėjant prie visų pensininkų pensijų kompensavimo? Mes iš tikrųjų 2015 m. irgi šito visiems nepadarysime. Bet tiems, kurie sulaukė garbingo amžiaus. Galbūt būtų logiška pradėti nuo seniausių mūsų pensininkų, kad jie dar galėtų pasidžiaugti gyvenimu šitoje žemėje, šiek tiek geresniu gyvenimu šitoje žemėje.
     A. PABEDINSKIENĖ. Dėkoju gerbiamajai Seimo narei už klausimą. Iš tiesų šis klausimas yra vis keliamas ir pensininkų taryboje, ir visuose susitikimuose, todėl mes turime Vyriausybės pavedimą 2014 m. I pusmetyje iš tiesų parengti pensijų kompensavimo mechanizmą. Mūsų siūlymai tikrai bus įvairūs ir manau, kad į tai, ką jūs minite, tikrai bus atsižvelgta ir į tą grupę piliečių. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Klausia M. Zasčiurinskas. Ruošiasi A. Dumbrava.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamoji ministre, "Sodros" padėtis gerėja, jeigu objektyviai kalbėtume. Bet vis dėlto išlaidos viršija pajamas 2014 m., kaip jūs ir sakėte, 1,2 mlrd. Lt. Man truputėlį keista, kodėl Finansų ministerija atmetė jūsų ministerijos arba jūsų teikiamus siūlymus išgryninti "Sodros" sistemą, kad "Sodra" mokėtų išmokas tik dėl tų įvykių, kurie susiję su socialiniu draudimu. Dabar "Sodrai" yra užkrauta, kad ji turi mokėti, kas priklauso valstybės biudžetui, 100 mln. Lt Užimtumo rėmimo fondui, 71 mln. Lt turi mokėti, kas priklauso iš biudžeto, Darbo biržai. Jūs puikiai tuos skaičius žinote ir t. t. Virš pusės milijardo litų "Sodrai" yra užkrauta, ko nebuvo nė vienais metais, dar mokėti privatiems kaupiamiesiems fondams. Tada "Sodrai" nepakanka šitų, jūs puikiai žinote, lėšų, tada jūs priversti skolintis. Ir tai, kad skolinatės, jūs dar turite mokėti valstybės biudžetui procentus. Tai mano klausimas toks. Jūsų nuomone, ar yra kokia nors galimybė, jūs tikitės dar šiuo svarstymo laikotarpiu susitarti su finansų ministru su mūsų pagalba, kad "Sodrai" būtų nurašytos visos palūkanos, kurių yra beveik 600 mln. Lt? Kaip jūs modeliuojate šitą situaciją? Ar yra dar tokia galimybė, ar jau mums reikia nusiraminti? Ačiū.
     A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajam Seimo nariui už klausimą. Iš tiesų mes turime 750 mln. palūkanų, jūsų skaičių truputį patikslinu, bet jūs puikiai žinote, kad nuo 2014 m. mes jau be tarifo galėsime skolintis, bet mūsų bendroji skola, kiek mes turime finansinių įsipareigojimų, sudaro virš 3 mln. Manau, kad kiekviena iniciatyva, skirta sistemai gerinti, iš tiesų yra sveikintina. Jeigu bendromis jėgomis mes galėtume priimti kokius nors naudingus sprendimus, tai būtų tikrai puiku. Noriu pasakyti, kad ir Valstybės kontrolė yra minėjusi, ir jau ne pirmi metai, ne pirmoje ataskaitoje, kad būtent darbo biržų finansavimas ir užimtumo rėmimo priemonių finansavimas, šiandien reikia 171,5 mln., taip pat turėtų būti peržiūrėtas. Bet 2014 m., kaip aš minėjau, dėl šitų dviejų pozicijų, dėl "Sodros" finansavimo ir užimtumo priemonių finansavimo, tiesiog kito sprendimo negalėsime priimti. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Klausia A. Dumbrava. Ruošiasi D. Jankauskas.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Gerbiamoji ministre, aš norėčiau truputį jūsų paklausti dėl išankstinių senatvės pensijų. Mes turime, aš manau, gerą pavyzdį mūsų kaimyninėje Latvijoje, kai žmonės, išeidami į išankstinę senatvės pensiją, galbūt praranda kažkiek daugiau lėšų, ko gero, iki 50 % pensijos, bet kai jiems sukanka pensinis amžius, jiems yra atstatoma arba perskaičiuojama pensija ir jie gauna jau iki gyvenimo pabaigos normalią priskaičiuotą pensiją. Tai galbūt ir mes galėtume apie tai pagalvoti ir žmonėms galbūt būtų geriau, ir "Sodros" biudžetas nuo to nenukentėtų. Jūs nebandėte apie tai galvoti, nes šiandien tokios sąlygos, kad žmonės pas mus neina į tą pensiją, kadangi beveik ketvirtadalį pensijos jie praranda ir jau iki gyvenimo pabaigos. Ačiū.
     A. PABEDINSKIENĖ. Dėkoju jums už klausimą. Aš tik tegalėčiau pakartoti, kad į tas iniciatyvas, kurios iš tiesų padeda žmonėms geriau gyventi, tai mes, be abejonės, turime atsižvelgti. Tačiau čia reikėtų kompleksiškai pažiūrėti, vien Socialinės apsaugos ir darbo ministerija negali šito klausimo išspręsti. Mes vienareikšmiškai turime žiūrėti, kokį mes turime valstybės biudžetą ir ar nepažeidžiame kitų socialinių grupių interesų. Bet kad tokį klausimą reikia spręsti ir kad jis yra labai aktualus, ką jūs minėjote, tai vienareikšmiškai galiu pripažinti. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Klausia D. Jankauskas. Ruošiasi K. Miškinienė.
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamoji ministre, iš tikrųjų noriu šiek tiek detaliau pasiaiškinti dėl nedarbo socialinio draudimo. Kai kurie kolegos jau ir klausė. Iš tikrųjų gaila, kad nėra galimybės pamatyti tų skaičių išsamiai mums pateiktoje medžiagoje, dalį teko iš klausos fiksuoti jūsų pristatymo metu. Jūs kartu teikiate dar ir siūlymą palikti dvejus metus sumažintą maksimalią nedarbo socialinio draudimo išmokos ribą 650 Lt. Nors tuo pat metu labai gražiai iliustruojate Finansų ministerijos prognozėmis apie augantį darbo užmokestį, apie didėjantį darbuotojų skaičių. Jeigu aš teisingai užfiksavau jūsų pasakytus skaičius, kad iš 1,1 % nedarbo socialinio draudimo įmokų planuojama surinkti, tai yra pajamos beveik 227 mln. Lt. O apie 100 mln. užimtumo rėmimo priemonėms ir 71,5 mln. Lt Darbo biržos sistemos įstaigų išlaikymui ir toliau lieka "Sodros" biudžete.
    Taigi mano klausimas iš dviejų dalių. Koks yra struktūroje nedarbo socialinio draudimo pajamų ir išlaidų santykis? Ir antroji dalis. Kodėl vis dėlto ir toliau didiname "Sodros" deficitą neperkeldami, kas jau seniai buvo minėta ir planuota (jūs minėjote, kad tokių siūlymų taip pat buvo), Darbo biržos sistemos ir užimtumo rėmimo priemonių iš valstybės biudžeto? Jums nepavyko įtikinti Vyriausybės ar ir jūsų nuomonė tokia, kokią teikėte?
     A. PABEDINSKIENĖ. Dėkoju gerbiamajam Seimo nariui už klausimą. Įvertindami, kokia yra valstybės biudžeto situacija, mes tikrai, dar kartą pakartosiu, negalime šiandien pasiūlyti, kad Darbo biržos ir užimtumo rėmimo priemonės būtų finansuojamos iš kitų šaltinių.
    Jeigu kalbėtume apie nedraudimo pašalpas, tuos 650, tai vėlgi mes įvertiname tą biudžetą, tendencijas ir prognozes, kokios yra, ir šiandien teikiame tokį siūlymą. Neteisėti pažadai, neteisėti lūkesčiai iš tiesų visuomenę labai stipriai suerzina. Todėl reikėtų racionaliai mąstyti ir priimti racionalius sprendimus. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia K. Miškinienė. Ruošiasi A. Mazuronis.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamoji ministre, aš pratęsiu Seimo nario D. Jankausko klausimą. Tai yra klausimas, susijęs su nedarbo socialinio draudimo išmokų mažinimu dar dvejiems metams. Kiek pritrūko lėšų, kad būtų atkurtos ir šios krizės metu sumažintos išmokos? Ir ar jums žinoma, kad Seimo Teisės departamentas jau pateikė išvadą dėl šio projekto, kad jis yra abejotinas dėl atitikties konstituciniams teisinės valstybės lygiateisiškumo, teisingumo ir proporcingumo principams? Ačiū.
