LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 66
STENOGRAMA

2013 m. birželio 20 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkas V. GEDVILAS
ir Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. GAPŠYS

PIRMININKAS (V. GEDVILAS). Labas rytas, mielieji kolegos! Labas rytas, mielieji mūsų plenarinio posėdžio svečiai! Skelbiu 2013 m. birželio 20 d., ketvirtadienio, plenarinio posėdžio pradžią. Kviečiu visus Seimo narius registruotis.

10.03 val.
Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo deputato, Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataro Valerijono Šadreikos 75-ųjų gimimo metinių paminėjimas

Taigi, gerbiamieji kolegos, pradedame iškilmingą posėdžio dalį, tai yra Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo deputato, Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataro V. Šadreikos 75-ųjų gimimo metinių paminėjimą.
Gerbiamieji kolegos, pradedame minėjimą, skirtą Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo deputato, Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataro V. Šadreikos 75-osioms gimimo metinėms. Kartu su mumis, Seimo nariais, minėjime dalyvauja velionio artimieji, Nepriklausomybės Akto signatarai, garbingi svečiai. Prašau pagerbti šio signataro atminimą tylos minute.

Tylos minutė

Dėkoju. Pasidalinti mintimis, prisiminimais apie Nepriklausomybės Akto signatarą V. Šadreiką kviečiu Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo deputatą, Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarą Č. Juršėną. Gerbiamieji kolegos, norėčiau paprašyti jūsų užimti savo darbo vietas ir paprašyčiau šiek tiek rimties.
Č. JURŠĖNAS. Mielieji kolegos signatarai, gerbiamieji Seimo nariai, gerbiamasis Pirmininke ir visi malonūs susirinkusieji! Šiandien prisimename V. Šadreiką, iškilų signatarą, politiką, profesionalą teisininką, paprastą ir kartu didį žmogų. Mūsų, signatarų, buvo šimtas dvidešimt keturi. Tiek balsavo už Kovo 11-osios Aktą. Valerijonas buvo vienas iš mūsų. Bet negailestingas likimas lėmė, kad jis yra vienas iš tų devyniolikos, kurie paliko mus. Maža to, jis buvo pirmasis, kurio netekome dar nesibaigus Aukščiausiosios Tarybos darbams, tai yra 1991 m. birželio 29 d., po ilgos ir sunkios ligos. Faktiškai jis tautos mandatą vykdė tik vienerius metus. Bet ir per dvylika mėnesių Valerijonas paliko ryškų pėdsaką modernaus lietuviškojo parlamentarizmo istorijoje. Imponavo dalyko išmanymas, apsiskaitymas, jo gebėjimas įsigilinti į nagrinėjamas problemas, korektiškumas, oponento gerbimas.
Iš kur visa tai? Manau, visų pirma lėmė šeima. Dzūkų iš Varėnos rajono Malvinos ir Povilo Šadreikų šeima buvo gausi – septynios atžalos. Išmaitinti, išauklėti tokį būrį vaikų nebuvo paprasta nei Lenkijos okupacijos, nei kitų okupacijų ir aneksijų metais. Bet tėvas, kaimo šviesuolis, dirbo, sukosi ir vaikus mokė gerbti darbą, dorai elgtis, laikyti save lietuviais. O pats Povilas, beje, už lietuviškos spaudos platinimą okupuotoje Vilnijoje dvejus metus kalėjo.
Atkaklumo, kantrybės, pasišventimo darbui ir mokslui užteko ir šeštajam Šadreikų vaikiui – Valiukui, Valiui. Įveikęs pirmuosius mokslus Varėnos rajone, patraukė į Vilnių. Mėgo daug skaityti, buvo knygius, ėmėsi bibliotekininkystės. Bet netrukus pravėrė Vilniaus universiteto duris ir, galima sakyti, pranašiška, kad studijuoti teisę V. Šadreiką paakino tuometis universiteto rektorius J. Bulavas, tas pats 1990 m. Respublikos rinkiminės komisijos pirmininkas, kuris ves pirmuosius naujosios Aukščiausiosios Tarybos posėdžius ir nesyk suteiks žodį deputatui V. Šadreikai.
Po universiteto įvairius teisinius darbus vainikavo advokato misija. Paskutinį dešimtmetį V. Šadreika buvo Advokatų kolegijos prezidiumo vicepirmininkas. Stropus ir sąžiningas advokatas anais laikais apgynė ne vieną skriaudžiamą. Tarp jo ginamųjų, beje, buvo antitarybinio pasipriešinimo dalyvis kunigas J. K. Matulionis.
Jautrumas skriaudai, neteisybės nepakentimas lėmė, kad dar LTSR laikais V. Šadreika tapo Respublikos jaunuolių karinės tarnybos reikalų komisijos pirmininku. Ir ši Aukščiausiosios Tarybos Prezidiumo komisija, ir jos pirmininkas V. Šadreika negailėjo pastangų gindami jaunuosius Lietuvos kareivėlius, kovodami su Tarybinę armiją graužusia vadinamąja diedovščina. Paskutiniais tarybiniais metais Valerijonas įsitraukė ir į politinį darbą. Jis buvo aktyvus LKP savarankiškumo ir jos atsiskyrimo nuo imperinio Maskvos monolito šalininkas. Malonu čia pažymėti, kad anuomet LKP savarankiškumą palaikė daugelis sąjūdininkų, nemažai jų tapo istorinio XX suvažiavimo delegatais, o vėliau ir Aukščiausiosios Tarybos deputatais. Kai kurie delegatai, beje, buvo išrinkti naujosios Aukščiausiosios Tarybos vadovybės nariais.
Gerbiamieji, su dideliu profesiniu, politiniu ir žmogiškuoju kapitalu V. Šadreika ryžosi balotiruotis į Aukščiausiosios Tarybos deputatus. Rinkiminę kovą Šilalės apygardoje su rimtais konkurentais iš Sąjūdžio jis vedė sąžiningai, oriai ir laimėjo. Tiesa, antrajame ture. Ir jau pačiomis pirmosiomis atkurtos nepriklausomybės dienomis jis pratęsė savo žygį už Lietuvos kareivėlius, pasiūlė panaikinti atitinkamus įstatymus. Kovo 12-ąją sprendimai buvo priimti, o kovo 14-ąją nutraukta Tarybų Sąjungos karinių komisariatų veikla Lietuvoje.
Valerijonas dirbo Teisinės sistemos komisijoje, kuriai vadovavo docentas, dabar profesorius ir Aukščiausiojo Teismo teisėjas J. Prapiestis. Mano įsitikinimu, tai buvo viena stipriausių ir produktyviausių Aukščiausiosios Tarybos komisijų. Kaip tik čia darbštusis V. Šadreika aktyviai prisidėjo prie daugelio įstatymų parengimo, taip pat nepriklausomos demokratinės valstybės pamatų klojimo. Kai kuriuos projektus jis rengė pats. Antai V. Šadreika, kairiųjų frakcijos remiamas, tapo pirmojo Konstitucinio Teismo įstatymo projekto autoriumi. Kartu jis priešinosi radikaliajam revoliucionizmui spėriai sena griauti mažai galvojant apie pasekmes žmonėms.
Iki Aukščiausiosios Tarybos įgyta teisinė ir gyvenimiška patirtis V. Šadreiką skatino neužsisklęsti išimtinai teisinių problemų rate. Jis gyvai domėjosi Lietuvos padėtimi pasaulyje, ypač santykiais su Tarybų Sąjunga. Jis nemažai prisidėjo rengiantis deryboms – iš pradžių deryboms dėl derybų su Maskva. Argumentuotai palaikė kartu su V. Landsbergiu ir kitais racionaliai mąstančiaisiais moratoriumo idėją kaip gudrų manevrą, kuris turėjo mums padėti išsivaduoti iš ekonominės blokados gniaužtų. Aptariant planuojamų derybų su Kremliumi peripetijas, V. Šadreika gynė principinę poziciją: tuo turi užsiimti vykdomoji, o ne įstatymų leidžiamoji valdžia. Bet, deja, jau vyko nesveikos valdžių ir jų lyderių varžybos, o revoliucinė asamblėja, taip būtų galima vadinti Aukščiausiąją Tarybą, viską ėmė į savo rankas, diktavo net smulkmenas.
Kai Lietuvą ištiko kruvini išmėginimai, V. Šadreika nesiginčijo dėl tinkamesnio valdžių galių perskirstymo, jis atsidūrė ten, kur jo patyrimas, jo teisinės žinios galėjo būti reikalingiausios. Jis buvo įtrauktas į komisiją 1991 m. sausio 8 d. įvykiams prie Aukščiausiosios Tarybos rūmų ištirti, į darbo grupę vadinamojo Nacionalinio gelbėjimo komiteto politiniam ir juridiniam įvertinimui. V. Šadreika taip pat įėjo ir į komisiją buvusio premjero A. Šimėno dingimo 1991 m. sausį aplinkybėms išsiaiškinti. Komisija dirbo ilgai, Aukščiausioji Taryba rengė uždarus posėdžius, tačiau daliai deputatų ir šiandien neaišku, kas iš tikrųjų įvyko. Pareigingasis bičiulis Valerijonas ir man guodėsi, kad nepavykę nustatyti teisybės.
Gerbiamieji, mano kalba būtų nepilna, jeigu neprisiminčiau V. Šadreikos, kaip parlamentaro, laikysenos, jo elgesio modelio. Gražaus stoto, elegantiškas vyras, išaugęs padorioje šeimoje, jis visais atvejais buvo mandagus, sakydavo „ačiū“, nekibdavo oponentui į atlapus, nepiktžodžiavo, netgi nesibardavo, o savo teisybę, pasvertą argumentą, jam reikšmingą mintį dėstydavo ramiai, bet įtikinamai, pasiremdamas Konstitucija, t. y. Laikinuoju pagrindiniu įstatymu, kitais įstatymais, Aukščiausiosios Tarybos reglamentu. Statutas, primenu, atsirado Seime.
Kadangi opozicija Aukščiausiojoje Taryboje nebuvo institucionalizuota, netgi neretai koneveikiama, V. Šadreika kartu su kairiaisiais ir centristais visokeriopai gynė parlamentinės mažumos teises, šias teises iškeldamas kaip privalomą parlamentinės demokratijos ir apskritai demokratijos vertybę. Korektiškai, mandagiai elgdamasis, tokio elgesio jis tikėjosi ir iš kolegų, bet ne visada sulaukdavo. Todėl jis smerkė kitų deputatų, kai kurių posėdžio pirmininkų trukdymą oponentui išdėstyti savo mintį, kitokią nuomonę. O vieną kartą neapsikentęs dešiniųjų deputatų pastangas nutraukti kito kalbančiojo mintį pavadino dalyku, baisesniu už vagystę iš kišenės ar buto. Gal drastiškai pasakyta, bet nekorektiškumai, švelniai tariant, išvesdavo iš kantrybės net tokį pakantų, santūrų parlamentarą kaip V. Šadreika.
 Bičiulio Valerijono elgesys Aukščiausiojoje Taryboje ir už jos rūmų, korektiškumas, mokėjimas išklausyti kitus, priešingos nuomonės gerbimas mane prieš keletą metų paskatino V. Šadreiką pavadinti pirmuoju Seimo džentelmenu.
Po 20 metų nuo pirmojo džentelmeno mirties su liūdesiu tenka konstatuoti, kad džentelmeniškumas netapo moderniojo Lietuvos Respublikos Seimo skiriamuoju bruožu. Taigi, gerbiamieji, dėl daug ko, bet ir dėl šios priežasties turime prisiminti ir gerbti Lietuvos patriotą, Aukščiausiosios Tarybos darbštuolį, džentelmeną V. Šadreiką. Ačiū. (Plojimai)
PIRMININKAS. Dėkoju Atkuriamojo Seimo deputatui, Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarui Č. Juršėnui. Į tribūną kviečiu Seimo narę, Socialdemokratų frakcijos seniūnę I. Šiaulienę.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, gerbiamieji V. Šadreikos artimieji, leiskite man Nepriklausomybės Akto signataro, Seimo nario, sveikatos apsaugos ministro V. P. Andriukaičio vardu perskaityti jo parengtą kalbą V. Šadreikai atminti. Ministras atsiprašo, nes vyksta Vyriausybės pasitarimas, jis turi pristatyti savo klausimą. Pagal darbotvarkę nespėjo, planavo, kad suspės, todėl tenka jo parengtą kalbą perskaityti man.
„Gerbiamieji signatarai, Seimo nariai, bičiuliai! Šiandien advokatui, Nepriklausomybės Akto signatarui V. Šadreikai būtų sukakę 75 metai. Žinau daug žmonių, kuriems ir tūkstančio metų neužtektų, kad ką nors vertingo nuveiktų savo gyvenime. V. Šadreika nebuvo iš tokių. Jis visus savo sąmoningo gyvenimo metus paskyrė Lietuvai ir mūsų tautai. Šie žodžiai nėra vien mandagi frazė. V. Šadreika buvo iš tų retų egzempliorių, kurie padaro daugiau, negu pažada, pasigiria mažiau, nei yra verti.
V. Šadreika buvo teisininkas gerąja to žodžio prasme. Šiandien įprasta teisininko profesijai priskirti įvairias ydas: ir biurokratizmą, ir oportunizmą, ir širdies neturėjimą, ką kalbėti apie žmogiškumo nebuvimą ir atotrūkį nuo teisybės. Ir aš šventai tikiu, kad šioje vietoje V. Šadreika mane būtų pertraukęs. Jis neleisdavo sau tokių argumentais nepagrįstų apibendrinimų, neleisdavo, kad kam nors būtų klijuojamos etiketės. „Nedarykime raganų medžioklės“ – tai legenda virtę V. Šadreikos žodžiai.
Bičiulis V. Šadreika buvo advokatas iš didžiosios raidės. Jis niekada nebijojo stoti mažumos pusėn, puolamųjų pusėn, neišgirstųjų pusėn. Pripažinkime, tokiai drąsai ir garbei vien išsilavinimo nepakanka, turi būti kažkas daugiau – patriotizmas, meilė savo tautai, o gal tiesiog labai gera širdis. Kad ir koks derinys tai buvo, signataras V. Šadreika turėjo to su kaupu.
Su tuo pačiu nuoširdumu ir skrupulingumu V. Šadreika gynė jaunuolius nuo sovietinės armijos represijų, gynė ir ūkininkus nuo skubotai vykdomos žemės reformos, nuo išvarymo iš kolūkių. Ir vis dėlto labiausiai jis gynė mus nuo mūsų pačių. Garbę ir orumą jis laikė didžiausiomis žmogaus vertybėmis, nebijojo mums priminti, kad pigiai tos vertybės parduodamos. Teisingai apie V. Šadreiką sako jį pažinoję: jį žeidė nepagarba kitaip manančiam, jis buvo atkakliausias posakio „kas garsiau rėkia, tas teisus“ priešas. Minties nutraukimą jis laikė baisiau už vagystę iš kišenės ar buto.
Nežinau, kaip signataras V. Šadreika įvertintų šiandienos mūsų darbą Seime, kaip įvertintų mūsų tarnystę valstybei. Ar nepasakytų jis, ką pasakė 1991 m.: „Dar nesame atsikratę perdėto įtarumo, nepasitikėjimo, nesugebame būti tolerantiški.“ Dabar akivaizdu, tačiau tuomet tik labai skvarbus protas ir už Lietuvą plakanti širdis galėjo tai įžvelgti.
Aš, kaip ir daugelis Lietuvos piliečių, esu dėkingas V. Šadreikai už jo darbą netausojant savęs, už jo darbą Lietuvai. Bičiulis V. Šadreika mums buvo ir yra pavyzdys, į kurį lygiuojamės savo geriausiomis dienomis ir remiamės sunkiausiomis minutėmis.“
Ačiū, kolegos, kad išklausėte V. P. Andriukaičio parengtą kalbą, skirtą V. Šadreikai atminti. (Plojimai)
PIRMININKAS. Dėkoju I. Šiaulienei. Kviečiu į tribūną Signatarų klubo prezidentę B. Valionytę ir Signatarų klubo kanclerį S. Kašauską.
B. VALIONYTĖ. Gerbiamieji šio iškilmingo Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataro Valerijono Šadreikos minėjimo dalyviai, miela Daiva, anūkai ir sese su vyru! V. Šadreika, Lietuvos Respublikos Nepriklausomybės Akto signataras, mus paliko būdamas 53 metų, pačiame jėgų žydėjime. Paliko šeimą, paliko bendražygius, draugus labai netikėtai ir labai staiga.
Šiandien čia su mumis kartu yra jo anūkai iš vienos pusės, kiti anūkai dar labai nedidukai. Aš labai norėčiau anūkams pasakyti, kad neškite tėvelio jums duotą prievolę ir visada prisiminkite, kad jūs esate V. Šadreikos anūkai, taip, kaip ponas Č. Juršėnas, Aukščiausiosios Tarybos džentelmenas, sakė. Jis iš tikrųjų turėjo kažką savy, kad galva visada būtų pakelta.
Ponia Daiva, o jums mes norime dovanoti Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarų klubo mažytį suvenyrą „Vytį“, kad atsimintumėte šios dienos paminėjimą. (Plojimai)
PIRMININKAS. Dėkojame pranešėjams, dėkojame Nepriklausomybės Akto signataro V. Šadreikos artimiesiems, dėkoju visiems, dalyvavusiems šiame minėjime, skirtame Nepriklausomybės Akto signatarui V. Šadreikai atminti.
Skelbiu minėjimą baigą.
Gerbiamieji kolegos, kviečiu dar kartą užsiregistruoti, ir pradėsime vykdyti mūsų šios dienos plenarinio posėdžio darbotvarkę.
Ačiū, kolegos, užsiregistravo 97 Seimo nariai.

10.22 val.
Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. birželio 20 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

Darbotvarkės 1-2 klausimas – Seimo 2013 m. birželio 20 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės tvirtinimas. Matau, yra norinčių pakoreguoti darbotvarkę. Gerbiamasis J. Razma. Prašom.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, frakcijos vardu noriu pateikti labai kuklų, bet, manau, racionalų prašymą. Ar negalėtume klausimą, kuris yra dabar įrašytas kaip 1-8, paprasčiau kalbant, dėl imuniteto reikalų, įrašyti prieš Teritorijų planavimo įstatymą? Jo pozicija būtų 1-5. Kaip žinote, jam priimti reikia 71 balso. Nemanau, kad čia būtų daug diskusijų ar ginčų, bet priešingu atveju Seimas gali šiek tiek apsijuokti, jeigu nebus balsų.
PIRMININKAS. Dėkoju Jurgiui. Racionalus pasiūlymas. Aš manau, galime pritarti, ar ne, bendru sutarimu tam pasiūlymui? Nėra kitos nuomonės? Čia procedūrinis dalykas, aš manau, visiems labai aiškus, čia kokių nors prieštaravimų neturėtų būti. Kitų pasiūlymų nėra, kolegos? Tik dėl perkėlimo.
Tiesa, 1-4 klausimas yra neapsvarstytas, Teisės departamento išvadų nėra, tai mes siūlome išbraukti. Atsiprašau, neapsvarstytos Teisės departamento išvados. Įstatymo projekto Nr. XIP-4913. Mes negalime šiandien, tai į kitos dienos darbotvarkę atidėsime.
Gerbiamasis B. Pauža. Prašom.
B. PAUŽA (LSDPF). Čia dėl Žuvininkystės įstatymo, taip?
PIRMININKAS. Dėl Civilinio kodekso.
B. PAUŽA (LSDPF). Ką?
PIRMININKAS. Dėl Civilinio kodekso tam tikrų dalykų, darbotvarkės 1-4 klausimas. Tai bendru sutarimu galime išbraukti? Išbraukta. Taigi su visais pataisymais ir pasiūlymais galime pritarti darbotvarkei bendru sutarimu? Ačiū. Pritarta bendru sutarimu.

10.24 val.
Civilinio kodekso papildymo 3.1921 straipsniu ir 3.194 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-1865(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-3 klausimas – Civilinio kodekso papildymo 3.1921 straipsniu ir 3.194 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1865. Priėmimas. Pranešėjas – J. Sabatauskas.
Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Pastraipsniui įstatymo projektas priimtas.
Dėl viso įstatymo projekto. Norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Taigi kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-1865, balsuoja už, kas kitaip mano, balsuoja prieš arba susilaiko.