     A. PABEDINSKIENĖ. Dėkoju gerbiamajai komiteto pirmininkei. Iš tiesų tų skaičių dabar negalėčiau jums pasakyti. Tiesiog patikslinsiu ir tada jums pateiksiu. Be abejonės, jeigu tai, ką jūs minėjote, prieštarauja Konstitucijai, mes atsižvelgsime į tai.
     PIRMININKĖ. Klausia A. Mazuronis. Ruošiasi V. Kamblevičius.
     A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkoju. Gerbiamoji ministre, du labai trumpi klausimai. Ar jūs tikite tokios socialinio draudimo sistemos, kokia yra šiandien, tvarumu, ar ji gali kada nors pati save išlaikyti? Jeigu netikite, tai kokių priemonių reikėtų imtis, kad tai būtų pakeista? Ir kokią matytumėte privačių pensijų kaupimo fondų ateitį Lietuvoje dešimties metų perspektyvoje?
     A. PABEDINSKIENĖ. Dėkoju. Aš manau, kad kiekvienos reformos (pensijų sistemos reformos, "Sodros" reformos) rezultatus mes galime matyti, jeigu nuosekliai žingsnis po žingsnio tą darome. Tas blaškymasis ir kokių nors vienadienių sprendimų priėmimas, manau, išbalansuoja pačią sistemą. Aš tikrai tikiu, kad žingsnis po žingsnio, galbūt šiek tiek ir klysdami, bet teikdami įstatymų projektus galime pataisyti tą situaciją. Manau, kad mes tikrai galėtume turėti tvarią "Sodros" sistemą, kuri garantuotų piliečiams saugumą.
    Dėl antrojo klausimo. Jūs klausėte apie privačių pensijų kaupimą. Vėlgi grįšiu prie to, jog nemanau, kad reikia blaškytis. Taip, šiandien situacija Lietuvoje nėra labai gera, dar 821 tūkst. piliečių nėra pasirinkę savo pensijos kaupimo pakopos. Manau, šiandien mūsų visų pagrindinis siekis - kuo geriau ir plačiau informuoti visuomenę ir duoti suprasti piliečiams, kad jie patys yra atsakingi už savo ateitį. Mes turime tiesiog suteikti jiems visą informaciją apie visas pakopas, apie visus variantus, nes kiekvienas žmogus yra individualus, kiekvieno patirtis yra labai individuali. "Sodros" specialistai tam yra pasiruošę. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Paskutinis klausia V. Kamblevičius. Prašom įdėti kortelę, gerbiamasis Vytautai. (Balsai salėje) Atsisakote klausti? Gerai.
    Gerbiamoji ministre, dėkoju už atsakymus.
     A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, dabar po pateikimo dėl projektų Nr. XIIP-1114 ir Nr. XIIP-1115 vienas - už, vienas - prieš. Gali būti net du už, du prieš. Kol kas matau tik R. J. Dagį, kuris nori kalbėti prieš. Prašom.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, dabar matome mūsų socialinio draudimo biudžetą ir kaip jis atrodo. Pajamos į biudžetą didėja beveik 6 %, kaip rašoma aiškinamajame rašte, tai beveik apie 700 mln. Lt. Iš tų 700 mln. Lt draudėjų labui faktiškai nėra nieko. 52 mln. Lt, kuriais padidėja dėl pensinio amžiaus ilginimo, ir buvo nukreipti į santykinės pensijos augimą, dėl ko ir buvo daroma reforma, kad augtų santykinės pensijos, atimama. 170 mln. Lt Darbo biržos išlaikymui, kas turėjo būti išlaikoma iš biudžeto, pradingsta. Kitų didinimų nenumatyta, biudžetas auga beveik 6 %, vidutinės pensijos - nuliu, nes kaip tik tas 0,6 % yra dėl palankesnio santykio pasirinkimo perskaičiavimo, kas paliečia labai nedidelę dalį.
    Ar mes, kaip gerbiamasis Mečislovas sakė, viską turime spręsti socialinio biudžeto sąskaita? Kitų resursų mes neturime ir viską semkime iš socialinio biudžeto. Pagal tai, ką pasakė ministrė, kadangi nėra parengtų įstatymų pakeitimų, tai šią kadenciją pensijų mes nedidinsime. Pensijos santykinai mažėja dėl darbo užmokesčio augimo ir pensijų nekėlimo, pakeitimo norma mažėja. Turbūt nerasite nė vienos Europos Sąjungos valstybės, kurioje jos dabar mažėtų. Ar mes galime tokiam biudžetui pritarti ir ar čia yra mūsų prioritetai? Siūlau balsuoti prieš ir grąžinti Vyriausybei tobulinti.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. K. Miškinienė - už.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, "Sodros" biudžete, kaip pateikė gerbiamoji ministrė, spręstinų problemų yra labai daug. Tikiuosi, kad kitais metais bus aktyviau teikiami siūlymai ir daugiau pasistūmėsime į priekį. Tačiau, įvertindama dabartines finansines galimybes, kaip kalbėjo gerbiamoji ministrė, šiuo etapu aš siūlau pritarti pateiktam projektui. Manau, komitetas taip pat atsižvelgs į jūsų pastabas ir svarstymo metu mes šį bei tą galėsime koreguoti. Prašau palaikyti ir balsuoti už. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, išsakytos skirtingos nuomonės. Pirmiausia balsuojame dėl Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto 2014 m. rodiklių patvirtinimo įstatymo. Kas pritariate šiam įstatymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 74 Seimo nariai: už - 52, prieš - 4, susilaikė 18. Po pateikimo pritarta.
    Pagrindinis komitetas - Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Numatomas svarstymas Seime su visais biudžeto įstatymais - lapkričio 26 d.
    Galime ar negalime bendru sutarimu pritarti įstatymo projektui, kurio registracijos Nr. XIIP-1115? Ar galime po pateikimo pritarti? Galime. (Balsai salėje) Balsuojame? Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate šiam įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 72 Seimo nariai: už - 50, prieš - 1, susilaikė 21. Po pateikimo Socialinių išmokų perskaičiavimo ir mokėjimo laikinojo įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymui pritarta.
    Pagrindinis - Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomas - Biudžeto ir finansų komitetas. Svarstymas taip pat lapkričio 26 d.
    Toliau pirmininkaus Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. Gedvilas.
     PIRMININKAS (V. GEDVILAS, DPF). Dėkoju Seimo Pirmininko pavaduotojai I. Degutienei, kuri pavadavo. Tai dėkoju.
    Dabar replikos po balsavimo, aš taip įsivaizduoju. Yra trys norintys. Pradėsime iš kairės į dešinę. Prašom, gerbiamasis D. Jankauskas.
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Aš manau, kad mes dėl to paties - dėl abiejų projektų papildomu komitetu prašome įrašyti Audito komitetą.
     PIRMININKAS. Supratome. Aš manau, kad Audito komiteto pirmininkė sutinka?
     J. VAICKIENĖ (TTF). Taip, taip, to ir norėjau paprašyti. Dėkui.
     PIRMININKAS. Labai ačiū abiem. Prašom.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, aš taip pat prašau, kad minėtą paskutinį projektą svarstytų Teisės ir teisėtvarkos komitetas, nes ten yra Seimo Teisės departamento abejotina išvada. Manyčiau, būtų tikslinga, kad šis komitetas taip pat svarstytų.
     PIRMININKAS. Aš manau, kad galime pritarti bendru sutarimu.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Labai ačiū.
     PIRMININKAS. Pagal Seimo statutą, aišku, visi komitetai bet kurį įstatymo projektą gali svarstyti, jeigu turi tokį norą. Jeigu mes užfiksuojame, tai yra kaip ir prievolė jiems pateikti išvadą. Taigi jūs siūlote Teisės ir teisėtvarkos komitetą, taip? Ar galime pritarti bendru sutarimu, kad dėl įstatymo projekto Nr. XIIP-1115 būtų dar ir Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Jau yra priimti komitetai? Balsavimas įvyko.
    Gerbiamieji kolegos, kadangi mes darbotvarkę ir laiką lenkiame, tai gal mes eisime prie rezervinių klausimų? (Balsai salėje) Ne? Norite toliau? Jūs norite pristatyti? Gerai. Jūsų nuomonė yra labai svarbi.

13.03 val.
    Viešųjų pirkimų įstatymo 2, 4, 6, 7, 82, 9, 10, 13, 18, 19, 22, 24, 28, 33, 35, 39, 40, 85, 86, 87, 90, 92 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymas Nr. XIIP-545GR (Respublikos Prezidento grąžintas Seimui pakartotinai svarstyti) (svarstymas ir priėmimas)

    Taigi darbotvarkės 1-5 klausimas - Viešųjų pirkimų įstatymo 2, 4, 6, 7, 82, 9, 10, 13, 18, 19, 22, 24, 28, 33, 35, 39, 40, 85, 86, 87, 90, 92 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-545. Pranešėjas - gerbiamasis R. Žemaitaitis, Ekonomikos komiteto pirmininkas. Ruošiasi J. Vaickienė.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, čia yra Viešųjų pirkimų įstatymas, kuris buvo grąžintas po Prezidento veto. Iš tikrųjų Seimas gali pasidžiaugti, kad po didelio skandalo, kai buvo kalbama, kad tai yra korupcinis įstatymas, kad tai yra nešvarus įstatymas, viso labo Prezidentė tik dvi dalis vetavo, ir tai jos yra visiškai nereikšmingos, jas mes galėjome per priėmimo stadiją išspręsti. Tiek valdantieji, tiek kai kurie iš opozicijos, kurie turėjo sąmoningumo ir protingumo palaikyti šitą įstatymą, galėtų džiaugtis. Ekonomikos komitetas spalio 16 d. svarstė ir bendru sutarimu pritarė.
     PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkui. Kviečiu į tribūną J. Vaickienę, Audito komiteto pirmininkę. Ruošiasi A. Pitrėnienė, Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkė.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkui, posėdžio pirmininke. Audito komitetas taip pat svarstė Viešųjų pirkimų įstatymo kai kurių straipsnių papildymo įstatymo projektą ir bendru sutarimu pritarė įstatymo projektui su visais Respublikos Prezidento pateiktais siūlymais. Dėkui.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkė A. Pitrėnienė išsakys nuomonę.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju posėdžio pirmininkui. Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas apsvarstė Lietuvos Respublikos Seimo priimtą Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą, grąžintą Lietuvos Respublikos Seimui pakartotinai svarstyti, Nr. XIIP-545, ir priėmė sprendimą pritarti ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį teikti Seimui svarstyti. Balsavimo rezultatai - bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Dėkoju komitetų pirmininkams. Buvo pristatytos komitetų nuomonės. Kviečiu dalyvauti diskusijoje kolegę B. Vėsaitę. Ruošiasi K. Masiulis.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš džiaugiuosi, kad pagaliau mes galimai pritarsime Prezidentės pataisytam Viešųjų pirkimų įstatymui. Džiaugiuosi dėl to, kad jis iš tiesų buvo gerai parengtas, kad jis atliepė ir mokslininkų, ir menininkų, ir visos kūrybinės visuomenės nuomonę.
    Apskritai opozicija kėlė audrą stiklinėje, o ir tos pataisos, kurias pateikė prezidentūra, irgi yra perteklinės. Noriu pasakyti, kad mažos vertės pirkimai nuo 2014 m. sausio 1 d. bus vykdomi daugiausia per centrinę perkančiąją organizaciją, o tai yra gana vieša. Aišku, tie pataisymai gali būti, bet, pasirodo, visi šitie protestai ir veto buvo audra stiklinėje ir viešųjų ryšių akcija. Tai, aišku, nepablogino projekto. Agituoju balsuoti už.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegei. Kviečiu į tribūną K. Masiulį. Ar K. Masiulis yra salėje? Nėra. Taigi procedūrą tęsiame.
    Gerbiamieji kolegos, jau ne kartą turėjome Prezidento grąžintą įstatymo projektą, ir ne vieną, arba Prezidentės pasiūlymą dėl tam tikrų straipsnių pakeitimų. Dar kartą noriu priminti jums Seimo statuto 167 straipsnį - "Grąžinto įstatymo priėmimas". Pirmas. "Grąžinto įstatymo priėmimo metu pirmiausia balsuojama, ar priimti visą įstatymą be pakeitimų", tai yra jeigu jūs balsuosite ir mes turėsime 71 balsą, tai šitas įstatymas ir liks toks, koks jis buvo. Jeigu mes to nepadarysime, yra kitas žingsnis, tai yra 167 straipsnio 3 punktas: "Jeigu įstatymas be pakeitimų nepriimtas, balsuojama, ar priimti įstatymą su visomis Respublikos Prezidento teikiamomis pataisomis ir papildymais." Vadinasi, yra du variantai. Dabar mes turime apsispręsti ir balsuoti. Kas balsuoja už... Tiesa, dar dėl motyvų.
    Motyvai už ir prieš. B. Vėsaitė - motyvas už.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Atsisakau.
     PIRMININKAS. Atsisakote?
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Taip, nėra kito...
     PIRMININKAS. Jūs už tai, kad priimtume įstatymą tokį, koks buvo?
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Aš už tai, kad priimtume įstatymą su Prezidentės pataisomis.
     PIRMININKAS. Tada kitas variantas. Bet kalbame bendrai dėl vieno atvejo ir kito atvejo. R. Žemaitaičio irgi tokia pati nuomonė, tai galbūt ir jūs atsiimsite?
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Aš pasakysiu repliką vien todėl, kad Ekonomikos komitetas jautėsi labai įžeistas ir įžeisti komiteto nariai, kai buvo kalbama, kad tai yra korupcinis įstatymas ir kad čia suėję Seimo nariai korumpuoti. Aš kalbu apie kolegę, kuri vadovauja kažkokiai grupei "Už švarią Lietuvą", nežinau, kaip ji vadinasi. Klausimas, ar pati tokia švari yra. Taigi yra esminis dalykas. Na, mielieji kolegos, tai buvo visų rengtas projektas, ir eiti į televizijas kalbėti kažkokias nesąmones ir šmeižti vienam kitą, yra neadekvatu ir nekultūringa. Tikrai tas įstatymas buvo gana tobulai, gerai paruoštas. Kad jį reikės dar keisti ir koreguoti, dar ne kartą mes grįšim. Bet mėtytis tokiais kaltinimais, kad vienas ar kitas Seimo narys parengė korupcinį įstatymą ir savivaldybės dabar vogs, plėš, žulikaus, tai pirma reikėtų pažiūrėti patiems į save. Tikrai nėra mūsų valstybėje tiek žulikų ir vagių, kad mes taip kalbėtume. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegoms, kurie išsakė savo nuomonę. Dabar balsuojame, ar priimti visą įstatymą be pakeitimų. Kas balsuoja, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Taigi, gerbiamieji kolegos, už - 16, prieš - 25, susilaikė 34. Pirmasis variantas atkrenta. Mes dabar turime trečią punktą. Dar kartą skaitau, kad būtų visiems aišku ir nekiltų jokių ginčų. "Jeigu įstatymas be pakeitimų nepriimtas (tą, ką mes dabar padarėme), balsuojama, ar priimti įstatymą su visomis Respublikos Prezidento teikiamomis pataisomis ir papildymais." Mes dabar už tai ir balsuojame. Kas už tai, kad priimtume įstatymą su visomis Respublikos Prezidento teikiamomis pataisomis ir papildymais, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus: už - 75, prieš nėra, susilaikė 1. Taigi įstatymas, projekto Nr. XIIP-545, su visomis Lietuvos Respublikos Prezidento pataisomis yra priimtas. (Gongas)