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 89, prieš nėra, susilaikė 4. Taigi įstatymas (projekto Nr. XIP-1965) yra priimtas. (Gongas)

10.26 val.
Seimo rezoliucijos „Dėl sutikimo Seimo narį E. Vareikį patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę“ projektas Nr. XIIP-729 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Gerbiamieji kolegos, dabar darbotvarkės 1-8 klausimas dėl gerbiamojo E. Vareikio – Seimo rezoliucijos „Dėl sutikimo Seimo narį E. Vareikį patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę“ projektas Nr. XIIP-729. Pranešėjas – gerbiamasis A. Palionis, Laikinosios tyrimo komisijos pirmininkas.
A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Seimo Laikinoji tyrimo komisija dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį E. Vareikį patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ir kitaip suvaržyti jo laisvę posėdžiavo, išklausė prokuratūros atstovų pranešimą, išklausė patį E. Vareikį ir nusprendė sutikti, kad Seimo narys E. Vareikis būtų patrauktas baudžiamojon atsakomybėn, suimtas ar kitaip suvaržyta jo laisvė. Komisija balsavo: 7 komisijos nariai balsavo už, 1 susilaikė. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Taigi kviečiu į tribūną E. Vareikį.
E. VAREIKIS (TS-LKDF). Taigi sveiki, kolegos. Buvau manęs iš esmės iš viso nekalbėti, nes išties noriu, kad viskas būtų sprendžiama greičiau, bet galiausiai nutariau, kadangi taip įvyko, kad tema aktuali, o įvykio vertinimai nevienareikšmiškai, o ir keletas dešimčių rinkėjų primygtinai prašė, kad pasakyčiau, ką iki šiol nutylėdavau.
Kalbėti nutariau ir todėl, kad tai yra nekasdieniškas kalbėjimo žanras, tai bene paskutinė galimybė šiame Seime kalbėti laisvai. Mes taip žiauriai reglamentavome savo veiklą, kad kalbame tik į temą, tik dėl motyvų, frakcijų vardu ir panašiai. Aš nostalgiškai prisimenu tuos Sąjūdžio laikus, kai buvo galima kalbėti be reglamento ir iš esmės. Tikiuosi, kad tokioje situacijoje būdamas sulauksiu ir kolegų, ir ne tik kolegų dėmesio. Kaip niekada didelė galimybė pasakyti tai, kas slegia širdį mūsų politinėje realybėje. Gaila, kad diskusijos apie visuomenės bėdas prasideda tik įvykus nusikaltimui ar nelaimei, kai reikia ką nors nubausti. Gal neblogai, kad jos iš viso vyksta. Taigi pradėsiu kalbėti šiek tiek savanaudiškai, pradėsiu kalbėti nuo savęs.
Net ir blogiausiame sapne nebūčiau patikėjęs, kad tapsiu etaloniniu Lietuvos smurtautoju, kaip sakė kažkoks komentatorius, chuliganų atstovu Seime. Iki šiol tokio nebuvo. O atstovauti būtų kam. Potencialių rinkėjų būrys būtų nemažas. Su žmona ir dukra buvome sutarę, kad nekomentuosime įvykio, incidento giluminių ir visiškai asmeninių priežasčių. Apgailestauju, kad mūsų tyla atidarė žiniasklaidoj ir komentatorių forumuose melo, purvo ir patyčių Pandoros skrynią. Galima sakyti, kad kiekvienas pasaulį mato pagal savo sugedimo laipsnį, tačiau netikiu, kad pasaulis jau toks pagedęs. Greičiau pagedę mūsų papročiai ar mūsų visuomenė serga pasimėgavimo nelaime psichikos liga. Nepaneiginėsiu visko – tam prireiktų labai daug laiko, tiek neturiu. Pasakysiu tik tai, kad niekada nekaltinau savo fiziologijos, savo ligų, priklausomybių, metų laiko ir sunkios vaikystės. Vaikyste nesiskundžiu. Paskutinį kartą rimtai sirgau prieš tris dešimtis metų, o mano medicinos kortelėje, jei kas pažiūrėtų, tik profilaktinių patikrinimų rezultatai. Kolegos ir ne kolegos, paskubėję rašyti diagnozes, bent iš padorumo galėjo susilaikyti, nes jų plepėjimas dabar de facto prilygsta šmeižtui. Tiek to. Pagal sugedimo laipsnį. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, kažkaip mikrofonus gal arčiau, Seimo nariai nieko negirdi. Aš noriu šiek tiek… Gerbiamasis Artūrai, gerbiamasis Kęstuti, jeigu galima, truputėlį, kolegos, iš tikrųjų negirdėti. Surimtėkime!
J. RAZMA (TS-LKDF). Gal mes frakcijos vardu kreipiamės į kolegą, kad gal čia klausimas tiek aiškus, kad nereikėtų gaišinti Seimo laiko. Man atrodo, galima ten kokį nors pareiškimą išplatinti po to visuomenei tiesiog…
E. VAREIKIS (TS-LKDF). Jau pradėjau, gal baigsiu. Nedaug čia liko.
PIRMININKAS. Tiesiog Seimo narys turi tokią teisę kalbėti. Mes negalime jam atimti, nors jūs ir labai pageidaujate. Kolega, jūs baikite savo…
E. VAREIKIS (TS-LKDF). Atsiprašau, čia kažkiek laiko bus pridėta, gerai?
Jei ką ir kaltinu, tai tik savo silpnumą, kylantį iš puikybės nuodėmės. Kaip paradoksaliai ir juokingai skambėtų, dažnai ir didžiausios stiprybės nepakanka nugalėti savo silpnybes. Pažįstamas psichoterapeutas pasakė: psichikos ligų tu neturi, šiaip esi kvailas. Gal ir kvailas, bet sveikas žmogus ir kaip sveikas ir visai pakaltinamas visa apimtimi prisiimu kaltę už tai, ką padariau. Labai gerai žinau, kad už chuliganizmą yra numatytos bausmės, mano atveju, beje, griežtos, ir esu pasirengęs tas bausmes vykdyti. Todėl manau, kad šia prasme jūs, mielieji kolegos, neturėtumėte labai abejoti, kaip pasielgti. Bausmė nėra blogis. (Atsiprašau.) Bausmė nėra blogis ir bausmėje gali būti Dievo gailestingumas, tad ir bausmes turėtume priimti nebijodami, juk tai yra mūsų gyvenimo dalis. Galiausiai ir teisingumo elementas. Kokios teisinės bausmės nusipelniau, tesprendžia teismas. Suteikime jam galimybę. Kokias dvasines bausmes ir malones išgyvensiu, spręsite iš tikro ne jūs.
Visa, ką pasakysiu nuo šios minutės, nuo šios akimirkos, tenekeičia jūsų apsisprendimo. Tai nebus nei kaltinimai kitiems, nei pasiteisinimai. Tai mano asmeninės refleksijos, nesietinos nei su jokia partija (esu kaip ir nepartinis), nei frakcija. Tikrąją bausmę, skirtą man, didele dalimi nulems žmogus, kurį nuskriaudžiau, kurio atžvilgiu kad ir kiek atsiprašymų būtų, vis tiek bus maža. Rozvita Vareikienė pasižymi daugeliu tikros geros žmonos bruožų. Mūsų šeimoje visko būta tiek, kad pakaktų kelių šeimų istorijai. Jei kas prieš 30 metų būtų paklausęs, ar noriu gyventi su moterimi, kuri yra teisinga, principinga, sugebanti ginti savo nuomonę, saugoti ir ginti savo garbę bei orumą, būčiau atsakęs, kad būtent tokios ir noriu. Tokią ir turiu. Turiu žinodamas, kad ji dabartinėje situacijoje pasielgs kaip dvasiškai laisva, teisinga, principinga ir mylinti asmenybė. O aš sakau atvirai: kad ir koks būtų sprendimas, mano meilė ir pagarba jai nesumažės. Kadangi amžius jau leidžia dalyti patarimus, sakau, mielieji vyrai – mylėkite savo žmonas, mylėkite tokias, kokias turite, mylėkite, nes tai didele dalimi jūsų bendro gyvenimo produktas. Būtent mūsų meilės stoka sukelia problemas, kurių neturėtų kilti. Mano elgesys – tai pavyzdys, kaip nereikia daryti. Nekartokite to, ką padariau, nei namuose, nei būdami pavargę, nei susijaudinę. Geriau mylėkite, tada ir smurto prevencijos reikės kur kas mažiau. O jūs, žmonos, kaip sako Raštas, klausykite vyrų. Nebijokite, nesakau – pakluskite, sakau – klausykite, paklausykite ir išklausykite. Jie turi ką pasakyti ir visai nenori muštis. Mano patirtis tai tik patvirtina. Paklausykite ir išklausykite, tada tikrai nereiks žaloti savo kūno įvairiais vardais vadinamais žudymais prisidengiant neva išimtine teise daryti su savimi, ką nori. Štai kur tikras smurtas. Nesmurtaukite prieš save, nors niekas už tai ir nebaudžia.
Taigi dar apie smurtą ir prevenciją. Iš tikrųjų nepritariau tam įstatymui, bet kai su juo susidūriau pats, savo kailiu pajutau pačias blogiausias puses. Tai ne smurto prevencijos, o šeimos griovimo įstatymas, įstatymas, darantis viską, kad žmonės kuo greičiau susvetimėtų ir kuo greičiau suardytų sąjungą, vadinamą šeima. Norint, kad nebūtų smurto šeimoje, pasirodo, lengviausia yra sunaikinti pačią šeimą. Manajai šeimai jau per 30. Ji daug matė ir daug supranta, gal atsilaikys, tačiau kiek sugriausime jaunų, labai daug žadančių, bet ir klaidoms neatsparių šeimų. Jau smerkiate mane, bet padarykite viską, kad taip neatsitiktų kitiems.
Mielieji kolegos, patys žinote, kiek daug tarp mūsų yra patyrusių šeimų griūties vienatvę, sąžinės priekaištus, kaltes ir kaltinimus. Suprantu jūsų skausmus, bet neperduokime jų ateities kartoms. Neturėtų būti žmonų be vyrų, neturėtų būti vaikų, menkiausiu pretekstu atimamų iš tėvų. Nereikia mums tautos, sudarytos iš vienišų individų, nebežinančių net savo lyties.
Dabar apie tuos Lietuvos žmones. Po anos beprotiškos nakties ėmiau gauti šimtus laiškų iš pažįstamų ir nepažįstamų žmonių. Tai buvo labai skirtingi vertinimai viso to, kas įvyko, viso to, ką tai galėtų reikšti. Visi buvo labai skirtingi. Visiems rašiusiems ir skambinusiems dėkoju, įskaitant ir ne visai draugus. Juk mes, jei laikome save politikais, turėtume mylėti ne vien tuos, kurie mus remia ir mūsų klauso, privalome mylėti tuos, kurie mums kenkia, kurie mus keikia, nes Lietuvos Respublikai, kuriai prisiekėme, yra visi Lietuvos žmonės – saviškiai ir nesaviškiai. Tokia laisvo mandato misija. (Balsai salėje)
Atsiprašau. Man yra dar kažkiek skirta laiko. Nebijokite, aš neprašysiu jūsų balsuoti kitaip, kaip prašiau iki šiol.
Taigi buvo tokių žmonių, kurie šaipėsi ir svaidėsi akmenimis. Tokie vadinasi be nuodėmės. Akmenų griūtis buvo didelė. Net ir šiandien kelis akmenukus gavau. Dėkui jiems. Lietuva, atrodo, neserga savęs niekinimu. Gali didžiuotis turėdama tokį gausų būrį tyrų, nenuodėmingų žmonių. Sakau tai be ironijos, nes tikrai pažįstu gausybę šeimų, kurioms jokios nuodėmės neprikiščiau. Viliuosi, kad ir tie, kurie svaidosi akmenimis iš už kampo, prisidengia netikrais vardais, bijo pakelti akis, kada nors taps verti teisės mesti akmenį į kitą. Garsiausiai rėkia tie, kuriems šeima nesvarbu. Rėkia su pasimėgavimu, štai koks tu, šeimos gynėjau. Net ir savieji kartais liepia kur nors pasislėpti, nebesaugoti vertybės. Ko čia slėptis! Vertybės nepakito dėl to, kad šeimos priešininkas kikena. Nepakinta ir dėl to, kad aš ją suvokiu skausmingiau nei kiti. Nežinau, kokia mano tikėjimo kokybė – gal tikėjimas gilus, gal seklus, gal fariziejiškas, ne mano kompetencija spręsti. Jei paklaustumėt, kiek padariau nuodėmių, pasakysiu – daug, beveik visas. Ne visas išpirkau, tad akmenimis nesisvaidysiu.
Antroji didžiausia grupė tai tie, kurie mums abiem linkėjo stiprybės, kantrybės, linkėjo nenukabinti nosies ir nepasiduoti. Jie ir prašė pasisakyti. Iš tiesų keista – esu nusikaltėlis, o man linki ne kalėjimo, ne pažeminimo. Linki stiprybės. Sutikite, kad čia kažkas ne taip su mūsų teisėsauga ar mūsų suvokimu apie visuomenę. Nejučia būdamas…
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, liko 10 sekundžių.
E. VAREIKIS (TS-LKDF). Taip, bet man sakėte, kad pridėsite minutę.
PIRMININKAS. Pridėjom.
E. VAREIKIS (TS-LKDF). Du sakiniai. Gerai, tada nekalbėsiu, jeigu jums neįdomu. Pasakysiu tik paskutinį sakinį.
Tie, kurie man linkėjo stiprybės, ačiū jums. Jūs mane supratote ir aš jus suprantu. Tie, kurie dėl manęs verkė ir manęs gailėjo, neverkite, aš esu ir būsiu, ir dirbsiu. Mes turime gerą platformą mūsų veiklai, mūsų yra daug ir mums reikia ne ligonių, mums reikia darbščių, sąžiningų, tvarkingų Lietuvos žmonių.
Galiausiai post scriptum ir jums, mielieji kolegos, ačiū visiems jums, kurie rašėte ir kalbinote mane šios dienos tema. Patys žinote, priklausote visoms trims minėtų žmonių kategorijoms. Nors balsavimo motyvas ir aiškus, rezoliucijos projektui pritariu. Tikiu, kad kiekvienas savo teigiamą pasirinkimą motyvuos savaip. Galiausiai prisiekėte balsuoti pagal sąžinę ir tepadeda jums Dievas. Labai ačiū, kad išklausėte.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už išsakytą nuomonę. Taigi nuomonės už, nuomonės prieš. Nuomonė už – V. M. Čigriejienė.
Toliau posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pavaduotojas gerbiamasis V. Gapšys.
PIRMININKAS (V. GAPŠYS, DPF). Gerbiamoji Čigriejiene, kaip užsirašiusi, jūs turėtumėte kalbėti iš tribūnos. Tokia procedūra. Taip. Kalbės du už, du – prieš. Likę asmenys, kurie užsiregistravo, gali pasiruošti.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, manau, kad laikinoji komisija priėmė teisingą sprendimą. Seimo narys E. Vareikis, būdamas Maldos parlamentinės grupės pirmininku, Žmogaus teisių komiteto nariu, parlamentinės grupės „Už žmogaus orumą“, parlamentinės grupės „Už šeimą“ nariu, deklaruodamas krikščioniškąsias vertybes, savo smurtiniais veiksmais prieš sutuoktinę savo rinkėjams ir visai Lietuvai parodė tikrą savo moralinį veidą.
Jeigu vyras pakėlė ranką prieš moterį, kuri pagimdė, augino, rūpinosi vaikais, vadinasi, juo pasitikėti tikrai negalima. Ypač po šios dienos kalbos. Būdamas Seimo nariu, tokiais savo veiksmais parodęs nepagarbą ne tik savo šeimai, bet ir visuomenei, manau, E. Vareikis nusipelno principingo įvertinimo, todėl pasisakau už teisinės neliečiamybės atėmimą ir kviečiu kitus taip pasielgti. Ačiū.
PIRMININKAS. P. Gylys. Kviečiame į tribūną.
P. GYLYS (DKF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, mano pasisakymas būtų iš dviejų dalių.
Norėčiau priminti, kad teisinė neliečiamybė yra sukurta tam, kad apsaugotų politikus, teisėjus, kitus atsakingus valstybės žmones nuo politinio susidorojimo, nuo susidorojimo per kitas struktūras, kurios turi įtaką visuomenėje. Manau, kad paprastai tai neturi būti formalumas. Man iš tikrųjų kelia nuostabą, kai žmonės klausia, ką Seimas tokiais atvejais veikia, kai svarsto teisinės neliečiamybės atėmimo klausimą. Šiuo atveju bent aš neįžvelgiu, kad su ponu E. Vareikiu yra bandoma politiškai susidoroti. Tokių požymių aš nematau, matyt, ir komisija jų neįžvelgė. Su pirma dalimi būtų galima sutikti, kad matant tuos kaltinimus ir nematant pavojaus, kad su politiku bus susidorojama, galima sutikti, kad teisinę neliečiamybę galima panaikinti.
Tačiau yra dar vienas dalykas, kuris man kelia nerimą. Čia paliktas žodis „suimti“. Pažinodamas politiką E. Vareikį (aš jį stebiu jau daugelį metų) nemanau, kad Seimo narys E. Vareikis kelia visuomenei kažkokį ypatingą pavojų ir kad šitą formuluotę su žodžiu „suimti“ reikėtų patvirtinti. Aš matau tam tikrus politinius niuansus. Matot, visai neseniai mes priėmėme sprendimą kito žmogaus, kito Seimo nario atžvilgiu su žodžiu „suimti“, bet prieš tai mes daugelį kartų (šis Seimas) nevartojome žodžio „suimti“. Taip, jis įrašytas netgi Konstitucijoje, bet mūsų nuožiūra mes galime palikti tą žodį arba jį išbraukti.
Aš pasisakau prieš formuluotę, už kurią balsavo komisija, ir siūlau žodį „suimti“ išbraukti. Manau, kad tai nėra adekvatus situacijai sprendimas. Ačiū už dėmesį.
PIRMININKAS. Kviečiu ponią G. Purvaneckienę iš tribūnos pasisakyti už.
G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, iš tiesų neplanavau pasisakyti. Jeigu Seimo narys E. Vareikis nebūtų pasakęs savo kalbos, aš manau, kad mes galėjome etikos sumetimais tiesiog greitai pabalsuoti, nes visiems viskas aišku. Nėra čia jokių neaiškumų, ir būtų viskas. Bet noriu pasakyti dėl to, kad žmogus pasisako nematydamas savo kaltės. Pasisakytų – kaltas, aš pats prašau atimti mano neliečiamybę ir tegul teisėsaugos ir teisėtvarkos organai nagrinėja bylą taip, kaip reikia, tai būtų etiško ir padoraus žmogaus pasakymas. Tačiau jisai pradeda versti kaltę įstatymams. Įstatymai, matot, kalti dėl to, kad taip atsitiko. Tas juo labiau sustiprina mano pasiryžimą ir kvietimą kitus balsuoti už.
Aš nekalbėsiu apie politinį susidorojimą, kas iš viso atrodo juokinga. Ačiū už dėmesį.
PIRMININKAS. Kviečiu R. Žilinską pasisakyti prieš.
R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, mielieji kolegos, aš irgi, kaip ir daugelis, neplanavau pasisakyti, jeigu ne triukšmas salėje ir kandžios replikos, jūsų, kolegos, replikos, iš salės kalbant E. Vareikiui.
Mes čia daug kalbame apie dviveidystę, apie deklaruojamas ir realizuojamas vertybes. Pažiūrėkime į save. Vienų panašiais atvejais mes klausomės valandą, kitiems neleidžiame pasisakyti net 5 min. Ir dar vienas dalykas. Neliečiamybės panaikinimas nėra bausmė pati savaime. Yra atsakymas, ar byla politinė, ar byla nepolitinė. Byla prieš Seimo narį, į kurį yra atsukta šitiek daug prožektorių, jau savaime yra politinė, nes tų prožektorių šviesoje sunku dirbti ir prokurorui, sunku objektyviam būti ir teisėjui, ir visuomenei. Taigi gerai pagalvokime prieš balsuodami. Man atrodo, šita byla yra politinė. Dėkoju.
PIRMININKAS. Dėkoju. Pagal sąrašą pasisakė du už, du prieš. Turėtume pagal procedūras, kurios yra taikomos, balsuoti po svarstymo. (Balsai salėje) Gerbiamieji Seimo nariai, mes turėtume pasitarti, nes yra įvairiai taikyta procedūra dėl keturių – už, keturių – prieš. (Balsai salėje) Ar bus norinčių dar kartą kalbėti tiems patiems asmenims? (Balsai salėje) Nėra. Bet norite dėl vedimo tvarkos? Prašau. Gerbiamasis…
A. V. PATACKAS (DKF). Ne dėl vedimo tvarkos, bet aš matau, kad turbūt nebegausiu pasisakyti, tai tris sakinius norėčiau pasakyti. Gerbiamasis…
PIRMININKAS. Čia ne dėl vedimo tvarkos turbūt bus?
A. V. PATACKAS (DKF). …jūsų pagrindinė problema yra atotrūkis tarp to, ką jūs labai gražiai ir išmintingai rašote, ir tarp to, kaip gyvenate. Išspręskite šitą problemą, tai pagrindinė jūsų gyvenimo problema.
PIRMININKAS. Gerai. Gerbiamieji Seimo nariai, kadangi sutarėm, kad keturi už, keturi prieš nepasisako, tada mes turime balsuoti dėl rezoliucijos teksto. Balsuojame. Kas už tai, kad pritartume pateiktam komisijos rezoliucijos tekstui? Balsuojame.