13.12 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių skaičiaus" 1 straipsnio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1094(2), Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų sudėties patvirtinimo" 2, 5, 8, 9, 11, 13, 15 straipsnių pakeitimo ir papildymo" projektas Nr. XIIP-1095(2), Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo delegacijos Lietuvos Respublikos Seimo, Lenkijos Respublikos Seimo bei Senato ir Ukrainos Aukščiausiosios Rados narių Asamblėjoje" 1 straipsnio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1123 (pateikimas ir svarstymas)

    Dabar žiūriu į Pirmininkę. Pirmininkė, matau, yra pasiruošusi rezerviniam klausimui. Pirmasis būtų Seimo nutarimas Nr. XIIP-1094 - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių skaičiaus" 1 straipsnio" pakeitimo projektas. Pranešėja - gerbiamoji Seimo Pirmininkė L. Graužinienė. Pateikimas, svarstymas ir priėmimas. (Balsai salėje) Gerai. Gerbiamieji kolegos... Jūs reikalaujate, būtų taip geriau, taip? Tai visus tris klausimus tegu pristato kompleksiškai, nes jie čia yra gana aiškūs. Gerbiamoji Pirmininke, visus tris klausimus pristatykite.
     L. GRAUŽINIENĖ. Labai visiems ačiū. Čia yra pasikeitimai komitetuose, jie įvyko ir dėl to, kad keitėmės mes, kaip pirmininkai, ir reikia mane išbraukti iš komitetų, Europos reikalų komiteto ir Audito komiteto, atitinkamai šiek tiek pasikeitė ir skaičiai, ir patys frakcijų deleguoti komitetų nariai. Noriu pasakyti, kad dėl sudėties tai daugiau yra frakcijų klausimas, kokį žmogų į kurį komitetą deleguoja. Aš, kaip Seimo Pirmininkė, tik esu įpareigota pateikti jums ir jūsų apsisprendimui. Tikrai prašau, kad įvyktų visos stadijos, nes kitas posėdis tiktai 7 d., todėl labai reikėtų šiandien užbaigti šitas procedūras, kad komitetai galėtų labai atsakingai dirbti ir svarstyti biudžetą. Tuo labiau kad ir Europos reikalų komitetui tai aktualu, nes vyksta pirmininkavimas, ir kad jis būtų visos sudėties, taip pat labai svarbu. Keičiasi vienos komisijos sudėtis. Taip yra dėl Seimo delegacijos Lietuvos Respublikos Seimo, Lenkijos Seimo bei Senato ir Ukrainos Aukščiausiosios Rados narių Asamblėjoje, kadangi čia turi atstovauti pats Seimo Pirmininkas, tiesiog pasikeičia sudėtis. Labai ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju Seimo Pirmininkei. Taigi visi trys nutarimų projektai - Nr. XIIP-1094, Nr. XIIP-1095 ir Nr. XIIP-1123 buvo pristatyti. Dabar galite užduoti dėl bet kurio nutarimo projekto klausimus, jeigu turite tokį norą. Balsuoti reikės už kiekvieną, aišku, atskirai. Dabar pirmasis klausia R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamoji Pirmininke, mano klausimas susijęs su Socialinių reikalų ir darbo komitetu. Dabar, po jūsų pasiūlymo, faktiškai iš dešimties komiteto narių opozicijai atstovauja trys žmonės. Tai visiškai neatitinka dabartinės proporcijos. Norėjau paklausti, kodėl mes čia dabar taip pertvarkome neišlaikydami proporcijų pagal atstovavimą frakcijoms?
     L. GRAUŽINIENĖ. Na, aš tikrai neturiu informacijos, kad būtų taip neatstovaujama ar seniūnai turėtų kokių nors pretenzijų. Aš manau, kaip tik sustiprėjo Socialinių reikalų ir darbo komiteto sudėtis, nes ateina dabar tokie patyrę politikai kaip A. Sysas, kuris visą laiką dirbo tame komitete, taip pat ir mūsų R. Sargūnas, kuris ir savivaldą gerai žino. Tikrai aš, gerbiamasis kolega, neturiu nusiskundimų iš seniūnų nei pozicijos, nei opozicijos. Sudėtis yra... čia jau ne Pirmininkas pateikia. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, Pirmininke. Klausia V. Stundys.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju. Mano klausimas gal kyla iš Statuto. Ar iš tikrųjų visuose komitetuose ir komisijose išlaikomos proporcijos? Pavyzdžiui, Etikos ir procedūrų komisija. Atidžiau pasižiūrėkite. Vienai frakcijai, mažesnei, atstovauja keturi, didesnei frakcijai tiktai trys. Tai ar nėra tokių apsirikimų ir kitur? Statuto nuostata labai aiški: proporcingai atstovaujama. Tai viena.
    Antra, ar Seniūnų sueiga patvirtino naujas proporcijas? Tiesiog pasitikslinimas. Kadangi Seniūnų sueiga turėjo tą svarstyti.
     L. GRAUŽINIENĖ. Taip, ačiū. Seniūnų sueigoje kalbėta buvo, klausimų neiškilo. Dėl pačių proporcijų... (Balsai salėje) Taip, patvirtino. Bendru sutarimu buvo patvirtinta. Dar noriu atsakyti. Buvo nusistovėjusi tokia praktika Seime, kad frakcijos pačios tarpusavyje gali vienaip ar kitaip pasikeisti. Jeigu jau Etikos komisija įžvelgė kokių nors nesutikimų su Statutu, mes lauksime pasiūlymų, vėl grįšime, tarsimės su frakcijų vadovais, nes jūs ne pirmi metai esate Seime, patyręs politikas, žinote, kad komitetų sudėtis per kadenciją keičiasi ne vieną kartą. Jeigu yra kokių nors neaiškumų, mes visada pasiryžę ištaisyti.
     PIRMININKAS. Dėkoju Pirmininkei. Taigi norinčių kalbėti už, prieš po pateikimo nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti visiems trims nutarimų projektams po pateikimo? K. Masiulis. Malonu matyti, kolega, jūs turėjote kalbėti, bet jūs tik dabar atsiradote, matau, prabilote, labai gerai, siūlote balsuoti. Galime balsuoti. Už kiekvieną nutarimo projektą reikės balsuoti. Už pirmąjį projektą Nr. XIIP-1094 balsuojame po pateikimo. Kas pritaria nutarimo projektui, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Gerbiamieji kolegos, už - 55, prieš nėra, susilaikė 12. Nutarimo projektui Nr. XIIP-1094 po pateikimo yra pritarta.
    Dabar dėl projekto Nr. XIIP-1095 kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume Seimo nutarimo projektui, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Už - 56, prieš - 1, susilaikė 12. Taigi nutarimo projektui Nr. XIIP-1095 po pateikimo yra pritarta.
    Kitas balsavimas už Seimo nutarimą Nr. XIIP-1123. Kas pritaria nutarimo projektui, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Balsavimo rezultatai: už - 51, prieš nėra, susilaikė 12. Taigi po pateikimo nutarimo projektui Nr. XIIP-1123 yra pritarta.
    Svarstymas. Svarstymo metu mes galime taip pat visus tris projektus sujungti į vieną vietą ir svarstyti kaip vieną projektą? Gerai. Po svarstymo norinčių kalbėti už, prieš nėra. Gal po svarstymo galime visiems trims nutarimų projektams pritarti bendru sutarimu? Labai ačiū. Pritarta bendru sutarimu.