Šios rezoliucijos priėmimas

Užsiregistravo 98 Seimo nariai, balsavo 94: už – 84, prieš nebuvo, susilaikė 10. Seimo rezoliucija „Dėl sutikimo Seimo narį Egidijų Vareikį patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę“ yra priimta. (Gongas)

10.49 val.
Teritorijų planavimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2919(3) (svarstymas)

Darbotvarkės 1-5.1 klausimas – Teritorijų planavimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2919(3). Pranešėjas. Pirmiausia kviečiu į tribūną A. Salamakiną. Galbūt galėtų tada pranešėjas iš karto dėl visų išvadą? Negalėsite pasakyti išvados dėl visų, tai pasakykite bent dėl šio.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Tikrai dėl visų nebus taip lengva ir įmanoma. Manau, kad vis dėlto riekės eiti pagal įstatymą ir lydinčiuosius įstatymus.
Pirmiausia pagrindinis įstatymas – Teritorijų planavimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektas. Komitetas apsvarstė siūlymus. Siūlymų buvo 215 puslapių. Aš jokiu būdu nenoriu pasakyti, kad buvo parengtas blogas įstatymas. Išties įstatymas buvo parengtas labai geras, tačiau tiek verslo, tiek visuomeninių, tiek valstybinių, juridinių ir fizinių asmenų siūlymai, manau, pagerino įstatymo projektą. Noriu padėkoti komiteto nariams, tiek opozicijos, tiek pozicijos, kad bendru sutarimu pritarta šiam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu Z. Žvikienę Audito komiteto vardu pateikti išvadą.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Audito komitetas apsvarstė Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektą. Sprendimas yra priimtas toks: iš esmės pritarti iniciatorių pateiktam Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIP-2919(2) ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti pagal Seimo kanceliarijos Teisės departamento ir Specialiųjų tyrimų tarnybos pastabas, kurioms pritarė Audito komitetas. Audito komitetas taip pat yra pateikęs siūlymus. Toks sprendimas buvo priimtas bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkojame. Ekonomikos komiteto vardu kviečiu kalbėti pirmininką R. Žemaitaitį.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų trumpindamas jūsų darbą pasisakysiu dėl visų – ir papildomų, lydimųjų, teisės aktų. Ekonomikos komitetas gegužės 29 d. svarstė. Siūlome iš esmės pritarti, atsižvelgiant į Teisės departamento pasiūlymus ir Ekonomikos komiteto posėdžio metu išdėstytus pasiūlymus. Ministerija, kiek žinome, atsižvelgė. Dėl visų taip pat bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ir dėl visų taip pat, kad dėl kiekvieno nekviesčiau.
K. Starkevičius. Kviečiu Kaimo reikalų komiteto vardu. Nėra. Kaimo reikalų komiteto vardu kas galėtų perskaityti išvadą? P. Čimbaras gal galėtų Kaimo reikalų komiteto? B. Pauža. Prašom.
B. PAUŽA (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, Kaimo reikalų komitetas apsvarstė šitą įstatymo projektą ir bendru sutarimu pritarė jam.
PIRMININKAS. Ačiū. A. Mitrulevičius Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto vardu kviečiamas.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė Teritorijų planavimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIP-2919(2). Komiteto sprendimai ir pasiūlymai: pirma, siūlyti pagrindiniam komitetui įstatymo projektą Nr. XIP-2919(2) tobulinti, atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, Seimo narių, savivaldybių institucijų ir įstaigų pasiūlymus, kuriems komitetas pritarė; antra, įtvirtinti specialiojo teritorijų planavimo dokumentų bei savivaldybės ir vietovės lygmenų teritorijų planavimo dokumentų rengimo organizavimo procedūras bei šių dokumentų turinio suderinamumą. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkojame. B. Vėsaitė yra užsirašiusi diskusijoje. Kviečiame į tribūną.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, tai vienas iš fundamentalių šios Vyriausybės įstatymų, keičiančių iki šiol galiojusį Teritorijų planavimo įstatymą. Dėkinga visiems, ypač Aplinkos ministerijai, Ūkio ministerijai ir visiems kitiems, prisidėjusiems prie šito įstatymo reformavimo. Jis tapo kliuviniu verslo plėtrai Lietuvoje, nes įsivaizduokite – jeigu bendrojo plano, detaliojo plano, specialiojo plano paruošimas truko šešerius metus, tai kokios tiesioginių užsienio investicijų galimybės Lietuvoje? Praktiškai susidurdavo su dideliu kliuviniu, nes ateiti užsienio investuotojams ir vietiniam investuotojui, kai teritorijos planavimas vyksta šešerius metus, o per tą laikotarpį verslas siekia, paprastai normalus verslas siekia, susigrąžinti savo investicijas… Manau, kad iš tikrųjų jis padidins investuotojų Lietuvoje ir apskritai palengvins verslo gyvenimą.
Kita dalis dėl detaliųjų planų rengimo. Jie paprastai rengiami savivaldybės teritorijoje. Turbūt ne paslaptis, kad savivaldybių valdininkai paprastai piktnaudžiavo savo padėtimi, neretai reketavo verslą. Dabar šitos galimybės yra beveik eliminuojamos.
Dar vienas klausimas, kurį šis įstatymas sprendžia palankiai verslui, yra viešojo intereso gynimas. Kartais, pridengdami viešojo intereso vėliava, asmenys ar asmenų grupelės gynė turbūt asmeninį savo kišenės interesą, o ne viešąjį gėrį. Iš tikrųjų buvo stabdoma verslo plėtra. Mes žinome, kad Lietuvoje jau negalima įsteigti nė vieno kiaulininkystės komplekso, apskritai gyvulininkystės komplekso, nes neva tai prieštarauja siaurai visuomenės grupei. Dabar tokios galimybės yra susiaurinamos.
Aš manau, kad galbūt dar derėtų pakeisti ir Prokuratūros įstatymą, nes jeigu yra kreipiamasi į prokuratūrą dėl viešojo intereso gynimo, tai praktiškai prokuratūra turi pradėti tyrimą, ir tada yra stabdomas visas procesas. Tai čia dar mes pažiūrėsime, kaip tas įstatymas veikia. Jeigu pagal šitą įstatymą viešasis interesas nebus ginamas… kuris prieštarauja apskritai viešajam gėriui bus nepakankamai atstovaujamas, manau, įstatymus dar reikėtų taisyti. O šiaip tai tikrai padarytas didelis darbas ir siūlau balsuoti už šį įstatymą po svarstymo.
PIRMININKAS. Dėkojame B. Vėsaitei. Kviečiame komiteto pirmininką, kadangi pataisų ir įvairiausių pasiūlymų labai daug.
Pradedame nuo 1 straipsnio. Dėl 1 straipsnio yra R. Šimašiaus ir D. Kuodytės pasiūlymas. Gerbiamasis Remigijau, ar girdite mus? Yra jam pritarta iš dalies.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Pritariame komiteto kompromisui ir, tiesą sakant, visais klausimais, kur buvo mūsų…
PIRMININKAS. Taip, kur yra jūsų, pritariate. Ačiū. Galime bendru sutarimu pritarti? Nepristatinėjame. Ačiū, pritarta bendru sutarimu.
Yra Audito komiteto pasiūlymas taip pat dėl 1 straipsnio 18 dalies. Kas iš Audito komiteto? Nematau. Z. Žvikienė nori kalbėti dėl Audito komiteto? L. Graužinienė – dėl pasiūlymų. Kadangi pataisoms yra nepritarta… Z. Žvikienė. Prašom.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, Audito komitetas iš viso yra pateikęs 20 pasiūlymų dėl įvairių straipsnių, tačiau iš dalies kai kur yra pritarta, kai kur neprašome balsuoti. Tačiau dėl paskutinio pasiūlymo, nežinau procedūriškai…
PIRMININKAS. Paskutinio dabar nepristatinėjame, tada atkreipsiu dėmesį, kad tik dėl paskutinio, jūs būkite gera, jeigu galėsite, kilstelkite ranką, tada mes jums leisime pristatyti, kai jis bus.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Aš tik noriu atkreipti dėmesį, kad paskutinis mūsų pasiūlymas yra dėl daugelio straipsnių. Nes ta pati nuostata eina per daugelį straipsnių, per 3, 6, 16, 18, 19, 20…
PIRMININKAS. 1 straipsnis bus 3, taip? 1 straipsnis, kuris su tuo susijęs, bus 3, taip?
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Taip.
PIRMININKAS. Gerai, tada kalbėdami apie 3 straipsnį mes jūsų pasiūlymą apsvarstysime ir tada visus išspręsime, gerai? Galime bendru sutarimu dėl 18 dalies, kuriai Audito komiteto yra nepritarta, irgi nepritarti? Taip. Dėkoju. Dėl kitos Audito komiteto sutarta, kad bendru sutarimu nepritariame ir antrajai. Dėl R. Šimašiaus, D. Kuodytės bendru sutarimu pritariame komiteto išvadai nepritarti.
Tada dėl 36 dalies yra K. Starkevičiaus pasiūlymas…
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas nepritaria.
PIRMININKAS. Komitetas nepritaria, o K. Starkevičius ar galėtų pristatyti?
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Atsiprašau. Kur?
PIRMININKAS. Jūsų dėl 1 straipsnio 36 punkto dalies „urbanizuotos teritorijos“ yra siūloma išbraukti žodį „ir viensėdžių teritorijose“. Komitetas tam nepritaria.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aplinkos apsaugos komitetas?
PIRMININKAS. Taip.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Iš tikrųjų aš noriu, kad atkreiptų dėmesį visi parlamento nariai, dėl ko aš čia siūlau. Jeigu mes kalbame apie teritorijų planavimo supaprastinimą, tai šiuo atveju įsivaizduokite: viensėdis tai yra vienkiemis. Norint įsikurti, jeigu taip priimsime, kaip dabar, be mano pataisos, reikės daryti detalųjį planą. Atsiprašau! Pagalvokime apie išlaidas, apie sąnaudas ir apie laiką. Čia daug giriamasi dėl šio įstatymo, kad bus sutaupomas laikas. Nieko nebus sutaupoma. Aš galiu pasakyti, kad mes apsunkinsime žmonių įsikūrimą. Kaimo reikalų komitetas vienbalsiai yra pritaręs ir ministras V. Mazuronis dalyvavo Kaimo reikalų komitete, pritarė, ir Aplinkos ministerija pritarė. Aš iš tikrųjų nesuprantu ir siūlau balsuoti ir pritarti mano pasiūlymui.
PIRMININKAS. Supratome. Komiteto pirmininkas. Prašom.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas nepritarė ir čia, aš suprantu, yra truputį nesusišnekėjimas, kas yra viensėdžiai. Gerbiamasis kolega įsivaizduoja, kad tai yra pavienė sodyba. Bet viensėdžiai yra maži kaimai, kurių Lietuvoje yra apie 1 tūkst. 500. Ir atsisakius, sakysime, galimybės užkirsti planuoti jų kompaktišką užstatymą, būtų klaida. Todėl manyčiau, kad reikia šitą palikti.
PIRMININKAS. A. Stancikienė dėl šito pasiūlymo? Prašom.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Iš tikro viensėdis nėra mažas kaimas. Viensėdis tai yra vienkiemis. Vienas sėdintis. Ir K. Starkevičiaus pataisa yra labai logiška. Jeigu vienkiemiui, norint pasistatyti vienkiemį… Mes dabar leidome apskritai statyti sodybas ten, kur jos kada nors yra buvusios. Jūs įsivaizduokite, reikės daryti detalųjį planą, o mažiausias vienetas, dėl kurio mes dabar sakome, kad reikės daryti detalųjį planą, yra kvartalas, tai paprastai, jeigu kur nors miškuose yra tas viensėdis, tai faktiškai reikės planuoti didžiulę teritoriją, gal net 50, gal net 100 ha. Nes kvartalinėmis linijomis arba keliukais bus atriboti miškai. Tai bus be proto didelė teritorija. Neįsivaizduoju, kodėl reikėtų joje daryti detalųjį planą.
Jeigu šnekėsime apie tai, kad ten reikia privesti kokias nors komunikacijas, bet paprastai tuose viensėdžiuose, vienkiemiuose komunikacijos ir nebūna privedamos. Nebent elektros tinklai. Bet paprastai vieta parenkama, kur jau yra elektros linijos. Iš tikro labai logiškas pasiūlymas ir aš labai kviesčiau palaikyti K. Starkevičiaus pasiūlymą. Nes mes ne lengviname, o apsunkiname administracinę naštą. Žmonėms ji taps iš viso nepakeliamai sunki.
PIRMININKAS. P. Urbšys – prieš.
P. URBŠYS (MSNG). Nežinau, bet šis įstatymas atspindi bendrą tendenciją, kai priiminėjami įstatymai, kurie apriboja žmonių galias ginti savąjį interesą. Man nesuprantamas supriešinimas – viešasis gėris tarsi yra aukščiau viešojo intereso. Tikiuosi, Seimo nariai, kurie balsuos už pataisas, kurios sumažins žmonių galias ginti viešąjį interesą, turės drąsos prisipažinti savo rinkėjams.
PIRMININKAS. Gerbiamasis Povilai, jūs turbūt dėl viso kalbėjote, bet mes turime balsuoti dabar būtent dėl K. Starkevičiaus pasiūlymo. Prašom balsuoti. Balsuojame. Kas palaiko K. Starkevičiaus pasiūlymą, balsuoja už.
Užsiregistravo 94, balsavo 94: už – 62, prieš – 5, susilaikė 27. Pasiūlymui yra pritarta.
Kitas pasiūlymas – R. Šimašiaus, D. Kuodytės. Nepritarta. Galime bendru sutarimu? Pritarta komiteto nuomonei.
Audito komiteto pasiūlymas dėl 43 dalies. Vėlgi komitetas nepritarė, galime bendru sutarimu palaikyti komiteto nuomonę? (Balsai salėje) Taigi jūs sakėte, kad dėl šitų neprašote. Jūs sakėte… Bendru sutarimu palaikome komiteto poziciją.
3 straipsnis.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). E. Masiulio.
PIRMININKAS. Atsiprašau, aš tik formuluotėse buvau praleidęs 2 straipsnį, bet dėl pasiūlymų ėjome teisingai. 3 straipsnis. Dabar yra E. Masiulio pasiūlymas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Pirmininke, dėl 4 straipsnio.
PIRMININKAS. Konsoliduoto 3-iojo. Atsiprašau, 3 straipsnis, Teritorijų panavimo… Atsiprašau, teisingai. 4 straipsnis. Bet prie 3 straipsnio vis tiek turime grįžti, kadangi ten, kaip buvo minėta, yra Audito komiteto pasiūlymas, kuris kalba apie daugelį straipsnių ir pirmasis iš jų yra 3 straipsnis. Jeigu galima… Paskutinis Audito komiteto pasiūlymas… Patikslinkite. Gerbiamoji Žvikiene, jeigu galite, patikslinkite, nes mes dabar šiek tiek… Ar teisingai susikalbame? Jūsų paskutinis Audito komiteto pasiūlymas susijęs ir su 3 konsoliduotu straipsniu, taip? Galite jį pristatyti?
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų ši nuostata eina per daugelį straipsnių. Noriu tik pasakyti, projekte tam tikros funkcijos yra numatytos konkrečiai savivaldybės administracijos direktoriui. Vadovaujantis Vietos savivaldos įstatymo 3 straipsnio 3 dalies 2 punktu, savivaldybės vykdomoji institucija yra savivaldybės administracijos ir direktorius. Jeigu būtų taip nuspręsta, kad savivaldybės vykdomosios institucijos funkcijas perduotume kitaip vadinamam subjektui, reikėtų keisti ir kitus įstatymus.
Audito komitetas Teritorijų planavimo įstatyme vietoj konkrečios savivaldybės administracijos direktoriaus pareigybės siūlo vartoti abstraktesnę savivaldybės vykdomosios institucijos sąvoką, tai būtų vietoj sąvokos „savivaldybės administracijos direktorius“ sąvoka „savivaldybės vykdomoji institucija“. Be abejo, pritarus šitam projektui, šiai sąvokai, reikėtų dar pakeisti ir Žemės įstatymą, o Statybos įstatyme ir Vietos savivaldos įstatyme padaryti pakeitimus.
Pakeitimo argumentai yra labai paprasti. Rengiant įstatymą reikėtų vartoti abstraktesnes sąvokas vien tik tam, kad kompetencijos ir galios savivaldybėje gali keistis, todėl, sakykime, priėmus tokį sprendimą (nes visada vykdomosios institucijos vadovas tvirtintų numatytus dokumentus), nereikėtų kaitalioti kitų įstatymų.
Pagrindinis komitetas nepritarė, bet, mano supratimu, jų argumentai yra ganėtinai nerimti. Jie taip pat siūlo pagrindiniame Vietos savivaldos įstatyme numatyti abstrakčią sąvoką, tačiau specialiuose įstatymuose nenurodyti. Manau, kad tai yra neteisinga praktika. Todėl prašau pritarti Audito komiteto pateiktam siūlymui.
PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, kad visi susiorientuotų teisingai, tas pasiūlymas yra vienintelis, dėl kurio Audito komitetas prašo balsuoti. Jis yra susijęs su visu įstatymu ir yra 58 puslapyje konsoliduotos versijos. Komiteto pirmininke, jeigu galite, savo nuomonę kaip komiteto ir po to leisime už ir prieš.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Labai ačiū. Pirmininke, gal eikime pastraipsniui, nes kitaip mes pasimesime. Išties mes dabar esame 58 puslapyje. Kodėl nepritarė pagrindinis komitetas? Mes norime, kad įstatyme būtų tiesiogiai įvardinta, kas už ką atsako. Šita abstrakcija „savivaldybės administracija“, „savivaldybė“ – tada mes ištriname atsakomybę. Po to, kai reikia, sakysime, įvykus Neringos didelei problemai, iki šiol ieškoma, kas turėjo atsakyti, kai įstatyme prirašoma abstrakcijų. Komitetas vienareikšmiškai pasisako, kad būtų įvardyta pareigybė, tai yra savivaldybės administracijos direktorius, ir, kaip mano komiteto nariai sako, kad būtų ką patraukti baudžiamojon atsakomybėn, jeigu bus pridaryta.
PIRMININKAS. Už – R. Šimašius.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Iš tiesų komiteto pirmininko argumentai yra labai taiklūs. Aš tik noriu priminti, kad yra buvę daugybė atvejų, kai teismai priėmė sprendimus, kad privaloma patvirtinti detaliuosius planus, bet draugiškai susirinkusi savivaldybės taryba nusprendė, kad jų nereikia tvirtinti. Nėra net kam baudos išrašyti ir nėra ką į teismą patraukti, nes yra kolektyvinis politinis sprendimas. Šiuo atveju galiu pasakyti, pats asmeniškai net esu sudaręs sąrašą, yra 5–6 atvejai, kai tokie sprendimai priimami kolektyviai, kai nėra asmeninės atsakomybės, ir visais atvejais atsiranda problemų, visais atvejais tenka knaisiotis ir ieškoti, kur tie korupciniai galai kyšo. Iš tikrųjų tai yra labai rimta kovos su korupcija priemonė, su savivaldybių nepriklausomumu nei vienas, nei kitas variantas nieko bendro neturi, nes bet kokiu atveju yra pareigybė, kuri paskirta, atsakinga už parašo dėjimą arba nedėjimą. Aš manau, norint, jog procesai būtų tvarkingi, asmeninės atsakomybės neišvengsime.
PIRMININKAS. Jūs, aišku, pasisakėte prieš, bet kadangi ministras buvo teisingai užsirašęs, tai vis tiek turėtume leisti. (Juokas salėje) Jūs užsirašėte už, bet pasisakėte faktiškai prieš. V. Mazuronis – prieš. Tada leisime vienam pasisakyti už.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Atsiprašau.
V. MAZURONIS (TTF). Mielieji kolegos, čia kalbame apie Audito komiteto išvadą. Aš tik pritardamas Aplinkos apsaugos komiteto pirmininko nuomonei ir ką tik kalbėjusiam buvusiam teisingumo ministrui pasakysiu, kad mes stengiamės visur padaryti maksimalią asmeninę atsakomybę. Čia tikrai galbūt ir geranoriškai plačiau, bet čia bus galimybė išplauti tarybose, vienaip ar kitaip interpretuoti… Labai prašyčiau palaikyti Aplinkos komiteto nuomonę.
PIRMININKAS. Gerbiamoji Zita, jūs kalbėjote, gal užleisite Valentinui? Norite pati? Kalbės Zita. Prašom. Užleidžiate? V. Bukauskas.
V. BUKAUSKAS (DPF). Aš atsiimu, nes esu užsirašęs ne dėl to straipsnio.
PIRMININKAS. Viskas gerai. Balsuojame. Kas palaiko Audito komiteto sprendimą, balsuoja už, kas palaiko Aplinkos apsaugos komiteto nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.
Užsiregistravo 78 Seimo nariai, balsavo 76: už – 7, prieš – 25, susilaikė 44. Audito komiteto pasiūlymui nepritarta.
Grįžtame, dabar tvarkingai eisime pagal straipsnius. 4 straipsnis. Seimo nario E. Masiulio pasiūlymas. Gerbiamasis Seimo nary, prašome, jam komitetas pritarė iš dalies.
E. MASIULIS (LSF). Aš tiesiog noriu padėkoti komitetui, aš manau, kad yra rastos kompromisinės formuluotės, ir atsiimu savo siūlymą.
PIRMININKAS. Tai galime bendru sutarimu? Pritariame komiteto nuomonei.
5 straipsnis – „Teritorijų planavimo dokumentų rūšys“. Yra A. Mitrulevičiaus pasiūlymas, kuriam komitetas nepritarė. Gerbiamasis Albinai?
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Sutinku su komiteto nuomone.
PIRMININKAS. Palaikote. Ar galime bendru sutarimu palaikyti komiteto nuomonę? Ačiū.
6 straipsnis. Pasiūlymų dėl 6 straipsnio nėra, nematau. Dėl 7 straipsnio yra A. Mitrulevičiaus pasiūlymai. Dėl visų pritariate komiteto sprendimams? Jeigu dėl visų pritariate, tai ar galime bendru sutarimu visiems A. Mitrulevičiaus pasiūlymams dėl 7 straipsnio nepritarti ir pritarti komitetui? Galime.
8 straipsnis. R. Šimašius, kaip ir sakė, palaiko komiteto sprendimą. Ar mes taip pat galime palaikyti komiteto sprendimą bendru sutarimu? Galime. Dėl 8 straipsnio yra A. Stancikienės pasiūlymas. Jam buvo nepritarta. Gerbiamoji Aurelija, jūsų teisė pasisakyti.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Mes labai daug šnekame apie visuomenės dalyvavimą tiek teritorijų planavimo procese, tiek visuose kituose valstybės procesuose, visą laiką šnekame apie tai, kad visais būdais skatinsime piliečių aktyvumą, į pilietines iniciatyvas atsižvelgsime, kad norime aktyvios ir neabejingos savo valstybės veiklai pilietinės visuomenės.
Šis straipsnis yra susijęs su visuomenės interesų atstovavimu teritorijų planavimo procese taip, kaip tai numato Orhuso konvencija. Aš manau, kad būtinas papildymas, kad visuomenė turi teisę gauti informaciją ir dalyvauti priimant sprendimus ir netgi teisę kreiptis į teismus aplinkos klausimais taip, kaip tai numato Orhuso konvencija. Todėl kviesčiau vis dėlto nebijoti šito visuomenės įtraukimo į teritorijų planavimo procesą. Aš manau, kad nuo pradinės stadijos, jeigu visuomenė būtų informuota, jeigu ji tikrai galėtų ne formaliai, o realiai susipažinti su procesais, tai užkirstume kelią vėlesniems teisminiams procesams, visokiam manipuliavimui. Pavyzdžiui, dėl „Lietuvos“ kino teatro byla užsitęsė iki begalybės, investuotojai pasitraukė. Tai tokių atvejų nebūtų, nes visuomenė būtų informuojama esant pradinei stadijai – nepareiškė savo nuogąstavimų, ir viskas, patys kalti. Manau, kad labai reikėtų šito papildymo.