13.21 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių skaičiaus" 1 straipsnio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1094(2) (priėmimas)

    Priėmimas. Pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Norinčių kalbėti už, prieš visus tris nutarimų projektus nėra. Reikia balsuoti. Dabar balsuojame už pirmąjį nutarimo projektą Nr. XIIP-1094. Priėmimas. Kas balsuoja už, pritaria nutarimo projektui, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio nutarimo priėmimas

    Už - 60, prieš nėra, susilaikė 9. Taigi nutarimas (projekto Nr. XIIP-1094) yra priimtas. (Gongas)

13.22 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų sudėties patvirtinimo" 2, 5, 8, 9, 11, 13, 15 straipsnių pakeitimo ir papildymo" projektas Nr. XIIP-1095(2) (priėmimas)

    Kitas nutarimo projektas. Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 4 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 5 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 6 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 7 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 8 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Dėl viso nutarimo norinčių kalbėti už, prieš nėra.
    Kviečiu balsuoti. Kas už tai, kad priimtume nutarimo projektą Nr. XIIP-1095, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Tuoj grįšime prie trečiojo nutarimo projekto.

    Šio nutarimo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 58, prieš nėra, susilaikė 7. Nutarimas (projekto Nr. XIIP-1095) yra priimtas. (Gongas)

13.24 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo delegacijos Lietuvos Respublikos Seimo, Lenkijos Respublikos Seimo bei Senato ir Ukrainos Aukščiausiosios Rados narių Asamblėjoje" 1 straipsnio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1123 (priėmimas)

    Kitas nutarimo projektas Nr. XIIP-1123. Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Nutarimo projekto priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Dėl viso nutarimo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume nutarimo projektą Nr. XIIP-1123, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio nutarimo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 63, prieš nėra, susilaikė 11. Nutarimas (projekto Nr. XIIP-1123) yra priimtas. (Gongas)
    Taigi trys rezerviniai klausimai yra apsvarstyti.
    Gerbiamieji kolegos, norėčiau su jumis pasitarti. Jeigu labai neišalkę ir nenorite pietauti, dar galime šiek tiek padirbėti. (Triukšmas salėje) Šaunuoliai! Aš ir tikėjausi išgirsti tokį atsakymą. Tada dirbame toliau.
    Darbotvarkės rezervinis klausimas. R-1 klausimas - Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto "Dėl Seimo statuto 153 ir 16 straipsnių pakeitimo" 4 straipsnio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1048. Pranešėjas - R. Šimašius. Gerbiamasis Remigijau, jūs pasiruošęs? Bet po truputėlį ruoškitės. Gerai? Mes palauksime.

13.26 val.
    Referendumo įstatymo 11 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-599 (pateikimas)

    Gal tada mes rezervinį trečią klausimą, jeigu jūs nieko prieš, Remigijau, kol jūs čia... Ar gerbiamasis B. Bradauskas pasiruošęs dėl rezervinio trečio klausimo? Jūs čia šiandien mums pasakėte tam tikrų pastabų. Referendumo įstatymo 11 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-599. Pranešėjas - B. Bradauskas. Pateikimas. Prašom, kolega.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Laba diena, pirmininke. Laba diena, gerbiamieji kolegos. Iš tikrųjų Referendumo įstatymas yra šiek tiek biurokratiškas. Galėtų pasirašyti žmonės, turėdami bet kokį dokumentą, patvirtinantį jų tapatybę. O dabar reikalaujama turėti tiktai pasą. Kas visada su savimi nešiojasi pasus? Vairuotojo pažymėjimas, dar kitas koks dokumentas, kuriame yra asmens kodas, būtų palengvinimas surinkti tuos parašus žmonėms, kurie inicijuoja referendumą.
    Antras dalykas. 3 mėn. terminas yra truputį irgi per glaustas. Aš siūlau mėnesiu pailginti terminą, kad tikrai žmonės turėtų daugiau laiko surinkti parašus.
    Dar vienas dalykas. Kai komisija nustato, kad viena ranka ten yra pasirašyta du ar tris kartus, kad neišbrauktų visų parašų, o įskaitytų vieną parašą, jeigu jo vienas parašas yra tikrai tvarkingas. Aš manau, kad tikrai tai palengvintų žmonėms ir būtų demokratiškiau rinkti parašus dėl būsimo referendumo. Aš nekalbu apie referendumo turinius. Čia yra iniciatorių sumanymai ir panašiai, bet aš prašyčiau pritarti tiems siūlymams. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju B. Bradauskui. Jūsų nori paklausti du kolegos. Pirmasis klausia K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš norėčiau paklausti, o jeigu žmogus falsifikuoja kokius nors vekselius, tai kuris parašas galioja? Vienas, kur didžiausia suma, ar?..
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Kaip didžiausia? Galioja vienas parašas.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Vienas parašas? Jeigu vienas falsifikuotas - galioja, o daug falsifikuotų - negalioja?
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Taip.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš manau, kad šitą žmogų dar į kalėjimą reikėtų sodinti už tokius darbus.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Čia jau jūsų siūlymai.
     PIRMININKAS. Klausia L. Balsys. L. Balsio nematau.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Ačiū.
     PIRMININKAS. Tada visi, norintys... Atsiprašau, yra.
     L. BALSYS (MSNG). Yra, yra. Sveiki gyvi. Malonu matyti. Aš iš tikrųjų norėčiau pritarti gerbiamojo B. Bradausko siūlymams, ypač kai kalbama apie dokumentą. Aš nežinau, kiek čia Seimo narių rinko parašus, bet aš esu rinkęs parašus ir žinau, kad maždaug taip, kaip yra dabar, kai galioja tik ID arba pasas, tai surinktų parašų sėkmę reikia dalinti iš penkių arba net ir iš dešimties, nes žmonės nesinešioja... Iš tikrųjų labai geras siūlymas įteisinti bet kokį asmens dokumentą.
    Gerbiamasis pranešėjau, jūs siūlote 4 mėnesių terminą. Yra mano pasiūlytos pataisos dėl jūsų šitų pataisų - pratęsti iki 12 mėnesių, būtų daug logiškiau. Kaip jūs jas vertinate?
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Mano siūlymas 4 mėnesiai. 12 mėnesių, žinote, kaip sako liaudiškai, nuo pirmo mėnesio, kai bus paskelbtas, iki paskutinio, kaip jūs siūlote, per metus gal žmonės ir pamirš, dėl ko tas referendumas. Todėl sakyčiau, kad 12 mėnesių tikrai per ilgas laikas. Bet jūsų teisė siūlyti, aš nekvestionuoju jūsų siūlomo.
     PIRMININKAS. Dėkoju B. Bradauskui, Biudžeto ir finansų komiteto pirmininkui, už įstatymo projekto pateikimą. Yra norinčių kalbėti. Turi galimybę vienas - už, vienas - prieš. Nuomonė už - P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš manau, kad pasiūlymas yra logiškas, suprantamas, laiku. Taip pat yra užregistruota Konstitucijos pataisa, kuriai Seimas pritarė, kad vietoj 300 tūkst. užtektų surinkti 100 tūkst. parašų. Priėmus šitą pataisą nebūtinai reikės paso numerio, užteks ir kito dokumento numerio, kuris tikrai liudytų, kad tas asmuo pasirašė. Aš manau, kad mes pritarsime po pateikimo, o Seimo Pirmininkas siūlys ypatingos skubos tvarką ir priimsime šitą įstatymą.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Kita nuomonė - K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, ką mes darome? Mes turime tokią situaciją Lietuvoje, kai žmonės, organizuodami referendumus, kartais ima ir "pašmaikštauja", prikuria įvairiausių parašų, visokiausių lapų. Tokia kūryba yra Lietuvai būdinga. Kadangi žmonės tokie kūrybingi, mes įteisinkime tą kūrybą, kad jeigu žmogus prikūrė parašų, tai mes vieną jau pripažinsime, kitų kūrybinių parašų nepripažinsime. Ir dar suprastinkime jiems referendumo organizavimą. Aš manau, kad tvarka yra, jinai yra gera ir nereikia jos prastinti, nes ir esant šiai tvarkai žmonės bando apgaudinėti. Palengvinus tvarką, bus apgaudinėjama daug įnirtingiau ir stipriai. Mes šito siekiame? Manau, kad tikrai nereikia nieko keisti, nes praktika, kokia pasitaiko Lietuvoje, yra negera.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Išgirdote nuomones už ir prieš. Kviečiu visus balsuoti. Kas po pateikimo pritaria įstatymo projektui Nr. XIIP-599, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Už balsavo 51, prieš - 18, susilaikė 4. Po pateikimo įstatymo projektui Nr. XIIP-599 yra pritarta. Siūlomas pagrindiniu Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Dėl komiteto niekas neturite pastabų? Pritarta bendru sutarimu. Papildomi komitetai. Yra norinčių komitetų pasvarstyti šį įstatymo projektą? Nėra. Siūloma svarstyti lapkričio 7 d. Dėl svarstymo datos pastabų, pasiūlymų nėra? Taigi baigiam šio klausimo pateikimą.
    Aš labai Remigijaus atsiprašysiu, nes kiti susiję su referendumu. Jūs dar truputį pasiruoškite, suprantu, kad jums tai staigmena. Šiek tiek pasiruoškite. Dar yra du klausimai dėl referendumo, juos mes turėtume svarstyti.

13.34 val.
    Referendumo įstatymo 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-889 (pateikimas)

    Darbotvarkės r-4 klausimas - Referendumo įstatymo 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-889. Pranešėjas - Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pirmininkas A. Paulauskas. Pateikimas.
     A. PAULAUSKAS (DPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, čia yra kaip ir alternatyvus projektas ką tik pristatytam mūsų kolegos B. Bradausko projektui. Tačiau tos iniciatyvos, kurios apima ne tik Referendumo įstatymą, bet ir Konstitucijos 9 straipsnį dėl referendumo skelbimo, rodo, kad 1992 m., pabrėžiu, referendumu priimta mūsų Konstitucija neveikia visa apimtimi. Lietuvos Respublikos Konstitucijos 9 straipsnis suteikia 300 tūkst. Lietuvos piliečių teisę skelbti referendumą ir pasisakyti svarbiausiais valstybės gyvenimo klausimais. Realiai buvo tai bandyta daryti 19 kartų, ir visi buvo nesėkmingi. Vadinasi, tiek pati Referendumo įstatymo norma, tiek tvarka, kuri yra sukurta, neleidžia pasinaudoti mūsų Tautai, kuri yra pagrindinis suverenas, kuriantis Lietuvos valstybę, referendumo teise.
    Aš taip pat teikiu pasiūlymus dėl Referendumo įstatymo ir vietoj dabar reikalaujamo piliečio paso siūlau įrašyti piliečio asmens kodą. Kodėl aš nesiūlau kito dokumento? Nes toks pasiūlymas jau buvo, tokį pasiūlymą teikė Seimo narys V. Simulikas, jeigu neklystu, ir buvo pasakyta, kad Vyriausioji rinkimų komisija tokiu atveju negali patikrinti to asmens tapatybės, nes nėra registro, jeigu pasirašytų remdamasis vairuotojo teisėmis ar socialinio draudimo pažymėjimu. Kitaip sakant, kitu dokumentu, nei tuo, kuriame yra piliečio asmens kodas, arba pasu. Tačiau dėl kodo yra vis tiek paprastesnis pasirinkimas. Žmogus paprastai žino savo asmens kodą, o paso jis nesinešioja, todėl reikalavimas dėl kodo palengvintų parašų rinkimo tvarką.
    Ir dar viena pasiūlymas - pailginti terminą iki 6 mėnesių. Aš esu savo aiškinamajame rašte parašęs, kokie terminai yra nustatyti kitose valstybėse. Kai kur apskritai nėra termino, kai kur 18 mėnesių, bet visur terminas yra ilgesnis nei 3 mėnesiai, koks yra pas mus. Realiai tokia tvarka, aš pakartosiu, apskritai užkerta kelią pasinaudoti Konstitucijos suteikiama galimybe, teise skelbti referendumą. Todėl siūlau pritarti mano pasiūlymui dėl Referendumo įstatymo pakeitimo.
     PIRMININKAS. Dėkoju A. Paulauskui už įstatymo projekto pristatymą. Jūsų nori paklausti keturi Seimo nariai. Pirmasis - L. Balsys. Prašom, kolega.
     L. BALSYS (MSNG). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis Artūrai, iš tikrųjų jūs siūlote asmens kodą, bet ar nemanote, kad tai truputėlį prieštarauja Duomenų apsaugos įstatymui? Apskritai asmens kodas yra lyg ir žmogaus paslaptis. Būtent asmens kodą visokie sukčiai nori išpešti ir išlupti, kai nori sukčiauti. Tuo tarpu asmens dokumentas, bet koks dokumentas, tai, ką siūlė gerbiamasis B. Bradauskas, iš tikrųjų yra geresnis variantas. Kodėl pagal vairuotojo teises arba pensininko pažymėjimą neįmanoma nustatyti tapatybės? Taigi įregistruota, koks pensininkas, koks jo "Sodros" arba vairuotojo pažymėjimo numeris ir taip toliau. Asmens kodą žmonės tikrai bijo sakyti. Aš žinau tai iš savo patirties. Čia sumažintų galimybę surinkti parašus, o ne padidintų.
     A. PAULAUSKAS (DPF). Aš pritariu visiems argumentams, bet noriu pasakyti, kad tokį įstatymo projektą, kai bet kuris dokumentas galiotų, parengėm. Jį teikė V. Simulikas, tas jo projektas buvo sukritikuotas ir atmestas. Aš, reaguodamas į ankstesnę praktiką, siūlau asmens kodą kaip paprastesnį variantą. Bet jeigu rasis, sakysim, komitete kokių nors galimybių kitą dokumentą pripažinti pagrįstu, aš sutinku su jūsų argumentacija, manau, dar didesnis palengvinimas suteiktų galimybę žmonėms surinkti tuos parašus. Neprieštarauju.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, ar ne logiškesnis vis dėlto yra B. Bradausko pasiūlymas? Jis siūlo kitą dokumentą, t. y. vairuotojo pažymėjimą, ID kortelę. Žiūrėkite, yra vadinamasis Asmens duomenų apsaugos įstatymas, kad gali prieštarauti. Ar ne geriau gal atsiimti jūsų variantą ir pritarti tokiam kaip pagrindiniam gerbiamojo B. Bradausko? Tikrai palengvintų, jeigu priimtume sąlygas rinkimo parašų, jeigu priimtume B. Bradausko pasiūlytas pataisas.
     A. PAULAUSKAS (DPF). Gerbiamasis kolega, aš ką tik atsakiau į tokį pat klausimą kolegos Lino. Tikrai, jeigu būtų galimybė ir rasite galimybę, bet aš manau svarstant iškils tas pats klausimas, ar yra registrai, ar galima tais dokumentais remtis, ir panašiai, bet jeigu tikrai yra galimybė tą padaryti, aš tam neprieštarauju. Tikrai manau, jeigu tik kito dokumento. Bet čia pat norėčiau atkreipti jūsų dėmesį, kad mes esame pritarę Rinkimų įstatymo projektui. Ten taip pat yra daug kartų minima parašų rinkimo procedūra. Ten, pažiūrėkite, vėl grįžtama prie to paties paso reikalavimo. Jeigu mes unifikuojame visus parašų rinkimus ir vienodą tvarką norime nustatyti, tai reikia ir kituose projektuose taip pat tą padaryti, keičiant įstatymus.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia B. Bradauskas. Ruošiasi R. J. Dagys.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų, gerbiamasis Artūrai, aš absoliučiai nenoriu būti kažkokio autoriaus viršenybė ir panašiai. Ar jūs sutikėtumėte, kad mes abu tuos projektus pažiūrėtume, sujungtume ir sudėliotume taip, kad geriausia ir priimtiniausia būtų žmonėms, ir jokiu būdu neatsižvelgti į K. Masiulio pasiūlymus, kuris čia visiškai ignoruoja mūsų piliečius ir galvoja, kad mes - tai yra išrinktieji, o visa kita yra šunauja.