PIRMININKAS. Komiteto pirmininko nuomonė?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū. Komitetas nepritarė dėl keleto argumentų. Pirmiausia, kas yra Orhuso konvencija? Tai yra bendros nuostatos ir perkelti į įstatymą konvencijas, tada iškyla klausimas, kodėl apie kitas konvencijas nekalbame, tikrai nereikėtų.
Antras dalykas dėl visuomenės dalyvavimo. Įstatymas apibrėžia visuomenės teises ginant viešąjį interesą, tačiau mes atsisakėme tokių nuostatų, kad, sakysime, gyvena Vilniuje, bet jam kilo noras gintį viešąjį interesą dėl Raseiniuose statomo objekto. Manyčiau, kad tai yra perteklinis dalykas, nes įstatyme jau yra sudėliotos visos viešojo intereso nuostatos, ir šito tikrai nereikia daryti.
PIRMININKAS. V. Mazuronis – prieš.
V. MAZURONIS (TTF). Mielieji kolegos, aš kviesčiau palaikyti komiteto nuomonę. Iš tikrųjų mūsų noras yra atrasti balansą tarp visuomenės ir supaprastinti procesą. Manau, kad komitetas pasielgė teisingai, ir prašau, kviečiu pritarti komiteto nuomonei, o nepritarti pateiktai pataisai.
PIRMININKAS. Balsuojame. Kas palaiko A. Stancikienės pasiūlymą, balsuoja už, kad palaiko komitetą, balsuoja prieš arba susilaiko.
Užsiregistravo 81 Seimo narys, balsavo 79: už – 13, prieš – 23, susilaikė 43. Pasiūlymui nepritarta, palaikyta komiteto nuomonė.
Kiti pasiūlymai yra dėl 17 straipsnio. K. Starkevičiaus pasiūlymas. Gerbiamasis Seimo nary, prašau pristatyti.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). 19 puslapis.
PIRMININKAS. Atsiprašau…
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Čia yra tas, kam pritarėme…
PIRMININKAS. Teisingai. Tas pats. Atsiprašau. Nereikia balsuoti, dėl to jau apsispręsta. Yra pritarta.
Gal galime komiteto nuomonei pritarti dėl R. Šimašiaus ir D. Kuodytės pasiūlymo bendru sutarimu? Pritarta.
Kiti pasiūlymai yra dėl 20 straipsnio. Vėlgi yra E. Masiulio pasiūlymas dėl 20 straipsnio. Atsiimate. Galime bendru sutarimu palaikyti komiteto nuomonę? Galime.
Dėl 20 straipsnio R. Šimašiaus ir D. Kuodytės pasiūlymas. Galime komiteto nuomonei pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
Ir dar vienas. Vėlgi bendru sutarimu dėl R. Šimašiaus ir D. Kuodytės pasiūlymo, kad komiteto nuomonę palaikome? Sutarta.
Ir K. Starkevičiaus kitas pasiūlymas dėl 20 straipsnio 6 dalies. Gerbiamasis Seimo nary, gal galite pristatyti?
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Komitete, atrodo, mes esame sutarę, kad…
PIRMININKAS. Komitetas nepritaria.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Mes taip nutarę esame.
PIRMININKAS. Sutinkate. Galime bendru sutarimu palaikyti komiteto nuomonę? Pritarta komiteto nuomonei.
Audito komiteto pasiūlymui buvo nepritarta. Bendru sutarimu galime palaikyti Aplinkos apsaugos komitetą ir nepritarti Audito komitetui? Galime.
22 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu palaikyti komitetą dėl R. Šimašiaus ir D. Kuodytės pasiūlymo? Bendru sutarimu pritarta komiteto nuomonė. Nepritariame būtent R. Šimašiaus ir D. Kuodytės pasiūlymui.
Yra A. Stancikienės pasiūlymas dėl 21 straipsnio 1 dalies. Gerbiamoji Aurelija Stancikiene, jūs pristatysite? Prašom.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Labai gaila, kad šiame įstatyme yra atsisakyta kompleksinio saugomų teritorijų planavimo, apie ką visą laiką buvo kalbama. Pavyzdžiui, jeigu saugoma teritorija patenka į tris arba į keturias savivaldybių teritorijas ir kiekviena iš tų savivaldybių rengia atskirai bendruosius planus, o dar Vyriausybė rengia saugomos teritorijos tvarkymo planą kaip specialųjį planą, tai iš viso neįmanoma tos saugomos teritorijos vieningai tvarkyti. Visą laiką buvo šnekama… Kai tik kilo iniciatyva pakeisti Teritorijų planavimo įstatymą, visą laiką buvo šnekama, kad turi atsirasti kompleksinis saugomų teritorijų planavimas. Nežinau, kieno čia iniciatyva, kadangi dingo, negaliu pasakyti, nes iš tikro ėjo buldozeriu tas įstatymas komitete, mes absoliučiai nieko negalėjome išsiaiškinti. Aš neprašau balsuoti dėl savo šitos pataisos, bet tiesiog atkreipiu dėmesį ir labai tikiu, kad komitetas priėmimo stadijoje vis dėlto pakeis savo nuostatą ir grįš prie kompleksinio planavimo. Nes yra nenormalu, kai vienai teritorijai, valstybės arba, pavyzdžiui, UNESCO saugomai teritorijai, yra rengiami penki arba šeši, kartais net septyni planai, kiekviena savivaldybė vis kitaip ją planuoja ir vis kitaip ją įsivaizduoja. Aš manau, yra visiškai nenormalu, pasaulyje tokio nonsenso nėra. Na, bet mes, Lietuva, be abejonės, mūsų žemė yra kilnojama ir nuosavybės teises galima nusipirkti į piliečių atkuriamą nuosavybę. Manau, ir šioje vietoje mes turbūt unikaliai išsiskirsime kaip unikali valstybė, taikydama kažkokius modelius, kurių niekur pasaulyje nėra. Tikiuosi, kad kolegos išgirdo ir per priėmimą mes galėsime tai ištaisyti.
PIRMININKAS. Taigi neprašo balsuoti. Gal tada bendru sutarimu palaikome komitetą ir nepritariame A. Stancikienės pasiūlymui? Ačiū.
24 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu palaikyti komitetą – nepritarti A. Mitrulevičiaus pasiūlymui? Bendru sutarimu.
25 straipsnis. R. Šimašiaus ir D. Kuodytės pasiūlymas. Ar galime bendru sutarimu nepritarti palaikydami komitetą? Bendru sutarimu.
26 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu palaikyti komitetą ir pritarti iš dalies E. Masiulio pasiūlymui? Bendru sutarimu.
Dėl R. Šimašiaus ir D. Kuodytės pasiūlymo. Ar galime bendru sutarimu pritarti iš dalies, kaip siūlo komitetas? Bendru sutarimu.
27 straipsnis. Yra A. Stancikienės pasiūlymas, kuriam komiteto nepritarta. Gerbiamoji Aurelija, pristatysite? Prašom.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Na, dabar mes jau priėjome prie tos situacijos, dėl kurios valstybė dabar čia taip suka galvą, iš kur čia gauti tiek milijonų neva kompensuoti už tuos dalykus, kurių yra pridaryta Kuršių nerijoje. Mano pataisa yra ta pataisa, kuri, beje, buvo ministro V. Mazuronio su pristatomu įstatymu į Seimą ir atnešta iš Vyriausybės. Vyriausybė buvo pati pasiūliusi, kad Kuršių nerijos nacionalinio parko bendrasis planas, suderintas su Neringos ir Klaipėdos miesto savivaldybių tarybomis, teikiamas tvirtinti Vyriausybei. Ir tada nereikėtų tų kokių nors kitų specialiųjų planų, dar kokių nors planų. Tai būtų vienas kompleksinis šios teritorijos planas. Apie tai šnekama jau nuo ministro A. Kundroto laikų, tai yra 13 metų. Atkreipiu dėmesį, V. Mazuronis, iš tribūnos pateikdamas šį įstatymą, atsakydamas į mano klausimą, pasakė, kad dėl to dalyko yra išspręsta. Tikrai, tai buvo išspręsta. Aš nežinau, kodėl jis staiga mūsų komitete dingo. Taigi mano siūlymas yra jį grąžinti, nes iš tikro valstybė turi daug problemų Kuršių nerijoje, nes yra labai maža dirbtinė savivaldybė, su 1,5 tūkst. realiai gyvenančių gyventojų turėti tiek tarybos narių ir… Žodžiu, gerai, čia apie tai dabar nešnekėsime.
Akivaizdu, kad, pradedant 1994 m. neteisėtų statybų skandalu, 1998 m., 2002–2004 m., kas penkeri metai ten vis neteisėtų statybų skandalai kartojasi. Manau, štai įtvirtinus tą kompleksinį planavimą bent šioje vietoje, kai pačios savivaldybės parengia planus, bet juos patvirtina Vyriausybė ir ji kito plano neberengia, atsirastų vieno plano būtinybė. Manau, tai yra logiška.
PIRMININKAS. Laikas! Jūs prašysite dėl to balsuoti? Tada komiteto pirmininko nuomonė.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Labai ačiū. Komitetas nepritarė, nes mano, kad teritorijų planavimas yra savarankiška savivaldybės funkcija. Jeigu darytume kokius nors išskirtinius dalykus, pasiūlymus, komiteto nuomone, šių siūlymų įgyvendinimas gali prieštarauti Lietuvos Respublikos Konstitucijai. Todėl komiteto nuomonė – nepritarti.
PIRMININKAS. V. Mazuronis – prieš.
V. MAZURONIS (TTF). Mielieji kolegos, iš tiesų tas klausimas ir įstatymas yra gana kompleksiškas. Aš vis dėlto kviesčiau ir dabar, ir visais kitais klausimais palaikyti komiteto nuomonę, nes tai ir kompromisai, ir optimalaus varianto ieškojimas. Siūlyčiau palaikyti komiteto nuomonę, kurią pristato ir toliau visais klausimais komiteto pirmininkas.
PIRMININKAS. Ačiū. Balsuojame. Kas palaiko A. Stancikienės pasiūlymą, balsuoja už, kas palaiko komitetą, balsuoja prieš arba susilaiko.
Balsavo 89: už – 12, prieš – 25, susilaikė 52. Nepritarta.
Audito komiteto pasiūlymams dėl šio straipsnio siūloma bendru sutarimu nepritarti, kaip ir siūlo komitetas. Ačiū.
Dėl R. Šimašiaus ir D. Kuodytės pasiūlymo. Komitetas siūlo iš dalies pritarti. Ar galime bendru sutarimu pritarti iš dalies? Ačiū.
29 straipsnis. Dėl R. Šimašiaus ir D. Kuodytės pasiūlymo. Pritarti iš dalies. Galime bendru sutarimu? Ačiū.
Audito komiteto siūloma nepritarti. Ar galime bendru sutarimu nepritarti, kaip siūlo komitetas? Ačiū.
Dėl 29 straipsnio nėra. 30 straipsnis. Taip pat nėra.
31 straipsnis. A. Stancikienės pasiūlymas. Turbūt pristatysite? Prašom. Jūsų pasiūlymas yra dėl 31 straipsnio 4 dalies.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Tiesiog tai yra susiję su Europos Žmogaus Teisių Teismo vienu iš nutarimų, kuris buvo priimtas garsioje danų kiaulių byloje. Noriu pasakyti, kad neužtenka parengti strateginio poveikio aplinkai vertinimo ataskaitos ir ją viešai svarstyti. Labai aiškiai Europos Žmogaus Teisių Teismas pasisakė, kad SPAV ir PAV tai yra strateginio poveikio aplinkai vertinimo ir poveikio aplinkai…
PIRMININKAS. Gerbiamoji Aurelija, jūs jau kalbate apie 33 straipsnį, o mes svarstome dar 31.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Labai atsiprašau.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Viešinimas.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Jis vėl yra susijęs su tuo pačiu, ką aš šnekėjau apie Orhuso konvencijos įgyvendinimą.
PIRMININKAS. Tai jau turbūt neprašote balsuoti? Galime bendru sutarimu pritarti komiteto nuomonei, taip?
A. STANCIKIENĖ (DKF). Gerai.
PIRMININKAS. Ačiū. Tada bendru sutarimu komiteto nuomonė yra nepritarti. Tada 33 straipsnis. Jau dabar tada klausome jūsų dėl 33 straipsnio, ką jūs pradėjote.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Čia jau pradėjau apie jį sakyti. Jis yra susijęs su poveikio aplinkai vertinimu ir su strateginio poveikio aplinkai vertinimu. Čia yra du pasiūlymai, jie eina vienas po kito. Jeigu vienam nepritarsite, iš esmės ir antram tas pats.
PIRMININKAS. Jeigu tiksliau, turbūt trys pasiūlymai. Dar yra ir dar vienas.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Taip, yra trys pasiūlymai. Jie yra susiję su tuo, kad pagal direktyvą strateginio poveikio aplinkai įvertinimas nėra tas pats, kas poveikio aplinkai vertinimas. Jeigu atliktas strateginio poveikio aplinkai vertinimas arba vieša procedūra supažindinimo su visuomene yra pereita, tai nereiškia, kad yra atleidžiama nuo poveikio aplinkai vertinimo metu viešo supažindinimo, skelbimo ir t. t. Tiesiog prašyčiau balsuoti už tai, kad yra tiesiog europinių direktyvų perkėlimas, plius yra jau labai aiškiai Lietuvos kiaulininkystės srityje, žodžiu, kur visuomenė kreipėsi į Europos Žmogaus Teisių Teismą, yra laimėta byla būtent tuo pagrindu, kad SPAV buvo laikoma kaip PAV. Manau, kad yra logiška nekartoti klaidų.
PIRMININKAS. Dėl visų trijų, komiteto pirmininke, tada dėl visų trijų.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū. Komitetas nepritarė. Argumentai yra iš esmės tie, kad praktiškai vieši svarstymai vyksta tik parengus teritorijų planavimo dokumentus, o ne pradėjus rengti pradėti vertinti.
Antras dalykas. Mes turime kitą įstatymą, kuris tiesiogiai numato PAV reikiamumą ar ne. Todėl komitetas mano, kad PAV ir SPAV – ne šio įstatymo sprendimo reikalas, todėl nepritarė.
PIRMININKAS. P. Gražulis nori kalbėti prieš.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, mes truputėlį žiūrėkime gyvenimiškai. Iš tikro kartais būna tokių atvejų, kai visuomenė teisėtai protestuoja ir kelia tam tikrus reikalavimus ir stabdomas vieno ar kito objekto planavimas ar net ir statybos. Mes matome daug tokių objektų, kai visuomenė galbūt yra ir kurstoma. Aš taip sakyčiau: turi būti aiškiai nustatyta, įvyksta aplinkos vertinimas ir, jeigu specialistai sąžiningai nustato, kad vienas ar kitas objektas kelia aplinkai ir žmogaus sveikatai kokį nors pavojų, ten turi būti viskas sudėliota. Dabar tikrai aš pats asmeniškai susiduriu, kad be jokio pagrindo kartais kaimynas šantažuoja tuo, kad jis turi teisės aktais nustatytą reikalavimą – iš jo privaloma gauti leidimą, bet kai susiduri, jokio teisinio pagrindo tam nėra, bet jis turi teisę uždrausti, neleisti statyti, neleisti planuoti teritorijos. Todėl aš manyčiau, kad vis dėlto reikėtų čia šiek tiek liberalizuoti ir vis dėlto suteikti daugiau kompetencijos specialistams vertinti tuos dalykus. Aš pritarčiau komiteto nuomonei.
PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, balsuojame dėl visų trijų A. Stancikienės pasiūlymų dėl 33 straipsnio. Kas juos palaikote, balsuojate už, kas palaikote komiteto nuomonę – prieš arba susilaikote.
Balsavo 79. Už – 9, 17 – prieš, susilaikė 53. Visiems trims pasiūlymams yra nepritarta.
35 straipsnis. Audito komiteto pasiūlymui Aplinkos apsaugos komitetas siūlo nepritarti. Ar galime bendru sutarimu nepritarti? Ačiū.
39 straipsnis. Vėlgi Audito komitetas. Aplinkos apsaugos komitetas siūlo nepritarti. Ar galime bendru sutarimu nepritarti? Ačiū.
40 straipsnis. D. Ulicko yra pasiūlymas. Gerbiamasis Dariau, ar prašysite balsuoti, nes ten yra iš dalies pritarta?
D. ULICKAS (DPF). Ne.
PIRMININKAS. Neprašote balsuoti. Galime bendru sutarimu palaikydami komitetą pritarti iš dalies. Turbūt tas pats yra ir dėl kito jūsų pasiūlymo, kur yra pritarti iš dalies. Vėlgi palaikote komitetą. Galime bendru sutarimu pritarti iš dalies? Ačiū. Audito komiteto siūloma, Aplinkos apsaugos komitetas siūlo nepritarti. Ar galime bendru sutarimu nepritarti? Kaimo reikalų komiteto yra pasiūlymas, kuriam Aplinkos apsaugos komitetas nepritaria. Iš Kaimo reikalų komiteto gal galėtų kas pateikti? S. Bucevičius.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Aš nežinau, priminkite, pirmininke, kuri yra pataisa Kaimo reikalų komiteto?
PIRMININKAS. Tai yra dėl 40 straipsnio 1 dalies 1 punkto, kad „asmenys, įgiję aukštąjį universitetinį technologijos mokslų studijų srities inžinerinės krypties išsilavinimą…“ gali būtent dirbti prie teritorijų planavimo.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Sutinkame su komiteto…
PIRMININKAS. Su komiteto. Gal galime bendru sutarimu palaikydami Aplinkos apsaugos komitetą nepritarti? Ačiū.
Kitas…
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Dėl 49. 55 puslapis.
PIRMININKAS. Ačiū, pirmininke. Yra A. Stancikienės pasiūlymas, kuriam yra pritarta iš dalies. Ar prašysite, kalbėsite… Galime bendru sutarimu pritarti iš dalies? Ačiū. Dėl R. Šimašiaus ir D. Kuodytės ar galime bendru sutarimu pritarti iš dalies, kaip siūlo komitetas? Ačiū. Ir tada D. Ulicko yra pasiūlymas įgyvendinamo Teritorijų planavimo įstatymo priedas, kur yra dėl 3 straipsnio D. Ulicko pasiūlymas, kuriam komitetas nepritaria. Ar prašysite dėl jo balsuoti?
D. ULICKAS (DPF). Prašysiu balsuoti.
PIRMININKAS. Neprašote, taip?
D. ULICKAS (DPF). Prašau balsuoti.
PIRMININKAS. Prašo balsuoti? Tada pateikite pasiūlymą.
D. ULICKAS (DPF). Dėl 3 straipsnio 8 dalies. Taip?
PIRMININKAS. Taip.
D. ULICKAS (DPF). Būtų argumentai, kad šiuo metu aukštąjį universitetinį technologijos mokslų studijų srities inžinerijos krypties išsilavinimą įgiję asmenys inžinieriai, į kurių studijų programą buvo įtraukti teritorijų planavimo dalykai, turi teisę rengti kompleksinius teritorijų planavimo dokumentus.
PIRMININKAS. Komiteto pirmininke, gal jūs pateiksite komiteto…
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas mano, kad negalima labai išplėsti grynai specifinių dalykų, t. y. architektūrinius projektus rengti bet kam. Yra įstatyme numatyta, kad aukštąjį universitetinį technologijos mokslų studijų srities inžinerijos krypties išsilavinimą įgiję asmenys galės rengti kompleksinius teritorijų planavimo dokumentus, tačiau kontrolę turėtų atlikti vis dėlto architektūros studijas baigę specialistai. Todėl komitetas nepritarė šitam Dariaus teiktam siūlymui.
PIRMININKAS. Balsuojame dėl Seimo nario D. Ulicko pasiūlymo. Kas palaikote šį pasiūlymą, balsuojate už, kas nepritariate, balsuojate prieš arba susilaikote.
Už buvo 23, prieš – 5, susilaikė 47. Yra nepritarta.
Paskutinieji. Vieną Audito komiteto pasiūlymą jau apsvarstėme. Pats paskutinis Audito komiteto, jam Aplinkos apsaugos komitetas siūlo nepritarti. Ar galime bendru sutarimu nepritarti? Galime.
Už, prieš užsirašę kalbėti. Prašom. V. Mazuronis – už.
V. MAZURONIS (TTF). Mielieji kolegos, aš, naudodamasis proga, noriu padėkoti visiems komitetams, visiems Seimo nariams – ir opozicijai, kuri aktyviai dalyvavo ir tikrai konstruktyviai dirbo, ir pozicijai. Per labai trumpą laiką buvo padarytas didžiulis darbas. Ir šį įstatymą, ir lydimuosius įstatymus aš dar kartą nuoširdžiai visiems dėkodamas kviečiu palaikyti ir balsuoti už.
PIRMININKAS. A. Stancikienė – prieš.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Man labai gaila, kad Seimo nariai… Aš suprantu, kad iš čia sėdinčių 100 Seimo narių turbūt kokie 5 bus skaitę Teritorijų planavimo įstatymo projektą. Labai gaila, kad balsuoja pasitikėdami, ir neaišku, kuo pasitiki, turbūt tokiais pačiais, kurie nėra skaitę.
Šis įstatymas… Ką dabar padarėme? Taip, mes labai palengvinome investicijas, ateinančias į Lietuvą, be abejonės, ne tik ateinančias, bet ir Lietuvoje turimas lėšas, investuoti.
Klausimas, ką mes padarėme savo piliečiams ir savo gyventojams gindami jų poreikius? Mes faktiškai juos iš viso dabar ignoruojame, Seimas nusispjauna į Lietuvos piliečius, gyvenančius Lietuvoje, jam visiškai neįdomu, kad tie piliečiai negalės nei susipažinti, nei pareikšti savo nuomonės, negalės dalyvauti planavimo procese. Net pradinėje stadijoje, pagal Orhuso konvenciją, pačioje pradinėje stadijoje, t. y. idėjinėje stadijoje, reikia tartis su visuomene. Dabar, užuot tiesiogiai perkėlę Orhuso konvencijos gaires, jas tiesiog sąmoningai eliminuojame.
Noriu pasakyti, kad Orhuso konvencija yra tiesiogiai taikomas teisės aktas. Orhuso konvencijos Priežiūros komitetas jau yra konstatavęs, kad Lietuva pažeidė Orhuso konvenciją, ir buvo duotas terminas Lietuvai Orhuso konvenciją tiesiogiai perkelti į teisės aktus. Tam buvo sudaryta Seimo valdybos ar Vyriausybės pavedimu, dabar nepamenu, amžinąjį atilsį K. Čilinsko darbo grupė. Viskas, ką K. Čilinsko darbo grupė numatė, ką būtina perkelti, šiuo metu viskas in corpore išbraukta.
Aš neįsivaizduoju, kas vyksta šiame Seime, aš neįsivaizduoju, kaip mes žiūrėsime piliečiams į akis, kai jie ateis. Aš nežinau, ten kiaulių fermas… Šalia I. Degutienės, šalia A. Kubiliaus kas nors sugalvos plėtoti didžiulį verslo centrą, ir nė vienas Seimo narys, šalia jo plėtojant verslo centrą, neturės galimybės dalyvauti šiame procese. Neturės galimybės kaip suinteresuota visuomenė reikšti savo nuomonės. Apskritai visa tai bus galima vykdyti be detaliųjų planų. Įsivaizduojate, mes numatome visišką chaosą. Pagrindinis motyvas – investicijų plėtra. Be abejonės, į kokią nors trečios, ketvirtos, penktos rūšies šalį investicijos dar labiau veržiasi.
PIRMININKAS. Laikas!
A. STANCIKIENĖ (DKF). Jeigu ten nebus jokio ribojimo, jos į Afriką dar labiau eis.
PIRMININKAS. Ačiū.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Aš nežinau, ar mums reikia lygiuotis į tas šalis.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūs pristatėte savo poziciją.
Kviečiu po svarstymo balsuoti dėl Teritorijų planavimo įstatymo pakeitimo įstatymo projekto. Balsuojame už visą Teritorijų planavimo įstatymo projektą. (Balsai salėje) Ne, ne lydimuosius, dėl jų atskirai.
Užsiregistravo 84, balsavo 83: už – 74, prieš – 4, susilaikė 5. Gerbiamasis pirmininke, aš taip suprantu, ypatingos skubos negalėtume, jūs dar turėtumėte pasidarbuoti. Supratome, viskas gerai. Tik paklausėme.
V. Mazuronis. Prašom, dėl vedimo tvarkos.
V. MAZURONIS (TTF). Gerbiamieji kolegos, aš dėl balsavimo motyvų. Aš noriu visus nuraminti, jog visus tarptautinius dokumentus šie įstatymai visiškai atitinka. Su visuomene perkeliama į projektavimo stadiją techninio projekto… Visuomenė dalyvaus, ir viskas čia bus gerai. Noriu pasakyti, kad arba Aurelija iš tiesų ne iki galo suprato, kas vyksta, arba kažkaip ne taip interpretuoja. Viskas čia yra gerai dėl visuomenės aktyvaus dalyvavimo, žmogaus teisių ir panašiai.
PIRMININKAS. Dėkojame.