     A. PAULAUSKAS (DPF). Iš tikrųjų dar turbūt po manęs kolega L. Balsys irgi pristatys šio įstatymo pataisą. Reikėtų sujungti, tikrai surasti geriausią variantą, aš už tai. Vis tiek tikslas yra palengvinti galimybę surinkti parašus. Ir jeigu tik mes surasime tas formuluotes ir tuos reikalavimus, kurie atitiks ir kitus įstatymus, aš pasiryžęs tartis ir ieškoti. Noriu tik priminti viena ir tikrai reaguoti į K. Masiulio, kai sako, Lietuva kūrybinga, gali prirašyti visokių nesąmonių. Bet kažkodėl mes 1992 m. pasitikėjome ta pačia tauta, teikėme mūsų Konstituciją, labai tvarkingai balsavo, priėmė tą Konstituciją, pagal kurią ir šiandien gyvename. Taigi pasitikėkime ta tauta ir ji tikrai nesąmonių nedaro.
     PIRMININKAS. Klausia kolega R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mes, diskutuodami apie palengvinimus, racionalius palengvinimus, turime suprasti, nepamesti pačios procedūros patikimumo prasmės. Turbūt nustatant, ar tikrai pilietis pasirašė ar nepasirašė, pagrindinis dalykas tai yra jo parašo autentiškumas. Nes kodus galima sužinoti įmonės vadovui, dar daug kam tuos kodus galima sužinoti, ir neteisėtai sužinoti, ir surašyti prie pavardžių, kodai bus teisingi, bet ar parašas teisingas, taip ar ne, priklauso nuo dokumente esamo parašo, kad galėtų tas rinkėjas, kuris už neteisingą parašų surinkimą irgi yra baudžiamas, galėtų įsitikinti, ar čia tikrai tas pilietis pasirašė, nes mes numatę ir tam tikrą administracinę atsakomybę ir baudžiamąją atsakomybę už klastojimą. Ar jūs nemanote, kad toks pasirinktas būdas kaip tik kelia pavojų tiems renkantiesiems, kadangi jie nežino, ar už to kodo teisingas parašas stovi.
     A. PAULAUSKAS (DPF). Tai visų pirma atsako tas žmogus, kuris pasirašo. Ar jisai pasirašo savo pavardę ir savo parašą padeda. Tas, kuris renka, nėra kažkoks kontrolierius, kuris sulygintų paso ar kažkokio kito dokumento, ar tikrai tas parašas jo. Jeigu žmogus nori apgauti, jis visada apgaus. Bet mes orientuojamės ne į tuos apgavikus, ne į sukčius. O vis tiek įstatymai rašomi, kad sąžiningai vyktų procesai. Mes dažnai kuriame įstatymus preziumuodami, kad tautoje yra didelė dalis sukčių. Bet aš manau, kad turime preziumuoti, jog yra didžioji dalis teisingai galvojančių ir sąžiningų žmonių. Ir tada tie įstatymai bus aiškesni ir skaidresni.
     PIRMININKAS. Dėkoju A. Paulauskui.
     A. PAULAUSKAS (DPF). Yra daug nubaustų, sutinku, bet tai irgi prevencija, kad nesirašyk ir neklastok, tai nubaudimas vienas iš veiksmų. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, jūs išsamiai atsakėte į visus klausimus. Tiesiog noriu visus... Yra nuomonės už, nuomonės prieš šį pasiūlymą. Nuomonė už - N. Puteikis.
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Esu pats rinkęs parašus pagal Vietos savivaldos įstatymo straipsnį dėl apklausos organizavimo Klaipėdos mieste. Norėjome, kad įvyktų visuotinė apklausa, ar galima deginti nerūšiuotas šiukšles "Fortumo" gamykloje, nes jie planavo daryti regioninį šiukšlių suvežimo ir nerūšiuotų šiukšlių deginimo fabriką. Susidūrėme su tokia problema, kad liberalcentristų kontroliuojama miesto taryba paskelbė straipsnius spaudoje, kad, žmonės, nepasirašinėkite ant parašų lapų, nes čia sukčiai renka, nori iš jūsų po to pinigus išvilioti. Tai iš esmės, ar mes pasirinksime asmens kodą, ar dokumentą, realiai, jeigu kas nors norės trukdyti ir kurti papildomas kliūtis, tai iš tikrųjų reikalingas supaprastinimas. O koks konkrečiai, aš tiesiog iš principo pritariu, kad tas supaprastinimas būtų ir kad tiek B. Bradauskas, tiek A. Paulauskas, tiek L. Balsys sujungtų savo projektus į vieną ir numatytų tokį variantą, kad kaip, pavyzdžiui, dabar kai kurie bankai priima ir pensininkų pažymėjimus, ir vairuotojų pažymėjimus, ir "Sodra" lygiai taip pat elgiasi. Tai, aš manau, čia tas pats principas turėtų galioti. Todėl aš iš esmės pasisakau už supaprastinimą ir kad sujungtų visus projektus.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė prieš - J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad be ypatingo būtinumo nereikia dabar keitinėti nusistovėjusios tvarkos, kai iš tikrųjų žmogus pasirašydamas iš esmės parodo ir asmens dokumentą, įsitikiname, kad jis yra pilietis. O vis dėlto nors įstatymai draudžia, bet atskirų asmenų priėjimas prie asmens kodų, deja, yra galimas. Kai mes kartu teikiame ir kitus supaprastinimus, kai nereikalaujama, jog visas įrašas būtų paties žmogaus ranka, prieš tai teiktame projekte, pailginame dar terminus, man atrodo, mes tiesiog atveriame per dideles erdves nesąžiningumui ir pagundų čia gali rastis.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolegos. Buvo išsakytos nuomonė už, nuomonė prieš. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad po pateikimo pritartume įstatymo projektui Nr. XIIP-889, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Dėkoju. Už - 43, prieš - 12, susilaikė 17. Įstatymo projektui Nr. XIIP-889 po pateikimo yra pritarta. Pagrindinis - Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Nėra prieštaravimų dėl pagrindinio komiteto? Nėra. Bendru sutarimu. Siūloma svarstyti lapkričio 7 d. Dėl svarstymo datos nėra pastabų ir pasiūlymų? Nėra. Labai ačiū.
    Dėl vedimo tvarkos po balsavimo...
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Replika po balsavimo.
     PIRMININKAS. Replika po balsavimo. Prašom.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš labai viliuosi, kad ponas B. Bradauskas po labai sočių pietų ar stiprių pietų dar pajėgia suprasti, ką aš pasakysiu, tačiau abejoju dėl to, bet viliuosi. Aš manau, kad vis dėlto žmonės turi teisę ir dabar daryti referendumus. O nereikia sudaryti sąlygų, kad B. Bradauskas, atėjęs pasirašyti, galėtų išsitraukti savo seną sovietinį pasą. (Šurmulys salėje)

13.49 val.
    Referendumo įstatymo 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-906 (pateikimas)

     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, kitas darbotvarkės klausimas Nr. r-5 - Referendumo įstatymo 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-906. Pranešėjas - L. Balsys. Pateikimas. (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, pateikimą padarys, be jokių sakinių kol kas, ateisite, turėsite galimybę. Prašom, Linai.
     L. BALSYS (MSNG). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, tikrai ilgai negaišinsiu pristatymais, bet visų pirma noriu padėkoti, kad yra toks geras ir teigiamas požiūris į demokratijos plėtrą Lietuvoje ir į norą palengvinti žmonėms rengti referendumus ir tokiu būdu pareikšti savo valią. Čia buvo daug kalbama apie dokumentus. Aš dar kartą noriu pasakyti, kad tikrai svarbu, kad asmens dokumentas būtų galiojantis, gerbiamasis profesoriau Masiuli, galiojantis asmens dokumentas, kurį žmonės su savimi turi. Jeigu kas nors turi sovietinį pasą, tai jo asmeninis reikalas. Tai tikrai būtų didžiulis palengvinimas.
    Bet mano pataisa yra ne dėl to. Kas trukdo rinkti parašus, ir tai sakau iš patirties, nes tikrai rinkau juos mažiausiai du kartus ir žinau, ką tai reiškia, trukdo trys dalykai: asmens dokumento ribojimas, per didelis reikalingų surinkti parašų skaičius ir per trumpas laikas tai padaryti. Kadangi dėl skaičiaus jau yra pateiktas Seimo rezoliucijos projektas dėl referendumo, reikia taisyti Konstituciją, tai čia gerai, turėtų būti 100 tūkst., tai yra normalu ir natūralu, netgi Šveicarijoje yra 100 tūkst.
    Dėl laiko mes galime pataisyti įstatymą. Nėra jokios prasmės riboti tą laiką. Kolega B. Bradauskas sakė, kad tada visi pamirš, dėl ko tas referendumas. Nepamirš. 12 mėnesių, mano manymu, yra optimalus laikas, kai žmonės dar gali įsigilinti, suprasti, jiems galima paaiškinti, dėl ko renkami tie parašai, be skubos, be streso ir t. t. Netgi Šveicarijoje, kur referendumai yra kasdienybė, per 18 mėnesių reikia surinkti tik 100 tūkst. parašų. Daugelyje šalių terminas yra visai nenustatytas. Piliečiai turi teisę, kai surinks, pateiks, tada ir bus referendumas. Aš siūlau įteisinti 12 mėnesių, nes 3 mėnesiai yra nerealu, ypač kai 300 tūkst. Yra nelabai realu per 3 mėnesius ir 100 tūkst. turbūt surinkti, nors įmanoma. Bet aš siūlau 12, kad piliečiai turėtų teisę apgalvoti, apsispręsti ir pasirašyti, surinkti tuos parašus, pareikšti savo pilietinę nuomonę ir tokiu būdu padaryti Lietuvą demokratiškesnę. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Klausia P.Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, aš vėl grįžtu prie to paties. Gerbiamojo B. Bradauskas siūlomas laikotarpis šiuo atveju gal yra ir protingiausias. Po pateikimo, aš manau, pritarsime, ir pagrindinis komitetas suras visoms trims iniciatyvoms bendrą poziciją, kuria visi būsite patenkinti ir visuomenė tokiu Seimo variantu irgi bus patenkinta.
     L. BALSYS (MSNG). Taip, ypač jeigu būtų pataisyta Konstitucija referendumo būdu ir būtų sumažintas parašų skaičius, tada būtų galima kalbėti ir apie laiko variacijas. Bet jeigu to neįvyktų, tai 300 tūkst. per 12 mėnesių - labai sunkus uždavinys, bet įmanomas. Per trumpesnį laiką ne, garantuoju iš savo patirties ir žinau iš kitų referendumų, kurie vyko, ir nepavyko jų surinkti.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega N. Puteikis.
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Aš pritariu supaprastinimui - ir terminų, ir rinkėjų skaičiaus sumažinimui. Bet galbūt sumažinus parašų skaičių 12 mėnesių truputį per daug? Gal būtų galima rasti kompromisą tarp dabartinės normos ir jūsų siūlomos?
     L. BALSYS (MSNG). Be abejo, to paties klausė Petras. Jeigu būtų sumažintas parašų skaičius, kurį reikia surinkti, būtų galima gal iki 6 mėnesių prailginti laiką. Bet, kaip minėjau, Šveicarijoje 100 tūkst. reikia 18 mėnesių - šalyje, kur rengti referendumus yra kultūros dalis.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis kolega, jūs žinojote tiek B. Bradausko pateikimą, tiek gerbiamojo A. Paulausko. Ar jūs, visi trys vyrai, negalėjote iš karto susieiti, susitarti, ir viskas būtų įvykę paprasčiau ir greičiau, nes vis tiek prieisime prie to paties?
     L. BALSYS (MSNG). Žinote, tartis visada yra skatintina Seime. Aš manau, kad mes susitarsime. Bet mes visi turime teisę siūlyti savo įstatymų projektus. Manau, po mano pateikimo pritarus mano siūlymui mes paskui rasime būdą, kaip konsoliduoti.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, jūs labai dažnai čia citavote Šveicariją. Ar jūs norėtumėte perkelti tą visą sistemą? Kolegoms priminsiu, kad Šveicarijoje parlamentas yra visuomeninis, renkasi du kartus (kaip sovietmečiu) per metus, ir visi klausimai sprendžiami įvairiais lygiais. Kai kurie apsisprendimo terminai, diskusijos trunka ketverius metus, bet parlamento nėra. Klausimas būtų, ar jūs siekiate to, kad pas mus parlamentas išnyktų ir pereitume prie tiesioginės demokratijos?
     L. BALSYS (MSNG). Ne, gerbiamasis kolega, aš to tikrai nesiekiu. Tuo labiau kad Šveicarijoje ir vyriausybė eina pareigas tiek laiko, kiek ji vis prasitęsia, ten Vyriausybės narių, 9 tarybos narių skaičius... ir net kadencijos laikas neribojamas.
    Mes šiuo metu kalbame apie galimybę surinkti parašus, surengti referendumą ir pasinaudoti piliečių teise. Šiuo atveju Šveicarijos pavyzdį ir minėjau. Kitose šalyse, pavyzdžiui, Portugalijoje, iš viso nėra termino, Maltoje nėra jokio termino. Iš tikrųjų nėra logikos įvesti tą apribojimą.
    Ko valdžia bijo, kad būtinai apriboja per 3 mėnesius arba 6 mėnesius? Nebijokite, surinks per metus, tai per metus, per dvejus, tai per dvejus. Bet aš siūlau 12 mėnesių, kad būtų aiškiau, logiškiau, nes tai yra įmanoma padaryti. Mes juk norime, kad būtų įmanoma, ar norime, kad būtų neįmanoma? Čia yra esminis klausimas. Taip, kaip yra dabar, panašu, kad valdžia nori ir daro viską, apriboja dokumento būdą, nustato per didelį, beveik 12 %, surinkti skaičių ir dar sutrumpina laiką. Panašu, kad valdžia bijo savo tautos ir daro viską, kad būtų neįmanoma. Aš siūlau, kad valdžia nebijotų savo tautos. Mes esame valdžia ir darykime, kad būtų įmanoma.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už įstatymo projekto pateikimą. Gerbiamieji kolegos, mes turime labai nedaug laiko ir turime daryti pertrauką. Aš norėčiau paprašyti kolegų, gal jūs galite atsisakyti nuomonės už, prieš, balsuojame ir baigsime greičiau, ko jūs ir pageidaujate, kiek matau iš replikų tiek iš vienos pusės, tiek iš kitos. Ar sutiktumėte? (Balsai salėje) Labai ačiū.
    Balsuojame. Kas už tai, kad po pateikimo pritartume įstatymo projektui Nr. XIIP-906, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Už - 29, prieš - 18, susilaikė 15. Įstatymo projektui nepritarta.
    Dabar arba atmetame, arba grąžiname iniciatoriams tobulinti. Reikės balsuoti alternatyviai. Kas už tai, kad grąžintume tobulinti, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš.
    Gerbiamoji Žvikiene, kokį komitetą?.. Kolege Žvikiene, kreipiuosi. Kokio papildomo komiteto jūs norite? Pasiūlykite dar kartą per mikrofoną, kad papildomas komitetas svarstytų tuos du projektus, kuriuos priėmėme.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Aš manau, kad tuos, kurie susiję su duomenų apsauga, kaip papildomas komitetas turėtų svarstyti Žmogaus teisių komitetas.
     PIRMININKAS. Čia dėl Referendumo įstatymo 11 straipsnio, Nr. XIIP-889. Ar galime pritarti kolegės pasiūlymui? (Balsai salėje) Ačiū. Skelbiu balsavimo rezultatus.
    Už - 39, prieš - 18. Įstatymo projektas grąžinamas tobulinti.
    Skelbiu rytinio posėdžio pabaigą ir pertrauką iki 15 val. (Gongas)