11.43 val.
Visuomenės sveikatos priežiūros įstatymo 2, 15, 23, 24 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-2921(4), Vietos savivaldos įstatymo 6, 16, 29 ir 54 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-2922(3), Žemės gelmių įstatymo 3, 14, 16, 18 ir 20 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2923(3), Žemės įstatymo 2, 9, 10, 12, 13, 15, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 32, 33, 37, 38, 39, 40, 41, 45, 46, 47, 48, 49, 51, 52 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-2924(3), Želdynų įstatymo 4, 6, 10, 16, 19 ir 25 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2925(3), Saugomų teritorijų įstatymo 2, 9, 12, 13, 14, 18, 19, 20, 22, 23, 28, 31 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 281 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-2926(3), Žemės reformos įstatymo 4, 7, 8, 9, 10, 11, 13, 15, 19, 20 ir 21 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2928(3), Teisėkūros pagrindų įstatymo 20 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-514(2), Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo 10 ir 25 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-515(2), Pajūrio juostos įstatymo 4, 5 ir 7 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-517(2), Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-518(2), Žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo laikinojo įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-519(2), Piliečių nuosavybės teisių į išlikusį nekilnojamąjį turtą atkūrimo įstatymo 5 ir 12 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-520(2), Konstitucijos 47 straipsnio 3 dalies įgyvendinimo konstitucinio įstatymo 2 straipsnio pakeitimo konstitucinio įstatymo projektas Nr. XIIP-521(2), Nekilnojamojo turto kadastro įstatymo 6, 7, 8, 11 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-522(2), Žemės sklypų perleidimo ir nuomos užsienio valstybių diplomatinėms atstovybėms ir konsulinėms įstaigoms tvarkos bei sąlygų 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-523(2), Civilinio kodekso 6.546 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-524(2), Teritorijų planavimo ir statybos valstybinės priežiūros įstatymo projektas Nr. XIP-4481(2), Statybos įstatymo 1, 2, 3, 5, 12, 14, 15, 16, 20, 22, 23, 24, 27, 28, 281, 29, 32, 33, 34, 35, 36, 40, 45, 55 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 541 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-4482(2) (svarstymas)

Pirmininke, lydimieji įstatymai. Turbūt dėl visų dabar sakėte.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Labai ačiū. Ypatingos skubos negalime taikyti, nes šiandien turime per dešimt registruotų siūlymų priėmimo stadijai. Komitetas juos apsvarstys ir tikrai kitą savaitę galėsime priimti.
Gerbiamasis pirmininke, taupant laiką… Yra 20 lydimųjų, du atidėti rudeniui, du įstatymų projektai įsigalios nuo liepos 1 d., todėl komitetas negalėjo jų svarstyti. Visiems 20 lydimųjų įstatymų komitetas pritarė bendru sutarimu, išskyrus vieną, t. y. dėl Saugomų teritorijų, vienas susilaikė.
PIRMININKAS. Ačiū. Tada kviečiu Z. Žvikienę Audito komiteto vardu. Gal galima dėl visų? Negalime dėl visų? Gerai, tada mes pakviesime tik tuos, kurie dar negalėjo. Jeigu negalite dėl visų, tai tik dėl šito. Viskas gerai.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Audito komitetas apsvarstė Visuomenės sveikatos priežiūros įstatymo 2, 15, 23, 24 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą. Iš esmės pritarė iniciatorių pateiktam Lietuvos Respublikos visuomenės sveikatos priežiūros įstatymo 2, 15, 23, 24 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui ir siūlė pagrindiniam komitetui jį patobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, kam pagrindinis komitetas pritarė. Mūsų komitetas, kaip papildomas komitetas, pasiūlė apsispręsti pagrindiniam komitetui dėl gerbiamojo Seimo nario D. Ulicko pasiūlymo.
PIRMININKAS. Ačiū. R. Žemaitaitis jau visus pristatė. K. Starkevičius. Kviečiame Kaimo reikalų komiteto vardu. Jeigu yra galimybė dėl visų iš karto pasisakyti, išvis būtų gerai, o jeigu ne, tai tik dėl šio.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Tikrai taip, dėl visų iš karto. Kaimo reikalų komitetas kaip papildomas apsvarstė Visuomenės sveikatos priežiūros įstatymo kelių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą ir bendru sutarimu priėmė sprendimą iš esmės pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui ir pasiūlyti Seimo paskirtam pagrindiniam Aplinkos apsaugos komitetui projektą tobulinti, atsižvelgiant į Seimo Teisės departamento pateiktas pastabas bei pasiūlymus, kuriems Kaimo reikalų komitetas pritarė.
Taip pat Kaimo reikalų komitetas pateikė pasiūlymą (analogišką pasiūlymą pateikė ir Seimo narys D. Ulickas) dėl projekto 24 straipsnio 2 dalies, kuriuo, siekiant palengvinti mažų ūkių veiklą, siūloma įtvirtinti, kad sanitarinės apsaugos zonos nenustatomos pastatams, kuriuose laikoma iki 300 sutartinių gyvulių. Toks siūlymas teikiamas įvertinus tai, kad tokia veikla, kai pastatuose laikoma iki 300 tikslinių ūkinių gyvūnų, iš esmės nėra tarši, dėl to nekyla visuomenės nepasitenkinimo. Pažymėtina, kad teikiamas siūlymas nesukuria naujo reguliavimo. Analogiškos nuostatos yra nustatytos Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1992 m. gegužės 12 d. nutarime. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Dėl visų čia? Ar dėl kitų bus kokių?.. (Balsai salėje) Dėl visų irgi tinka. Supratome.
A. Mitrulevičius, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Jeigu galima, dėl vieno ar dėl visų, kaip jums…
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas kaip papildomas svarstė lydimuosius įstatymus. Yra sprendimas – siūlyti pagrindiniam komitetui įstatymo projektą Nr. XIP-2921(3) tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas bei derinant su Teritorijų planavimo įstatymo pakeitimo įstatymu Nr. XIP-2919(2), kurio įstatymo projektas Nr. XIP-2921(3) yra lydimasis. Balsavome bendru sutarimu. Čia dėl visų lydimųjų.
PIRMININKAS. Dėl visų. Ačiū. Dar yra papildomas Sveikatos reikalų komitetas. Kviečiu pasisakyti V. M. Čigriejienę.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, Seimo Sveikatos reikalų komitetas, kaip papildomas komitetas, po svarstymo nusprendė siūlyti pagrindiniam Seimo Aplinkos apsaugos komitetui tobulinti įstatymo projektą Nr. XIP-2921(3) atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas ir šiuos Seimo Sveikatos reikalų komiteto pasiūlymus.
Argumentai. Pirma. Kadangi įstatymo projekte labai apibendrintai reglamentuojama atskirų institucijų kompetencija sanitarinės apsaugos zonų įgyvendinimo ir joms nustatytų reikalavimų laikymosi kontrolės srityje, tikslinga pavesti Vyriausybei nustatyti šių institucijų kompetencijos ribas šio įstatymo įgyvendinamame teisės akte.
Pasiūlymas: pakeisti įstatymo projekto 4 straipsnio 4 dalį ir ją išdėstyti taip: sanitarinės apsaugos zonų įgyvendinimo ir zonose nustatytų reikalavimų laikymosi kontrolę pagal kompetenciją vykdo savivaldybių institucijos, Sveikatos apsaugos ministerijos įgaliotos įstaigos ir kitos valstybės valdymo institucijos Vyriausybės nustatyta tvarka.
Antra, siūloma parengti Lietuvos Respublikos saugomų teritorijų įstatymo pataisas ir įgyvendinamuosius teisės aktus, kuriuose reikia pakeisti ekologinės apsaugos zonų klasifikaciją, atskiriant nuo jų sanitarinės apsaugos zonas.
Ir trečia, siūloma parengti Lietuvos Respublikos geriamojo vandens įstatymo pataisas ir įgyvendinamuosius teisės aktus, kuriuose reikia numatyti, kad geriamojo vandens šaltinių, vandenviečių apsaugai vietoje sanitarinės apsaugos zonų nustatomos apsaugos zonos. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu už.
PIRMININKAS. Ačiū. Kviečiame pirmininką, kadangi diskusijoje nėra užsirašiusių kalbėti.
Pirmas pasiūlymas, kurį aš matau, tai yra dėl bazinio 24 straipsnio.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Yra Seimo nario D. Ulicko.
PIRMININKAS. Prašom, Dariau. Kur Darius? Galite pakviesti gerbiamąjį Darių Ulicką? Matau šešėlį, bėga. Gerbiamasis Dariau, jūsų pasiūlymas, prašom pristatyti. Aš taip suprantu, jis yra beveik analogiškas Kaimo reikalų komiteto pasiūlymui. Dėl vieno apsispręsime.
D. ULICKAS (DPF). Analogiškas Kaimo reikalų komiteto pasiūlymui.
PIRMININKAS. Kaip sakėte?
D. ULICKAS (DPF). Yra analogiškas Kaimo reikalų komiteto pasiūlymui.
PIRMININKAS. Jūs pristatykite jį.
D. ULICKAS (DPF). Pristatysiu. Esmė yra, kad supaprastinamas… yra palengvinimas įrengimui nedidelių fermų, iki 300 sutartinių galvijų, kurie iš esmės nėra taršos…
PIRMININKAS. Ačiū. Prašome A. Salamakiną. Prašome komiteto nuomonę pristatyti.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komiteto nuomonė – nepritarti. Komitetas mano, kad tokie siūlymai turi atsirasti specializuotuose įstatymuose. Kaip pavyzdys yra Žmogaus palaikų laidojimo įstatymas, ir ten yra numatyta apsaugos zona. Jeigu jūs norite, sakysime, dėl gyvulių laikymo didinti ar mažinti, kažką daryti dėl apsaugos zonų, tai yra specializuotas įstatymas ir jį galima svarstyti, bet į teritorijų planavimą tikrai nereikėtų integruoti tokių siūlymų. Jeigu bus siūlymas dėl kito įstatymo, komitetas kartu su Sveikatos reikalų komitetu, Audito komitetu turbūt ras sutarimą, bet šitame įstatyme ne vieta tokiems siūlymams.
PIRMININKAS. A. Stancikienė – prieš pasiūlymą.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Kolegos D. Ulicko pasiūlyme numatyta, kad sanitarinės apsaugos zonų nereikia, jei laikoma 300 sutartinių gyvulių. Aš noriu atkreipti kolegų Seimo narių dėmesį, kad, pagal Žemės ūkio ministerijos sutartinių gyvulių skaičiaus nustatymo lentelę, yra taikomi specialūs koeficientai pagal gyvulių rūšį. Įsivaizduokite, kokio tai nekonkretumo pasiūlymas ir kaip jis nekaltai atrodo – 300 sutartinių gyvulių. Jeigu kalbėsime apie vidutinio svorio kiaules, tai jų galėtų būti 3 tūkst., jeigu kalbėsime apie paukščius, tai čia bus jau 30 tūkst.
Be abejonės, D. Ulicko siūlymas… Aš nežinau, kas yra autorius šito siūlymo, nes aš taip suprantu, kad šitas pasiūlymas buvo pateiktas ir kitiems Seimo nariams, ir Kaimo reikalų komitetui, todėl identiški ir buvo užregistruoti, bet tiesiog būtų gerai, kad kolegos susipažintų, ką tai reiškia. Man teko dirbti Seimo darbo grupėje, kuri buvo sudaryta būtent dėl danų kiaulių fermų problemų. Tai yra labai rimta problema. Iš tikrųjų aš manau, kad nereikia šitam pasiūlymui pritarti. Labai palaikau Aplinkos apsaugos komiteto siūlymą, kad tai turėtų poįstatyminiais teisės aktais būti nustatoma.
PIRMININKAS. Už – K. Starkevičius.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš iš tikrųjų siūlyčiau įsiklausyti į argumentus, kuriuos išsako kaimo gyventojai, ūkininkai, ir pažiūrėti į realią situaciją, kokia yra šiandien kaime. Kas tai yra kaimas, jeigu jame yra sudėtinga auginti gyvulius? Kas tai yra paprasta ferma? Čia mes nekalbame apie kompleksus, tai yra paprasta ferma – iki 300 sutartinių gyvulių. (Balsai salėje) Nebūtinai, čia gali būti ir 50, bet kad žmogus galėtų jau užsikabinti. Kai jis pamato, kokius kelius reikia nueiti, apie jokias statybas net negalvoja, nes ir dėl penkių karvių, penkių jaučių ar dešimties kiaulių galioja tokios pačios sąlygos. Čia mes pasakome „iki“. Negalvokime, kad net iki 300. Tai visai nedidelė ferma. Bus tos fermos, gal bus ten 20, 30, 50, bet suteikime kaimui gyvybės ir šansą, kad būtų laikomi gyvuliai.
Yra priimta puiki programa, kurią tęsia ir ši Vyriausybė, dėl gyvulininkystės plėtros. Jeigu šio žingsnio mes nepadarysime, nematysime gyvulininkystės plėtros. Štai vakar buvo Danijos susitikimas… Kaimo reikalų komiteto susitikimas su Danijos parlamento Kaimo reikalų komiteto pirmininku ir ministre. Mes aptarėme šiuos klausimus ir pasakėme, kokiu Lietuva eis keliu – tokiu vidutinio šeimos ūkio stiprinimo keliu. Tai šis įstatymas ir atvers duris. Prašau tikrai balsuoti ir nesibaiminti dėl kažkokių nerealių dalykų.
Kitas pavyzdys, gal kurie buvote, atostogaujate kartais, nuvažiuojate slidinėti į Šveicariją ar į Austriją, tai pažiūrėkite – kaimelis, ferma, ir niekas ten nekelia jokių reikalavimų, nes yra paprastesni. Kitose šalyse yra paprastesni, bet mes čia išsikeliame labai jau aukštus reikalavimus ir po to sakome: kodėl kaimas negyvas? Ačiū.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Jeigu galima, posėdžio pirmininke, labai trumpą repliką, žiūrėdamas į Sveikatos reikalų komiteto pirmininkę. Dėl teritorijų planavimo šitas K. Starkevičiaus siūlymas visai nieko nei pakeis, nei padės.
PIRMININKAS. Čia ne K. Starkevičius siūlymas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Bet tai yra Sveikatos priežiūros įstatymas, ir jeigu Sveikatos reikalų komitetas sutinka, prašom.
PIRMININKAS. Mes dabar kalbame dėl D. Ulicko pasiūlymo, o ne dėl K. Starkevičiaus.
Kviečiu balsuoti. Kas už tai, kad palaikote D. Ulicko pasiūlymą, balsuojate už, kiti, kurie palaiko komitetą, – prieš arba susilaiko.
Balsavo 74 Seimo nariai: už – 60, prieš – 3, susilaikė 11. D. Ulicko pasiūlymui yra pritarta.
Yra K. Starkevičiaus pasiūlymas. Prašom, gerbiamasis Seimo nary, pristatyti… Gerbiamasis Starkevičiau, jūs… (Balsai salėje) Ar ten tikrai tas pats – planuojamos išbraukti, planuojamos poveikio… Analogiškas, jūs neprašote balsuoti? Tada bendru sutarimu. Mes turime bendru sutarimu pritarti, pirmininke? Taip? Gerai.
Kaimo reikalų komiteto analogiškas pasiūlymas. Jau buvo balsuota, viskas gerai.
Tada Sveikatos reikalų komiteto siūlymui yra pritarta iš dalies. Ar palaikote? Bendru sutarimu, tada paliekame pritarta iš dalies.
Ačiū. Dėl viso įstatymo už ir prieš užsirašiusių nėra. Gal galime po svarstymo pritarti bendru sutarimu? Atsiprašau, man nerodė. A. Stancikienė – prieš. Prašom.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Gerai, kad nespėjau prieš tai užsirašyti už, nes tai labai sveikintina, kad sanitarinės apsaugos zonos apskritai yra nustatomos. Iki šiol gyvenome be sanitarinės apsaugos zonų, tiksliau sakant, pagal sovietines normas. Bet po D. Ulicko pataisos, kuriai Seimas tokia dauguma pritarė, tai jūs įsivaizduokite, kad… Jau pasakiau, 3 tūkst. kiaulių arba 30 tūkst. vištų laikant yra labai didelė galima tarša aplinkai. Jeigu tai bus pastatyta, pavyzdžiui, šalia gyvenančių žmonių, kurie turi šulinius arba kurie nuolat gyvena prie tos fermos… Be jokių sanitarinės apsaugos zonų jūs leisite dabar pastatyti tokias fermas. Be jokių santarinės apsaugos zonų. Aš nežinau, kur mes ritamės. Viename įstatyme visuomenės dalyvavimą pagal Orhuso konvenciją išeliminavome. Šiame įstatyme faktiškai nenumatome jokių sanitarinės apsaugos zonų. Skamba nekaltai – 300 sutartinių gyvulių. Aš jums pasikartosiu, tai yra 3 tūkst. kiaulių ir 30 tūkst. vištų. Įsivaizduokite dabar kiekvienas. Šalia jūsų be jokios sanitarinės apsaugos zonos atsiras tokia ferma. Aš siūlau susimąstyti. Suprantu, kad čia vilčių nelabai daug yra, kad kas nors balsuos prieš ir išgirs logiškus motyvus, bet prašau balsuoti prieš.
PIRMININKAS. Balsuojame dėl viso projekto po svarstymo.
Balsavo 78: už – 65, prieš – 1, susilaikė 12. Po svarstymo yra pritarta.
Kitas projektas – Vietos savivaldos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-2922(3). Audito komiteto aš, jeigu galima, nekviesiu, nes jūs pritariate išvadoms. Visi kiti pasisakė. Jokių pasiūlymų nėra. Diskusijose dalyvauti norinčių nėra. Už, prieš nėra, gal galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo? Galima. Ačiū.
Kitas projektas – Žemės gelmių įstatymo 3, 14, 16, 18 ir 20 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2923(3). Audito komitetas gali pristatyti? Pritariate, nėra pasiūlymų, kitokių vėlgi neturime ką… Diskusijose norinčių kalbėti nėra, pasiūlymų, dėl kurių turime apsispręsti, nėra. Gal galime bendru sutarimu? Galime. Bendru sutarimu po svarstymo yra pritarta.
Kitas projektas – Žemės įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2924(3). Audito komitetas ar norės pateikti savo išvadą? Prašom į tribūną.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū gerbiamajam posėdžio pirmininkui. Audito komitetas svarstė Žemės įstatymo nurodytų straipsnių projektą. Komiteto sprendimas yra iš esmės pritarti iniciatorių pateiktam Lietuvos Respublikos žemės įstatymo (visų nevardysiu) daugelio straipsnių pakeitimo įstatymo projektui ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį patobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, kurioms Audito komitetas pritarė bendru sutarimu.
Audito komitetas dėl šito įstatymo pagrindiniam komitetui pateikė siūlymą, kad būtų parengtas Žemės mokesčio įstatymo 6 straipsnio pakeitimo projektas, jo nuostatas suderinant su siūlomais Žemės įstatymo pakeitimais, ir šį įstatymo projektą svarstyti ir priimti kaip Teritorijų planavimo įstatymo pakeitimo įstatymo projekto lydimąjį projektą. Aplinkos apsaugos komitetas šiam mūsų siūlymui nepritarė, bet mes manome, kad jų nurodyti argumentai nėra visai teisingi. Čia nei balsuoti, nei nebalsuoti.
Aš norėčiau paaiškinti labai paprastą dalyką, kad iš tikrųjų Teritorijų planavimo įstatyme nebėra termino „pobūdžio“. Liko tik „būdas“. O Žemės mokesčio įstatyme lieka ši formuluotė, kad „nustatant žemės mokestį gali būti atsižvelgta ir į pobūdį“. Iš esmės tiesiog yra nesuderinti du įstatymai ir manau, kad Aplinkos apsaugos komitetas turėtų dar kartą pagalvoti, kad reikėtų pakeisti Žemės mokesčio įstatymo 6 straipsnį.
PIRMININKAS. Ačiū. Kviečiu komiteto pirmininką. Diskusijose nieko nėra. Dėl 2 straipsnio, bazinio 9 straipsnio, yra Seimo narės M. Petrauskienės ir kitų pasiūlymas. Nematau M. Petrauskienės. Gal A. Mitrulevičius?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas pritarė iš dalies.
PIRMININKAS. Jeigu pritarė iš dalies, gal jūs sutinkate? Bendru sutarimu galima pritarti komitetui ir pritarti iš dalies? Ačiū. Kiti pasiūlymai yra…
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Toliau dėl 22 straipsnio.
PIRMININKAS. Dėl bazinio 22 straipsnio yra D. Ulicko. D. Ulicko bus daug. Ar jūs pasakysite, ar atsiimsite?
D. ULICKAS (DPF). Atsiimu.
PIRMININKAS. Visus. Galime bendru sutarimu baziniam 22 straipsniui, palaikydami komitetą, nepritarti? Ačiū. Ir dėl visų kitų, jeigu atsiėmė, mes tada net nebalsuojame, bendru sutarimu.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Liko komiteto išvados, kurioms pagrindinis komitetas pritarė.
PIRMININKAS. Audito komiteto buvo pritarti iš dalies. Sutinka turbūt Audito komitetas, taip? Ten, kur jūsų pritarta iš dalies? Bendru sutarimu pritariame iš dalies.
Dar yra viena Audito komiteto, kuriai nepritarta. Ar prašote balsuoti? Pačioje pabaigoje. Pati paskutinė.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Aš tiesiog net nežinau, kaip reikia pasielgti. Jeigu yra įmanoma balsuoti dėl mūsų pasiūlymo, apie kurį mes kalbėjome, dėl Žemės mokesčio įstatymo, tiesiog aš manau, kad jis turi būti parengtas, nes šiandien, priėmus šitą įstatymą, savivaldybės, turėdamos penkias kategorijas, į kokias sąvokas turi atsižvelgti nustatant žemės mokestį… Joms išlieka sąvoka „atsižvelgti ir į pobūdį“.
PIRMININKAS. Supratome. Dėl to balsuoti mes nelabai galėsime. Gerai, labai ačiū už pasiūlymą, bet dėl jo apsispręsti nereikia. Kaimo reikalų komiteto pasiūlymui buvo pritarti iš dalies, dėl jo irgi nereikia balsuoti. Už, prieš kalbėti norinčių nėra. Gal galime po svarstymo pritarti bendru sutarimu? Ar galime bendru sutarimu? Nėra prieštaraujančių.
Judame toliau. Želdynų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2925(3). Audito komitetas nekalbės, turbūt išvadai pritariate? Nieko nėra. Jokių pasiūlymų neturime. Už, prieš kalbėti norinčių turbūt taip pat nebus. Diskusijose niekas nedalyvavo. Gal galima bendru sutarimu? Galime.
Kitas įstatymas – Saugomų teritorijų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 281 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-2926(3). Audito komiteto atstovai ar pateiks išvadą? Galite dėl visų pasisakyti ir bus paprasčiau.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Audito komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė Saugomų teritorijų įstatymo 2, 9, 12, 13, 14, 18, 19, 20, 22, 23, 28, 31 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo įstatymo projektą, bendru sutarimu pritarė pateiktam projektui ir siūlo pagrindiniam komitetui jį patobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas. Taip pat noriu informuoti, kad papildomas komitetas, Audito komitetas, visiems kitiems šio Teritorijų planavimo įstatymo lydimiesiems įstatymų projektams pritarė bendru sutarimu, prašydamas pagrindinio komiteto atsižvelgti į Teisės departamento pateiktus pasiūlymus. Daugeliui iš jų pagrindinis komitetas pritarė. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū jums. Diskusijose dalyvauti nėra norinčių. Pasiūlymų neturime. Už, prieš nekalbame. Bendru sutarimu? Ačiū. Po svarstymo bendru sutarimu pritarta.
Kitas – Žemės reformos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2928(3). Čia mes turime pasiūlymų. Diskusijose dalyvauti turbūt nėra norinčių? Nėra. Dėl pasiūlymų, pirmininke.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Yra vienas siūlymas. Kolega E. Žakaris siūlo vieną papildymą: „kaimo vietovėse ne didesni kai 20 ha“. Komitetas mano, kad šis siūlymas, keliamas klausimas nėra susijęs su šiuo įstatymu.
PIRMININKAS. Gerbiamasis Žakari, pasisakysite, ar palaikote komitetą?
E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Teiksime atskiru siūlymu.
PIRMININKAS. Supratau. Bendru sutarimu pasiūlymui nepritarta. Ir dėl specialiųjų tarnybų mums čia nereikia. Už, prieš kalbėti norinčių nėra. Bendru sutarimu galime pritarti šiam įstatymo projektui po svarstymo? Ačiū.
Teisėkūros pagrindų įstatymo 20 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Kviečiu S. Šedbarą komiteto vardu pateikti išvadą.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Teisėkūros pagrindų įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą komitetas svarstė vakar, birželio 19 d. Bendru sutarimu už buvo pritarta komiteto patobulintam įstatymo projektui. Esmė yra ta, kad teisės aktų, kuriais yra tvirtinami teritorijų planavimo dokumentai, ir pačių teritorijų planavimo dokumentų skelbimo ir įsigaliojimo tvarką nustato Teritorijų planavimo įstatymas. Po ilgų diskusijų kartu su Teisingumo ministerija, Aplinkos ministerija, su teisininkais komitetas priėmė tokią poziciją.
PIRMININKAS. Dėkoju. Neišeikite, jeigu galima, nes yra Aplinkos apsaugos komiteto pasiūlymai. Yra pritarta iš dalies. Bendru sutarimu galime pritarti iš dalies. Ir Audito komiteto. Turbūt nereikėtų balsuoti, nes ten viskas pasikeitę. Bendru sutarimu palaikome Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonę ir nepritariame. Kalbėti už ir prieš norinčių nėra. Bendru sutarimu galime pritarti po svarstymo? Prieštaraujančių nėra. Po svarstymo pritarta bendru sutarimu.
Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo 10 ir 25 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-515(2). Mes iš papildomų dar turime Švietimo, mokslo ir kultūros komitetą. Ar galėtų kas nors pasakyti Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto išvadą?
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas apsvarstė Lietuvos Respublikos nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo 10 ir 25 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą, priėmė sprendimą iš esmės pritarti Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo 10 ir 25 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIIP-515(2) ir pasiūlė pagrindiniam komitetui patobulinti įstatymo projektą atsižvelgiant į Teisės departamento pastabas, kurioms Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas pritarė, ir Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pasiūlymus. Ačiū. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Diskusijoje nėra norinčių dalyvauti. Jūsų pasiūlymams pagrindinis komitetas pritarė iš dalies. Ar jūs norėtumėte balsuoti? Ne. Bendru sutarimu ir mes pritariame iš dalies ir vienam pasiūlymui, ir antram lygiai taip pat. Už, prieš kalbėti norinčių nėra. Galime po svarstymo bendru sutarimu? Dėkoju. Bendru sutarimu po svarstymo yra pritarta.
Kitas projektas – Pajūrio juostos įstatymo 4, 5 ir 7 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-517(2). Visi pasisakė. Diskusijoje dalyvauti norinčių nėra. Yra Audito komiteto pasiūlymai. Audito komitetas – dėl 1 straipsnio, bazinio 4 straipsnio, 2 dalies. Aplinkos apsaugos komitetas tam nepritarė. Pirmininke, galima, jeigu prašytų? Ne, neprašote. Tai gal bendru sutarimu galime nepritarti Audito komiteto pasiūlymui ir palaikysime Aplinkos apsaugos komitetą. Dar vienas Audito komiteto pasiūlymas, kuriam pritarta iš dalies.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Taip.
PIRMININKAS. Ar galime pritarti iš dalies bendru sutarimu? Ačiū. Už, prieš kalbėti norinčių nėra. Pajūrio juostos įstatymo keleto straipsnių pakeitimo įstatymo projektui po svarstymo bendru sutarimu galime pritarti? Nėra prieštaraujančių. Po svarstymo pritarta bendru sutarimu.
Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-518(2). Visi pasisakė, diskusijoje dalyvauti norinčių nėra, pasiūlymų nėra. Ar galime po svarstymo pritarti bendru sutarimu? Ačiū. Po svarstymo pritarta bendru sutarimu.
Žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo laikinojo įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-519(2). Komitetai pasisakė. Pasiūlymų nėra. Diskusijoje dalyvaujančių ir kalbėti norinčių nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Prašote balsuoti? Bet bus kitų, dėl kurių bus galima balsuoti. Gerai. Prašom. Jūsų prašymas teisėtas. Kviečiu balsuoti dėl Žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo laikinojo įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-519(2) po svarstymo.
Balsavo 73: už – 69, susilaikė 4. Po svarstymo projektui yra pritarta.
Pereiname prie kito darbotvarkės klausimo. Projektas Nr. XIIP-520(2). Komitetai pasisakė. Pasiūlymų neturime, diskusijoje dalyvauti norinčių nėra. Ar galime šiam klausimui po svarstymo pritarti bendru sutarimu? Prieštaraujančių nėra. Pritarta bendru sutarimu.
1-5.15 klausimas – Konstitucijos 47 straipsnio 3 dalies įgyvendinimo konstitucinio įstatymo 2 straipsnio pakeitimo konstitucinio įstatymo projektas Nr. XIIP-521(2). Kadangi yra tam tikros statutinės nuostatos, mes jo svarstyti negalime. Turėtume paskirti pagrindiniu komitetu Teisės ir teisėtvarkos komitetą, kadangi taip numato Statuto 1713 straipsnio 4 dalis: „Pagrindinis konstitucinių įstatymų projektus svarstantis komitetas yra Teisės ir teisėtvarkos komitetas.“ Ir atitinkamai yra nustatyti terminai, kurie turės būti išlaikyti. Todėl šiandien turėtume apsispręsti ir gal galėtume bendru sutarimu pritarti, kad pagrindinis yra Teisės ir teisėtvarkos komitetas, o visi likę yra papildomi ir jų išvados bus laikomos kaip papildomų komitetų? Bendru sutarimu? Ačiū.
Pereiname prie kito darbotvarkės klausimo – Nekilnojamojo turto kadastro įstatymo 6, 7, 8, 11 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-522(2). Teisės ir teisėtvarkos komitetas, matau, lyg ir įrašytas, išvados nebuvo sakęs. Bet čia turbūt gal ir klaida. Ko gero, klaida, nes vardo ir pavardės nėra. Mes turime pasiūlymų. Tai yra D. Ulicko pasiūlymai, kuriems komitetas nepritarė. Gerbiamasis Dariau, ar jūs prašysite dėl tų pasiūlymų balsuoti?
D. ULICKAS (DPF). Ne.
PIRMININKAS. Neprašote. Tai galima bendru sutarimu gal abiem pasiūlymams nepritarti, kaip ir siūlo komitetas? Ačiū. Užsirašiusių už, prieš nėra. Galime bendru sutarimu po svarstymo pritarti? Pritarta.
Kitas darbotvarkės klausimas – projektas Nr. XIIP-523(2). Pasiūlymų nėra. Atsiprašau, iš komitetų dar turėtume Užsienio reikalų komitetą, matau, yra įrašytas. Prašom pateikti savo išvadą.
B. JUODKA (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Užsienio reikalų komitetas gegužės 24 d. svarstė šio įstatymo projektą ir pritarė jam bendru sutarimu. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū, pirmininke. Jokių pasiūlymų nėra, diskusijoje norinčių dalyvauti ir pasisakyti už ir prieš nėra. Gal galime bendru sutarimu po svarstymo pritarti? Ačiū. Pritarta.
Civilinio kodekso 6.546 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-524(2). Kviečiu poną S. Šedbarą pristatyti Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadas.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Komitetas vakar, birželio 19 d., svarstė šį projektą. Esmė yra labai paprasta. Vietoj Civiliniame kodekse buvusios frazės „registruojama viešajame registre“ dabar yra įrašoma konkretesnė, kad „registruojama Nekilnojamojo turto registre“. Tik tiek. Bendru sutarimu už pritarta tokiam projektui.
PIRMININKAS. Jokių pasiūlymų svarstyti neturime, diskusijoje kalbėti norinčių nėra. Galime po svarstymo bendru sutarimu? Ačiū. Pritarta.
Kitas darbotvarkės klausimas – Teritorijų planavimo ir statybos valstybinės priežiūros įstatymo projektas Nr. XIP-4481(2). Komitetai pasisakė. Čia bus pasiūlymų. Diskusijoje dalyvauti norinčių nėra. Kviečiu komiteto pirmininką. Pirmasis pasiūlymas yra A. Mazuronio.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Gal, gerbiamasis pirmininke, padarome taip: kadangi A. Mazuronio bus išties daug siūlymų, visiems komitetas pritarė, nes reikėjo truputį pertvarkyti, tai gal, jeigu Seimas neprieštaraus, jų nesvarstykime? Kolegos Andriaus siūlymams pritartume ir liktų nedaug, nes čia jų tikrai daug. Aš matau, Andrius linkčioja galvą, jis pritaria tam.
PIRMININKAS. Gerbiamasis Andriau, jūs pritariate komiteto nuomonei?
Dėl visų A. Mazuronio galime sutarti, kad pritariame tokiai pagrindinio komiteto nuomonei, kokia buvo tais klausimais? Gerbiamasis pirmininke, kadangi aš turiu versti, ar… Yra Audito komiteto…
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ir Audito komiteto pasiūlymams pritarta iš dalies.
PIRMININKAS. Taip, 9 straipsnis. Pritarta iš dalies. Ar tinka Audito komitetui? Bendru sutarimu galime pritarti iš dalies.
Ir viskas? Daugiau turbūt… Dėl viso pikto peržiūrime, kad…
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ekonomikos komitetui, kuris siūlo grąžinti įstatymą tobulinti, pagrindinis komitetas nepritaria.
PIRMININKAS. Tai dėl jo balsuoti nereikia, mes neturime. Daugiau jokių pasiūlymų nėra. Ačiū, pirmininke.
Už ir prieš nėra. Bet galbūt vienas iš paskutiniųjų paketų, tai balsuojame po svarstymo, kad po to nekiltų nesusipratimų. Atsiprašau, balsavo 72: už – 70, prieš nebuvo, susilaikė 2. Po svarstymo pritarta.
Ir paskutinis paketo projektas Nr. XIIP-4482(2). Diskusijoje dalyvauti norinčių nėra. Turime pasiūlymų. Gerbiamasis Andriau Mazuroni, vėl jūsų pasiūlymai.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Pirmininke, jeigu leisite. Galbūt taip pat Andrius sutiks? Visiems jo siūlymams komitetas pritarė, manau, iš naujo dėl kiekvieno diskutuoti ir kalbėti nereikėtų. Daugiau siūlymų kaip ir nėra.
PIRMININKAS. Taip, pritariame komiteto nuomonei dėl visų A. Mazuronio pasiūlymų. Dėl Ekonomikos komiteto balsuoti mes čia turbūt neturime.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Audito komiteto nuomonei pritarėme iš dalies.
PIRMININKAS. Audito komitetui tinka? Galime pritarti komiteto nuomonei iš dalies. Kadangi Ekonomikos komitetas siūlė iš viso grąžinti įstatymo projektą iniciatoriams tobulinti, kad nekiltų jokių nesusipratimų, balsuojame dėl viso įstatymo projekto po svarstymo.
Užsiregistravo 72, balsavo 72: už – 67, prieš nebuvo, susilaikė 5. Po svarstymo pritarta. Ačiū komiteto pirmininkui.

12.24 val.
Žuvininkystės įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-500(3)ES (priėmimas)

Kitas darbotvarkės klausimas 1-6a – Žuvininkystės įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-500(3)ES. Priėmimo stadija. Kaimo reikalų komiteto vardu pranešėjas bus B. Pauža. Mes turėtume pastraipsniui, bus pasiūlymų.
Priėmimas pastraipsniui. Teisės departamento pasiūlymams, kuriems komitetas pritaria, mes pritariame. 1 straipsnis. Galime pritarti bendru sutarimu?
B. PAUŽA (LSDPF). Komitetas pritaria.
PIRMININKAS. Ačiū, kad komitetas pritaria. O ar Seimas gali pritarti bendru sutarimu? Prieštaraujančių nėra. Pritarta.
2 straipsnis. Vėlgi yra tik Teisės departamento, jam komitetas pritarė. Tai 2 straipsniui galime pritarti bendru sutarimu? Sekundę, aš pasižiūriu, kad nebūtų dėl 2 straipsnio daugiau. Galime bendru sutarimu pritarti 2 straipsniui? Pritarta.
3 straipsnis. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 4 straipsnis. Galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta. 5 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta.
6 straipsnis. Turime G. Kirkilo ir J. Poželos pasiūlymų. Ir nė vieno nėra, tai prašytume komiteto atstovo pasakyti komiteto nuomonę.
B. PAUŽA (LSDPF). Taip. Pasiūlymų esmė yra tokia, kad nori pasiūlyti perskirstyti dabar vykdomas funkcijas tarp Aplinkos ministerijos ir Žemės ūkio ministerijos. Bendrą žuvininkystės limitą, remiantis mokslininkų rekomendacijomis, kaip visada, taip ir dabar, nustato Aplinkos ministerija, tačiau ūkinėms organizacijoms, konkrečiai žvejams, limitus, kvotas padalina Žemės ūkio ministerija. Aš manau, kad taip reikėtų tą dalyką ir palikti, kadangi vis dėlto už žvejų ūkinę veiklą atsako Žemės ūkio ministerija. Tai, man atrodo, yra logiška, kad bendrą plotą nustatytų Aplinkos ministerija, o ūkiniams subjektams nustatytų Žemės ūkio ministerija. Komitetas pasiūlymui nepritarė.
PIRMININKAS. Kviečiame kalbėti už V. Mazuronį.
V. MAZURONIS (TTF). Mielieji kolegos, tikrai čia nėra koks nors bandymas ką nors daryti. Aš tikrai kviesčiau pritarti G. Kirkilo siūlymui, nes šiuo atveju būtų labai aiškiai sudėliota, kad mėgėjiška žvejyba priklauso Aplinkos ministerijai (taip pat ir mėgėjiška, kuri vykdoma jūroje), o verslinė žuvininkystė jūroje priklausytų Žemės ūkio ministerijai. Iš esmės tai būtų atskyrimas, nes tai šiandien šiek tiek supainiota. Mes lyg ir esame atsakinga ministerija už gėlus vandenis, o ten, kur kvotų skirstymas ir panašiai, eina per Žemės ūkio ministeriją. Tikrai prašau palaikyti šitą G. Kirkilo pasiūlymą, kuris netikėtai atsirado, bet mūsų ministerija jam pritarė.
PIRMININKAS. Kviečiame balsuoti dėl G. Kirkilo ir J. Poželos pasiūlymo. Kas palaikote, balsuojate už, kas palaikote komiteto nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 78 Seimo nariai: už – 45, prieš – 12, susilaikė 21. Pasiūlymui pritarta.
Kitas pasiūlymas turbūt buvo analogiškas, susijęs, aš taip suprantu. Komiteto atstovas mane pataisys, jeigu kas nors. Mes turėtume irgi pritarti, taip? Ar susijęs kitas pasiūlymas?..
B. PAUŽA (LSDPF). Apie kurį punktą dabar kalbame?
PIRMININKAS. Kitas G. Kirkilo ir J. Poželos pasiūlymas, tai yra buvo du dėl 4 dalies.
B. PAUŽA (LSDPF). Taip. Tai jie abu yra susiję.
PIRMININKAS. Susiję…
B. PAUŽA (LSDPF). Jie abudu yra susiję.
PIRMININKAS. Aš taip ir sakau. Bendru sutarimu tada pritariame.
Dar vienas G. Kirkilo ir J. Poželos pasiūlymas dėl 6 dalies.
B. PAUŽA (LSDPF). Taip.
PIRMININKAS. Gal galėtumėte jūs pristatyti tą pasiūlymą?
B. PAUŽA (LSDPF). Komitetas šitam pasiūlymui, kaip minėjau, taip pat nepritarė. Čia yra esmė dėl mokslinių tyrimų. Pasiūlymas buvo, kad žuvų išteklių tyrimai Baltijos jūroje, Kuršių mariose atliekami kiekvienais metais, kituose didesniuose kaip 100 ha vidaus vandenų telkiniuose, kuriuose yra leidžiama užsiimti versline žvejyba, ne rečiau kaip kas dveji metai. Likusiuose tuose vadinamuosiuose mažesniuose dabar galiojo 5 metai. Siūlo visiškai neatlikti šitų tyrimų. O komitetas pasiūlė, kad juos reikėtų atlikti kas 10 metų. Siūloma komiteto pasiūlymui pritarti, nes kaip galima organizuoti tą bet kokią verslinę žvejybą, jeigu neturime jokių tyrimų ir duomenų? Kaip mes čia atrodysime? Man atrodo, kad čia jau visiškai nelogiškas pasiūlymas atsisakyti tyrimų. Man atrodo, čia ir Aplinkos apsaugos ministerija turėtų prieštarauti šitam siūlymui, nes tyrimai vis dėlto yra pagrindas Aplinkos ministerijos, kaip nustatomi žvejybos limitai.
PIRMININKAS. Balsuojame dėl pasiūlymo, nes Seimo narių nėra, vis tiek turėtume balsuoti. Kas palaiko G. Kirkilo ir J. Poželos pasiūlymą, balsuojate už, kiti susilaikote arba balsuojate prieš.
Užsiregistravo 79 Seimo nariai. Balsavo 79: už – 23, 12 prieš, susilaikė 44. Yra nepritarta.
Dar vienas pasiūlymas yra būtent tų pačių Seimo narių ir jis susijęs. Tada bendru sutarimu nepritariame, nes lygiai toks pat, analogiškas. Ar galime visam 6 straipsniui su pakeitimais, už kuriuos balsavome, pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 7 straipsnis. Pritarta bendru sutarimu. 8 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu? Pritarta. 9 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu? Pritarta. 10 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu? Pritarta. 11 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu? Pritarta. 12 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu? Pritarta. 13 straipsnis. Ar galime… Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymus komitetas apsvarstė ir pritarė. Ar galime bendru sutarimu 13 straipsniui pritarti? Pritarta. 14 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu? Pritarta. 15 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu? Pritarta. 16 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu? Pritarta. 17 straipsnis.
B. PAUŽA (LSDPF). Yra pasiūlymų.
PIRMININKAS. Yra G. Kirkilo ir J. Poželos pasiūlymas. Nei vieno, nei kito nėra. Todėl komiteto pirmininką prašau pristatyti.
B. PAUŽA (LSDPF). Pasiūlymo esmė yra ta, kad verslinė žvejyba Baltijos jūros priekrantėje, tai yra 300 metrų nuo jūros kranto linijos, draudžiama, išskyrus specializuotą stintų ir strimėlių žvejybą. Čia, kitaip sakant, verslinę žuvininkystę iš priekrantės norima visiškai išstumti. Motyvai čia yra įvairūs, bet aš noriu pasakyti, kad mes komitete labai daug analizavome, pasitelkėme mokslininkus. Mes norime pasakyti, kad nesutinka mūsų pozicijos su siūlytojų, kad, pavyzdžiui, kai kurių žuvų rūšių kiekiai mažėja toje priekrantėje ir t. t. Mes taip pat pasitelkėme mokslininkus ir jie aiškiai pasakė, kad kai kurių žuvų tas kiekis jau stabilizavosi 10 metų, jis nieko nemažėja. Turiu galvoje šitas vertingas žuvis, tai yra otus, kitas.
Dar būtų vienas rimtas motyvas. Dabar 2014–2020 m. visa Europos Bendrijos politika, kaip tik yra prioritetas dedamas priekrantės žvejybai. Tvarus ekonominis gyvybingumo užtikrinimas. Kaip mes užtikrinsime, jeigu mes visiškai išstumsime tuos žvejus, sumažinsime tuos mažus laivelius? Tada mes po 2014 m. visiškai negalėsime pretenduoti į jokią europinę paramą. Man atrodo, gal tas klausimas būtų kada nors ir aktualus, bet dabar jis yra siūlomas visiškai netinkamu laiku. Taigi siūlytume nepritarti.
PIRMININKAS. Gerbiamieji užsirašiusieji kalbėti, kadangi komitetas nepritaria, jūs tiktai prieš užsirašėte, gal nekalbame? Sutariame? Galime balsuoti. Kas palaiko J. Poželos ir G. Kirkilo, balsuoja už, kas palaiko komitetą, balsuoja prieš arba susilaiko.
Balsavo 86 Seimo nariai. 10 – už, 37 – prieš, susilaikė 39. Nepritarta pasiūlymui.
Dėl viso 17 straipsnio ar galime bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
18 straipsnis. Į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymus komitete buvo atsižvelgta. Vėlgi G. Kirkilo yra pasiūlymas, kuris, aš įsivaizduoju, yra analogiškas tam, kuriam nepritarėme. Irgi analogiškas. Ar dar komitetas ką nors norėtų? Ar galime tada bendru sutarimu nepritarti G. Kirkilo ir J. Poželos, kaip ir siūlo komitetas? Galime? (Balsai salėje) Nepritarta. Visam 18 straipsniui ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta. 19 straipsnis. Galime bendru sutarimu? Pritarta. 20 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 21 straipsnis. Į Seimo kanceliarijos Teisės departamento atsižvelgta. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta. 21 straipsniui pritarta. 22 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu? Pritarta. 23 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu? Pritarta. 24 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu? Pritarta. 25 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu? Pritarta. 26 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu? Pritarta. Dėl 27 straipsnio vėlgi turime pasiūlymų.
B. PAUŽA (LSDPF). Taip, yra pasiūlymas, kad žuvų laimikio dalis, sugauta šiurkščiai pažeidžiant verslinę žvejybą vidaus vandenyse reglamentuojančius teisės aktus, neatlygintinai paimama ir naudojama Aplinkos ministerijos nustatyta tvarka. Aš nežinau, kodėl antrą kartą siūlomas toks pasiūlymas. Mes pirmą kartą, kai komitete atmetėme, autoriams teigėme, kad čia ne šio įstatymo klausimas, kad reikia dėl Administracinių teisės pažeidimų kodekso teikti pasiūlymą, ir jis tada tikrai būtų vertas dėmesio, ir galbūt reikėtų priimti. Taigi mes vien šituo motyvu nepritarėme, nes tai ne šio įstatymo klausimas.
PIRMININKAS. Seimo narių nėra. Turbūt turėtume balsuoti, kad neliktų po to nesusipratimų. O gal bendru sutarimu? (Balsai salėje) Nepritariame. Bendru sutarimu galime nepritarti? Tada visam 27 straipsniui galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta. 28 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 29 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 30 straipsnis. Yra analogiškas G. Kirkilo ir J. Poželos pasiūlymas, kuriam bendru sutarimu nepritarėme. Galime vėl bendru sutarimu nepritarti G. Kirkilo ir J. Poželos? Galime. Visam 30 straipsniui ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta.
31 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu? Pritarta. 32 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 33 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 34 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 35 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 36 straipsnis. Su Teisės departamento… Buvo atsižvelgta.
B. PAUŽA (LSDPF). Taip.
PIRMININKAS. Bendru sutarimu galima pritarti? Pritarta. 37 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 38 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 39 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 40 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 41 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 42 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 43 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 44 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 45 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 46 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 47 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta.
48 straipsnis. Į Teisės departamento pasiūlymus yra atsižvelgta. Ar tam, į ką komitetas atsižvelgė, galima bendru sutarimu pritarti? Pritarta. 49 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 50 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 51 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 52 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 53 straipsnis. Atsižvelgta į Teisės departamento pastabas. Galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta. 54 straipsnis. Į Teisės departamento pasiūlymus atsižvelgta. Galime bendru sutarimu? Dėl viso 54 straipsnio pritarta. 55 straipsnis. Yra Teisės departamento pasiūlymų, į kuriuos atsižvelgta. (Balsai salėje) Ar galime bendru sutarimu? Pritarta. 56 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu? Pritarta. 57 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu? Pritarta. 58 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 59 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 60 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 61 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 62 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 63 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta.
Lietuvos Respublikos žuvininkystės įstatymo priedas. 1 straipsnis. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 2 straipsnis. Galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta. 3 straipsnis. Galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta. Ir 4 straipsnis. Galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta. Dėkojame komiteto atstovui.
Užsirašęs kalbėti prieš yra K. Masiulis dėl viso įstatymo projekto.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, aš pakeičiau nuomonę, kada nebeliko šių siūlymų. Nenoriu nieko kalbėti.
PIRMININKAS. Dėkojame. Dėl viso įstatymo kviečiu balsuoti. Žuvininkystės įstatymo pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-500(3) priėmimas.

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 86 Seimo nariai, balsavo 84 Seimo nariai: už – 77, prieš nėra, susilaikė 7. Žuvininkystės įstatymo pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)

12.42 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 21, 27, 873, 875, 876, 877, 2414, 242, 244, 2591, 320, 324, 325, 328 straipsnių pakeitimo ir Kodekso papildymo 8710, 8711 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-501(2)ES (priėmimas)

Lydimasis Administracinių teisės pažeidimų kodekso 21, 27, 873, 875, 876, 877, 2414, 242, 244, 2591, 320, 324, 325, 328 straipsnių pakeitimo ir kodekso papildymo 8710, 8711 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-501(2). V. Aleknaitės-Abramikienės nėra. (Balsai salėje) Nieko jai nereikės pristatyti. (Balsai salėje) Labai atsiprašau. Nieko pristatyti nereikės. Priėmimas pastraipsniui.
1 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta. 2 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta. 3 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta. 4 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta. 5 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 6 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 7 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 8 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 9 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 10 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 11 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 12 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 13 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 14 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 15 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 16 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 17 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. Ir įgyvendinami Europos Sąjungos teisės aktai.
Užsirašiusių kalbėti už, prieš nėra. Kviečiu balsuoti dėl projekto Nr. XIIP-501(2). Priėmimas. Balsuojame.

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 83 Seimo nariai, balsavo 83: už – 81, prieš nėra, susilaikė 2. Administracinių teisės pažeidimų kodekso 21, 27, 873, 875, 876, 877, 2414, 242, 244, 2591, 320, 324, 325, 328 straipsnių pakeitimo ir kodekso papildymo 8710, 8711 straipsniais įstatymas yra priimtas. (Gongas)

12.45 val.
Švietimo įstatymo 2 ir 67 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-90(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-7 klausimas – Švietimo įstatymo 2 ir 67 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-90(2). Pataisų, kurias turėtume peržiūrėti, nėra. Todėl net nekviečiame į tribūną.
Priėmimas pastraipsniui. 1 straipsnis. Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastaboms komitetas yra pritaręs. Ar galime bendru sutarimu pritarti 1 straipsniui? Prieštaraujančių nėra. Pritarta bendru sutarimu. 2 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta. 3 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta. 4 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu? Pritarta.
Užsirašęs kalbėti buvo V. Stundys, bet nekalbės.
Ar būtų galima skelbti balsavimą? Kviečiu balsuoti dėl projekto Nr. XIIP-90(2).

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 81 Seimo narys, balsavo 81: už – 79, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymas yra priimtas. (Gongas)

12.47 val.
Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo 24 ir 56 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-499(2) (svarstymas)

Darbotvarkės 1-8 klausimas – Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo 24 ir 56 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-499(2).
Socialinių reikalų ir darbo komiteto vardu – pirmininkė K. Miškinienė. Prašome pristatyti išvadą.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, komitetas birželio 14 d. svarstė minėtą projektą, labai svarbų projektą, kuriuo siekiame atkurti teisingumą tiems žmonėms, kurie šiais metais išeina į pensiją. Bendru sutarimu, vienbalsiai pritarė jam.
PIRMININKAS. Dėkojame jums. Diskusijose dalyvauti užsirašė du Seimo nariai: M. Zasčiurinskas ir A. Sysas. Gal nedalyvaus diskusijose? Dalyvausite. Prašom, jūsų teisė.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, įstatymo patikslinimas, pataisymas iš tiesų yra labai geras ir, aišku, reikia balsuoti už. Tačiau aš noriu atkreipti dėmesį į kai kuriuos aspektus, susijusius su tuo pačiu įstatymu. Žinote, yra tokia organizacija Pasaulio bankas, kurio būstinė yra Niujorke. Jisai amžinai pataria visoms valstybėms, kaip reikia dirbti, gyventi. Tiesa, jis patarimų neduoda Jungtinėms Amerikos Valstijoms. Taigi Pasaulio bankas parengė specialią, skirtą tik socialistinėms šalims, dabar vadinamosioms Rytų šalims, projektą, tokį produktą, t. y. rekomendavo, kad tose valstybėse būtų įdiegti privatūs kaupiamieji fondai. Šis jų pasiūlymas buvo skirtas, pabrėžiu, tik socialistinėms šalims, nes buvo atsižvelgta į šių šalių mentalitetą. O mentalitetas toks, kad tai, ką siūlo Vakarai, yra gerai ir reikia negalvojant priimti, ką Lietuva ir padarė.
Bet esmė yra ne ta. Privatūs kaupiamieji fondai iš tiesų yra ir kitose pasaulio valstybėse, nes specialiai mums, Rytų šalims, arba buvusioms socialistinėms šalims, produktas buvo pateiktas šiek tiek kitaip, t. y. kad į privačius kaupiamuosius fondus… valstybė savo pinigais juos remia ir atiduoda tiems privatiems kaupiamiesiems fondams. Kitaip sakant, šiandien 5 mlrd. Lt yra perduota privatiems kaupiamiesiems fondams. Prisiminkime, kad valstybės biudžetas šiais metais yra, be Europos struktūrinių fondų, 21 mlrd. 150 mln. Lt. Tai yra gana didelė suma.
Taigi kaip elgiasi mūsų valstybė? Mūsų valstybė neturi pinigų, na, prasiskolino 50 mlrd. Tada ką mes darome? Mes tada skolinamės pinigus iš bankų, pasiskolintus pinigus atiduodame privatiems kaupiamiesiems fondams, privatūs kaupiamieji fondai tuos pinigus išveža į užsienį, ten juos investuoja į užsienio valstybių darbo vietas ir t. t., perka užsienio valstybių akcijas, ir finalas – tie pinigai patenka į užsienio bankus. Kadangi valstybei ir toliau trūksta pinigų, ji iš tų pačių bankų vėl skolinasi. Tai, kad paskolino, atidavė privatiems kaupiamiesiems fondams, dar kartą perskolina, pavyzdžiui, moka po 7 %. Labai protingi alia sprendimai. Ir visi šitie pinigai… Ir su tais visais pinigais mums dar bando sukelti iliuziją, kad tie žmonės, kurie dalyvauja privačiuose kaupiamuosiuose fonduose, kada nors, po 20–30 metų, gaus didesnę pensiją. Tai dar vienas absurdas. Įsivaizduokite, jums dabar arba tada, kai ateis laikas gauti pensiją, pensija bus mokama pagal einamąsias kainas. O dabar kalbama… paims pinigus šios dienos kainomis ir tuos 100 Lt, kiek iš jūsų paims, po 20 metų, jeigu jie nenuvertės, galbūt jūs gausite. Galbūt jūs gausite, jeigu akcijų rinkos, įmonės pagal akcijas nebankrutuos.
Taigi tokie dalykai, juos reikia žinoti. Toli gražu ne visi žino. Dabar vyksta didelė kampanija – per vasarą, iki rusėjo 1 d., žmonės turi apsispręsti, ar dalyvauti privačiuose fonduose. Žmonės nežino, kad jeigu jie dalyvauja privačiuose fonduose, pagal tuos pirminius skaičius jiems „Sodros“ pensija bus sumažina 25 %.
Prie ko aš vedu? Valstybė iš esmės įsipareigojo, suvedžiojo savo žmones, faktiškai žmonės patikėjo valstybe ir nuėjo į privačius fondus. Tai dabar valstybė daro vieną iš žingsnių, kuris šiek tiek palengvins tas iliuzijas turinčių žmonių gyvenimą, t. y. pensijų mažinimas jiems bus skaičiuojamas ne už visą jų dirbtą laiką, o tik už tą laiką, kol žmogus dalyvauja privačiuose kaupiamuosiuose fonduose. Todėl aš ir sakau, kad valstybė šiek tiek išperka savo kaltę.
Ir paskutinis aspektas. Būtų gerai, kad valstybė dar ir pratęstų terminą žmogui apsigalvoti, ne taip, kaip pas mus yra keli mėnesiai, vasaros mėnesiai, o nors taip, kaip Rusijoje yra. Ji leido apsigalvoti pusantrų metų. Deja, šiandien žmogus per vasarą, kai jis atostogauja, turi apsigalvoti, ar pasilikti šiuose fonduose. Aš siūlau balsuoti už šią įstatymo pataisą. Ačiū.
PIRMININKAS. Kviečiame kalbėti A. Sysą.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, tikrai nenoriu gaišinti laiko. Paprasčiausiai daugelis iš čia sėdinčių turi nešiojamuosius kompiuterius ir jūs galite pažiūrėti, kokia yra „Sodros“ situacija. Dabar yra naujas portalas, labai geras, atvira.sodra.lt. Aš specialiai atsiverčiau. Tai, ką kalbėjo Mečislovas, labai svarbu. Mes priėmėme įstatymus ir paleidome į gyvenimą. Birželio 17 d. iš milijono Lietuvos gyventojų, kurie įtraukti į II pensijų pakopą, sustabdė savo dalyvavimą 4 tūkst., parašė, kad dalyvaus versijoje „2 plius 1, plius 1“, 120 tūkst. plius 22 nauji. Tai mano klausimas, ką daro 850 tūkst.? (Balsai salėje) Mąsto. Aš manau, kad ilgai mąsto. Aš manau, kad padaryta esminė klaida, kai mes priėmėme tą įstatymą, kodėl reikėjo daryti ir šitą pataisą, kuriai, aš tikiuosi, bus pritarta, nes įsivėlė tam tikra mažytė klaidelė, kad žmonėms, kurie net nedalyvauja arba dalyvavo, kai II pensijų pakopos nebuvo, jiems mažinama pensija už tą laikotarpį, kai jos dar nebuvo sugalvota.
Bet aš manau, kad mes, kaip Seimas, priėmęs įstatymus, turime susimąstyti, nes sesija baigsis, du mėnesius nebus aktyvaus politinio darbo, o rugsėjo 1 d. baigiasi terminas. Tai aš manau, aš specialiai atėjau į tribūną, kad gal vienas kitas žmogus išgirs ir susimąstys, nes tai yra be galo dideli pinigai, kurių mes turėsime ieškoti svarstydami kitų metų biudžetą. O dabar kviečiu pritarti pataisai.
PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, pasiūlymų, dėl kurių mes turėtume apsispręsti, nėra. Už ir prieš užsirašiusių kalbėti yra. Pirmasis kalba M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Pritariu ir siūlau balsuoti už.
PIRMININKAS. S. Bucevičius – prieš. Prašom.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis Algirdai ir Mečislovai, aš taip ir nesupratau: jūs sakote, daugelį minučių tribūnoje praleido Mečislovas, viskas blogai, blogai, o dabar sakote, kad reikia pritarti. Tai išties mes, sėdėdami čia, salėje, nelabai suvokiame, kaip turime elgtis, tai sakykite, kaip tiems žmonėms, kurie mūsų klauso per televiziją, per kitas priemones, atrodo tokie dalykai? Dar kartą mums reikia, matyt, atkreipti dėmesį ir taisyti, gerbiamasis Mečislovai ir gerbiamasis Algirdai, kurie esate tame komitete, ir tą problemą spręsti.
PIRMININKAS. Balsuojame po svarstymo. Kas pritariate įstatymo projektui Nr. XIIP-499(2) po svarstymo, balsuojate už, kas nepritariate, prieš arba susilaikote.
Balsavo 82 Seimo nariai: už – 76, prieš nėra, susilaikė 6. Po svarstymo projektui yra pritarta.
Iki Vyriausybės valandos kelios minutės, bet turbūt pabandysime 1-9 klausimą suspėti. Dėl vedimo tvarkos prašome.
P. GYLYS (DKF). Dėl balsavimo, jeigu galima.
PIRMININKAS. Prašom.
P. GYLYS (DKF). Aš manau, kad tai yra mažytis žingsnis, labai nedidelis žingsnis. Pritariu tam, ką pasakė kolega M. Zasčiurinskas. Kadaise buvo padaryta milžiniška klaida viešąsias lėšas privatizuojant, mokesčių mokėtojų pinigus grąžinant į privatų vartojimą. Yra visiškas ekonominis nonsensas. Mes mokesčius renkame tam, kad būtų tenkinami mūsų bendrieji viešieji poreikiai. Vienas iš jų yra socialinis teisingumas, socialinė apsauga. Tai, ką mes dabar padarėme, nepataiso totaliai situacijos, bet, aš manau, jeigu dar mes suspėtume nukelti apsisprendimo laiką, apie ką kiti kolegos kalbėjo, bent jau iki Naujųjų metų, tai mes suspėtume išaiškinti…
PIRMININKAS. Replikos būna labai trumpos.
P. GYLYS (DKF). …kur jie pateko.

12.57 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos mokslo tarybos narių paskyrimo“ projektas Nr. XIIP-652 (pateikimas)

PIRMININKAS. Trumpa replika. Ačiū.
Kitas darbotvarkės klausimas 1-9 – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos mokslo tarybos narių paskyrimo“ projektas. Prašome Svetlaną Kauzonienę į tribūną.
S. KAUZONIENĖ. Gerbiamieji Seimo nariai, Švietimo ir mokslo ministerija teikia Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos mokslo tarybos narių paskyrimo“ projektą.
Projekto tikslas – patvirtinti Lietuvos mokslo tarybos narių sudėtį. Lietuvos mokslo taryba yra Lietuvos Respublikos Seimo įsteigta valstybės biudžetinė įstaiga.
Pagrindiniai tarybos uždaviniai yra šie: patarti Seimui ir Vyriausybei mokslo ir mokslininkų rengimo klausimais, skatinti Lietuvos mokslo išteklių plėtrą, mokslo ir studijų institucijų veiklą, kelti mokslo prestižą, ir kiti uždaviniai. Projekto pagrindas.
PIRMININKAS. Gerbiamoji pranešėja, gal galima, kadangi projekto tikslas yra tarybos sudėtis, o sudėtis mums yra aiški… Jums nori užduoti klausimus V. M. Čigriejienė ir mes, baigę šį projektą, pradėsime Vyriausybės valandą. Aš labai atsiprašau, bet visi Seimo nariai supranta, ką siūlote.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamoji viceministre, kokius naujus iššūkius iškėlė sau naujoji Mokslo taryba? Ačiū.
S. KAUZONIENĖ. Aš jau minėjau, kokie yra tarybos uždaviniai, ir nauja tarybos sudėtis turėtų užtikrinti uždavinių vykdymą.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į Seimo narių klausimus. Ačiū. Galite palikti tribūną. Po pateikimo vienas – už, vienas – prieš. Ačiū, jūs atsakėte į Seimo narių klausimus, viskas gerai. Galite palikti tribūną. Vienas – už, vienas – prieš. V. M. Čigriejienė – už. Nebekalbės V. M. Čigriejienė. Gal galime po pateikimo pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Balsuoti norite, prašom, balsuojame po pateikimo dėl Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos mokslo tarybos narių paskyrimo“ projekto Nr. XIIP-652.
Užsiregistravo 72 Seimo nariai, balsavo 72: už – 71, prieš – 1, susilaikiusių nebuvo. Po pateikimo projektui yra pritarta.

13.01 val.
Vyriausybės valanda

Kitas darbotvarkės klausimas – Vyriausybės valanda. Gal galima būtų atsiklausti valdančiųjų, gal sutiktumėte, kad būtų pusvalandis ir klausia tik opozicija? Tinka? Nėra prieštaraujančių. Gerbiamasis premjere, jūsų ir jūsų komandos klausinės tik pusvalandį ir tik opozicija. Jūs ne prieš? Ne prieš. Prašom. Pradedam. (Balsai salėje) Supratau. Jūs norite paklausti? Jeigu bus prieštaravimų, turėsime tada daryti valandą. (Balsai salėje) O gal jūs prieisite? Ministras turbūt sutiks. Ačiū.
Atsiprašau, dar baigsime. Nepasakiau dėl praėjusio klausimo – dėl Mokslo tarybos sudėties narių paskyrimo: pagrindinis komitetas – Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas ir siūloma svarstyti birželio 27 d. Bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta.
Pirmasis klausia J. Razma didžiausios opozicinės frakcijos vardu.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis Ministre Pirmininke, kaip žinome, neseniai švietimo ir mokslo ministro įsakymas dėl lietuvių kalbą baigusių abiturientų diskriminacijos laikant lietuvių kalbos valstybinį egzaminą pripažintas neteisėtu. Dėl šito fakto atsakomybė, manau, jūs sutiksite, tenka ne tik ministrui, pasirašiusiam tą įsakymą, bet ne mažesnė atsakomybė tenka ir jums, kadangi tokį įpareigojimą priėmė jūsų vadovaujama valdančiųjų partijų politinė taryba. Norėčiau pasiteirauti, ar jūs asmeniškai jaučiate atsakomybę už tą priimtą neteisėtą pavedimą ministrui, ar būtumėte linkęs atsiprašyti lietuvių mokyklas baigusių abiturientų ir jų tėvų, nes jie galimai pagal neteisėtą įsakymą bus diskriminuojami, stodami į aukštąsias mokyklas šiemet, ir ką ruošiatės daryti artimiausiu metu padėčiai ištaisyti?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Turiu pasakyti, kad teismo sprendimai turi būti vykdomi, aš tikiuosi, kad mes visa tai įgyvendinsime, atsižvelgdami į teismo priimtus sprendimus, o dėl kitko noriu jums labai aiškiai pasakyti. Jeigu jūsų valdymo laikotarpiu būtų buvę reikalaujama atsakomybės iš kai kurių ministrų ir netgi iš koalicijos ir jeigu jūs palyginsite, kiek įstatymų neigiamai buvo įvertinta Konstitucinio Teismo, tai tikriausiai šiandien būtų visiškai kitoks tonas. Aš manau, kad mes esame žmonės, mes darome darbus, o kai kada, jeigu kas nors padaro klaidų, jas reikia ištaisyti.
Prisiminkite, kiek jūs Švietimo ir mokslo įstatyme buvote padarę klaidų. Tai pasidėkite prieš save ir pamatysite. Ir paskui kalbėsite gal kitokiu tonu ir kitokius klausimus formuluosite.
PIRMININKAS. Klausia E. Masiulis. Ruošiasi P. Gylys.
E. MASIULIS (LSF). Gerbiamasis premjere, nežinau, ar atsitiktinumas, ar ne, bet antrą Vyriausybės valandą mes nematome nė vieno Darbo partijos deleguoto ministro. Norėjau paklausti, ar jie dar yra Vyriausybės nariai, ar čia jau įvykęs koks nors skilimas?
Mano klausimas būtų iš sveikatos apsaugos srities. Svarstant sveikatos apsaugos ministrui interpeliaciją, yra kalbama apie daugybę įvairiausių temų, bet viena aktualiausių temų, kuri rūpi kiekvienam Lietuvos žmogui, yra, kaip sutrumpinti eiles gyventojams, pacientams patekti pas gydytoją. Pasiklausius sveikatos apsaugos ministro ir jo siūlomų priemonių, kaip tos eilės bus mažinamos, susidaro įspūdis, kad tas priemones įgyvendinus eilės padidėtų, o ne sumažėtų, nes gydytojai yra apkraunami papildomomis funkcijomis.
Gerbiamasis premjere, ar galėtumėte įvardyti keletą konkrečių žingsnių, kaip iš tikrųjų ši Vyriausybė ruošiasi spręsti labai aktualią visiems žmonėms problemą, tai yra padidinti sveikatos apsaugos prieinamumą žmonėms ir sumažinti eiles pas gydytojus?
PIRMININKAS. Dėl ministrų informavo premjeras, kad yra išvykę į komandiruotes per Europos Sąjungos pirmininkavimą. O į klausimą prašom tada.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Pirmiausia aš įvykdžiau savo, teisingiau, jūsų, prašymus, išsakytus praeitą kartą, kad būtų raštu pateiktas sąrašas ministrų, kurie yra komandiruotėse ir kokiose šalyse. Tas tikrai yra padaryta. Gal posėdžio pirmininkas pasakys.
O kalbant apie sveikatos apsaugos sistemą, jos reformą, noriu tikrai sveikatos apsaugos ministrui pasakyti didžiulį ačiū. Šiandien strateginiame komitete pristatė didžiulį atliktą darbą. Atlikta analizė net Sveikatos apsaugos ministerijai nepavaldžiose medicinos įstaigose, pradedant įvairiausiu finansiniu planavimu ir tam tikrų projektų faktiniu įgyvendinimu. Yra atlikta didžiulė studija ir aš manau, kad ji bus išdalinta, kiek žinau, ir Seimo nariams. Tai yra didžiulis darbas ir ten yra numatyta perspektyva, kaip spręsti tuos klausimus, kuriuos jūs uždavėte. Bet aš manau, kad sveikatos apsaugos ministras galėtų ir detaliau pasakyti. Ar jo nėra? Iš ryto jis buvo. Teisingai, yra išvykęs.
PIRMININKAS. Klausia P. Gylys, ruošiasi R. J. Dagys.
P. GYLYS (DKF). Kadangi mano klausimas buvo sveikatos apsaugos ministrui, tai aš atsisakau.
PIRMININKAS. Klausia R. J. Dagys. Ruošiasi K. Glaveckas.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis premjere, nežinau, kaip čia dabar sakyti, jeigu kas, jeigu lytį supainiojau, tai jūs pataisysite po jūsų konvencijos pasirašymo, patikslinsite, bet klausimas yra susijęs su socialine sritimi. Neseniai Socialinių reikalų ir darbo ministerija paskelbė naujus projektus, kaip bus aprūpinama socialiniu būstu, numatomas kreditavimas, kiti dalykai. Ten yra įsipareigojimas dėl 62,5 mln. Žmonės mums nuolatos skambina. Norėjau paklausti, ar tie 62,5 mln. yra suderinti koalicijoje ar Vyriausybėje ir svarstyti? Ar tikrai yra patvirtinta ta suma? Nežinant pinigų sumos, kalbėti apie kokius nors mastus ir atsakyti žmonėms, duoti paaiškinimus tiesiog neįmanoma.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Pirmiausia dėl konvencijos. Jeigu jūs skaitėte Vyriausybės pareiškimą, kurį svarstė Vyriausybė, tame pareiškime yra tik vienas punktas, kad svarstant konvenciją turi būti atsižvelgta į mūsų Konstituciją ir negali būti jokių prieštaravimų mūsų, Lietuvos Respublikos, Konstitucijai. Tik toks buvo priimtas sprendimas.
Dabar dėl Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos teikiamų pasiūlymų. Taip, mums šitas pasiūlymas yra žinomas. Jeigu tokiam pasiūlymui būtų pritarta, jis tikrai neįsigaliotų nuo 2014 m.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Kaip tada ministro pasakymas, kad nuo 2014 m.? Žmonės to klausia konkrečiai.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Kol kas rengiamas bendras planas, bet kai kurie punktai gali būti įgyvendinti atsižvelgiant į Fiskalinės drausmės įstatymą. Jūs žinote, kad kitais metais yra aiškus asignavimo dydis, kuris gali būti didesnis, palyginti su šiais metais. Jeigu bus viršplaninių pajamų, jūs tikriausiai žinote, kad tai bus skirta tik skolai mažinti ir rezervui kaupti. Vyriausybė dar nesvarstė.
PIRMININKAS. Klausia K. Glaveckas. Ruošiasi D. Kreivys.
K. GLAVECKAS (LSF). Klausimas susisiekimo ministrui. Gerbiamasis ministre, praeitą savaitę žiniasklaidoje pasirodė informacija, kad dėl projekto „Rail Baltica“ plėtros iškilo tam tikrų problemų arba, kitaip tariant, pavojus dėl finansavimo. Ta problema, atrodo, atsirado todėl, kad Lietuva staiga pakeitė savo poziciją dėl kompanijos kūrimo. Estijos ir Latvijos susisiekimo ministrai, kiek supratau, nežino ir nesupranta, kodėl taip įvyko. Ar jūs galėtumėte paaiškinti, kuo tas paremta, kokių interesų grupių ar dar ko nors, kad tas projektas staiga atsidūrė pavojuje? Kalbama apie 2 mlrd. Lt visam šiam projektui, kurie būtų skiriami iš Europos Sąjungos. Europos Sąjungos Komisijos nariai taip pat pareiškė susirūpinimą, kad staiga yra pakeista Lietuvos pozicija. Gerbiamasis ministre, pasakykite, kokie yra interesai ir ką jūs galvojate daryti toje situacijoje? Ačiū.
R. SINKEVIČIUS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis profesoriau, už jūsų susirūpinimą Lietuvos geležinkelių integracija į europinių geležinkelių sistemą. Norėčiau jus patikinti, kad projektas „Rail Baltica“ vystomas ir 2015 m. pabaigoje mes turėsime europinę vėžę iki Kauno kartu su viešuoju logistikos centru Kaune ir Vilniuje.
Jeigu jūs kalbate apie projektą „Rail Baltica 2“, kuris iš esmės yra greituminė vėžė per Lietuvos teritoriją siekiant pasiekti 240 km/val. greitį pervežant keleivius ir šiek tiek mažesnį greitį transportuojant krovinius, tai Lietuvos pozicija ir mano, kaip susisiekimo ministro, pozicija yra, kad pati idėja yra gera, ją reikia plėtoti, užsitikrinti ne mažesnį nei 85 % europinių pinigų finansavimą. Mes, kaip valstybė, šioje srityje taip pat pirmaujame.
Kaip žinote, projektas apima ne vien tik Baltijos šalis. Jis apima Vokietiją, Lenkiją, Lietuvą, Latviją, Estiją ir Suomiją. Nesutarimas tik dėl juridinio asmens formos, koks juridinis asmuo turėtų plėtoti šį projektą: ar bendra įmonė, sukurta trijų Baltijos šalių, ar interesų grupė, Europos interesų grupė. Tai taip pat, kaip jūs žinote, juridinis asmuo, kurio juridinis statusas yra apibrėžtas europiniais dokumentais. Mums atrodo, kad šiuo metu ir artimiausiu metu yra pigiau steigti Europos interesų grupę ir plėtoti šį projektą. Bendros įmonės steigimas šiuo metu turbūt nėra labai tikslingas, nes kiekvienai iš valstybių reikia atlikti savo namų darbus. Tai yra planavimo reikalai, poveikio aplinkai vertinimas, žemės paėmimas visuomenės reikmėms ir kiti dalykai, kur bendroji įmonė vargu ar ką padėtų daryti. Taip pat Lietuvos teisinė bazė šiandien neleidžia, kad infrastruktūrinių objektų, įskaitant geležinkelį, turėtų ne valstybės įmonė, o privatus juridinis asmuo arba koks nors kitas juridinis darinys. Manau, kad derybos vyksta, rasime tinkamą formą ir, matyt, ne matyt, o tikrai, jeigu leis strateginis poveikio aplinkai vertinimas, šitą projektą iš Lietuvos pusės bus siekiama įgyvendinti. Pabrėžiu, kad mes šioje srityje pirmaujame.
PIRMININKAS. Primenu, kad klausimui – viena minutė, atsakymui – dvi. Klausia D. Kreivys. Jūs kortelę įdėjote? Pabandykite gal tada prie šoninio mikrofono. Aš įjungsiu, nes techninės problemos neleidžia. Klauskite, mikrofonas įjungtas.
D. KREIVYS (TS-LKDF). Klausimas premjerui. Gerbiamasis premjere, vakar Vakarų Lietuvoje kilo panika dėl „Swedbanko“ klausimų, ji buvo kurstoma internete ir visur kitur. Reaguodamas į tai bankas tą pačią dieną kreipėsi į Generalinę prokuratūrą, prašydamas ištirti šį incidentą dėl panikos kurstymo. O jūs vakar į šitą reikalą net nereagavote. Maža to, šiandien, atsakydamas į „Žinių radijo“ žurnalisto klausimą, tai pavadinote paprasčiausiu chuliganizmu, prilygindamas tai lėbavimui viešoje vietoje.
Premjere, aš norėčiau jūsų paklausti. Ar jūs asmeniškai nesijaučiate kaltas ir neprisiimate atsakomybės už tai, kad paprasti Lietuvos žmonės, kuriems jūs nuolat demonstruojate dėmesį ir palankumą, šitaip prarado savo indėlių palūkanas atsiimdami pinigus iš banko? Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamasis kolega, reikia pasakyti, kad aš vakar keliavau iš Turkmėnijos. Kelionė truko 17 valandų. Aišku, daug kas klausė: kaip jūs čia su „Lufthansa“ atskridote į Turkmėnistaną? Tai irgi kai kur reikėjo tai paaiškinti. Aš tik vakar vakare sužinojau. Rytą yra pavesta teisėsaugos institucijoms labai atsakingai ištirti, nustatyti kaltus asmenis ir, vadovaujantis mūsų įstatymais, priimti kuo griežčiausius sprendimus. O dėl to, kas buvo pasakyta, aš pasakiau aiškiai: tai yra chuliganizmas, nusikaltimas ir tai turi būti aiškiai įvertinta.
PIRMININKAS. Klausia R. Šimašius. Ruošiasi K. Starkevičius.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Iš tikrųjų norėjau klausti sveikatos apsaugos ministro, bet kadangi jo nėra, noriu paklausti kolegą J. Bernatonį, nes, nors ir kaip būtų, tai labai susiję.
Atsimenu, sausio mėnesį V. P. Andriukaitis mums visiems pasakojo, kaip negali vykdyti teismo sprendimo, kuris patvirtino Konkurencijos tarybos sprendimą, turiu omeny Vyriausiojo administracinio teismo sprendimą, dėl sąlygų, dėl sutarčių sudarymo su visuomeninėmis sveikatos priežiūros įstaigomis, kai ministro įsakymu yra nustatyta tvarka, kuri iš esmės apriboja konkurenciją ir naujų veikėjų rinkoje galimybes. Ponas V. P. Andriukaitis aiškino, kad reikia sulaukti Konstitucinio Teismo, kad jis čia įstatymą pateiks. Įstatymas buvo atmestas, naujo įstatymo nėra, Konstitucinis Teismas išaiškino taip, kaip ir Vyriausiasis administracinis teismas. Pono V. P. Andriukaičio veiksmų, kad būtų imtasi vykdyti teismo sprendimą, nėra. Tiesą sakant, bijau, kad artėjame prie Baudžiamojo kodekso normos, man atrodo, 255, kai yra vengiama vykdyti teismo sprendimą.
Klausimas. Kaip jūs, kaip teisingumo ministras, tai vertinate, ar patarsite ką nors gerbiamajam Vyteniui, ar imsitės kokių nors veiksmų?
J. BERNATONIS (LSDPF). Labai dėkoju už klausimą. Juo labiau kad visai neseniai, prieš valandą, pradėjau pavaduoti sveikatos apsaugos ministrą, tai, suprantama, šis klausimas susijęs ir su manimi. Aš negaliu su jumis sutikti, kad V. P. Andriukaitis nieko nedaro dėl teismų sprendimų, nes atitinkami teisės aktai, mano žiniomis, Sveikatos apsaugos ministerijoje jau yra pradėti rengti. Aš nesu susipažinęs su jų turiniu, bet per šias dvi dienas, kol pavaduosiu kolegą, galėsiu susipažinti.
PIRMININKAS. Klausia K. Starkevičius. Ruošiasi G. Steponavičius.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis premjere, antradienį Seimo plenarinių posėdžių darbotvarkėje jau antrą kartą per savaitę buvo įrašytas Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo projektas, kurį dar pernai, kovą, inicijavote jūs, B. Vėsaitė, J. Olekas, B. Bradauskas ir A. Sysas. Projekte siūloma nustatyti, jog darbo pajamoms ir pajamoms iš paskirstyto pelno iki 48 tūkst. Lt per metus būtų taikomas dabartinis 15 % tarifas, pajamų daliai nuo 48 tūkst. Lt iki 120 tūkst. Lt – 33 %, nuo 120 tūkst. – 40 %. Iš tikrųjų tokių mokesčių įvedimas būtų pragaištingas Lietuvos ūkininkams. Aš pateiksiu pavyzdį: ūkininkas, per metus gavęs 150 tūkst. Lt pajamų, pagal įstatymo projektu numatytą 40 % tarifą turėtų sumokėti 60 tūkst. Lt mokesčių. Jeigu pelningumas būtų 10 %, ūkininkams pelno duotų tik 15 tūkst. Lt. Iš kur jam paimti trūkstamus 45 tūkst. Lt, kad galėtų sumokėti pelno mokestį? Ūkio pajamos – tai ne atlyginimas, kuriam turėtų būti taikomi progresiniai mokesčiai. Tai yra ūkininko ūkio apyvartinės lėšos kurui, trąšoms, technikai.
Kodėl yra toks įkyrumas? Iš tikrųjų, atrodo, jūs ir supratote esmę, tačiau A. Sysas ir vėl jį įregistravo. Tai čia toks noras panervinti mus, ūkininkus?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Aš manau, kad visos pajamos, kurios yra apmokestinamos, negali būti bendros pajamos. Iš bendrų pajamų reikia visą laiką minusuoti sąnaudas arba išlaidas. Tai irgi yra du skirtumai, jeigu kalbėtume apie finansų apskaitą. Manau, taikant tą progresinę sistemą, būtų pakeisti ir kiti įstatymai, kuriuose būtų įrašyta, kokios tos pajamos iš tikrųjų yra apmokestinamos.
Dėl ko dabar yra kilę tam tikrų ginčų ir diskusijų, kaip atsilieptų mūsų viešiesiems finansams arba jų surinkimui? Yra labai gerai paskutiniu metu atlikta visų Baltijos šalių komercinių bankų analizė, įvertintos visų tų šalių gyventojų realios pajamos, tai Lietuva taip nukrito, kad nuo Latvijos ir Estijos atsiliekame labai labai stipriai. Čia gal taip ryškiai nematyti, nors krizės laikotarpiu buvo atvirkščiai – Latvija buvo žemiau. Štai čia reikia labai atsargiai elgtis su mokesčiais, nes aš esu įsitikinęs, kad mokesčių surinkimo pokyčius lemia racionaliai planuojamos, efektyviai panaudojamos ekonominės skatinimo priemonės. Aišku, antrame plane yra mokesčių sistema. Aš manau, Seimo nariai turi teisę registruoti, po to turi būti diskusija ir tos diskusijos turi būti dominuojanti logika, kuri pasako taip arba ne.
PIRMININKAS. Klausia E. Gentvilas, pasirodo, pagal eilę. Atsiprašome už prieš tai buvusią klaidą. Ruošiasi ponas V. Stundys, po to – G. Steponavičius.
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū. Klausimas ministrui D. A. Barakauskui. Gerbiamasis ministre, 2011 m. rugpjūčio 4 d. FNTT agentai, vadovaujami generolo V. Gailiaus, sulaikė du Italijos įtariamuosius, kurie yra susiję su Italijos mafija. 2011 m. rugpjūčio 4 d. Gal galite pasakyti, kas atsitiko šią savaitę, pavyzdžiui, pirmadienį, kad jūs antradienį darėte su naujuoju FNTT vadovu spaudos konferenciją apie Italijos mafiją, apie jūsų galingą kovą su šita mafija? Labai konkrečiai pasakykite, kas nutiko pirmadienį, kokie dalykai su ta Italijos mafija nutiko šią savaitę, kad antradienį jūs darėte spaudos konferenciją, dalyvavote specialiosiose laidose, skirtose jūsų kovai su Italijos mafija, kurios atstovai sulaikyti 2011 m. rugpjūčio 4 d.?
D. A. BARAKAUSKAS. Gerbiamasis Seimo nary, labai malonus jūsų klausimas, labai dėkoju jums už tai pirmą kartą. Matau, kad yra labai didelė pažanga. Aš pasakysiu labai trumpai. Ikiteisminiai tyrimai dėl nusikalstamų veikų vykdomi tikrai nuolat, jų yra labai daug. Informacija apie tai, ką tarnybos gali paviešinti ir kada pateikti, yra numatyta Lietuvos Respublikos įstatymuose. Ir dažniausiai beveik visada paviešinimo klausimą reikia derinti su Generaline prokuratūra.
Aš noriu pasakyti, kad visos nusikalstamos veikos, nepaisant to, kada jos buvo pradėtos… bet klausimas yra, kada jos buvo pabaigtos. Kada mes perdavėme šį konkretų atvejį savo kolegoms iš Italijos, mes įgijome teisę tą paviešinti, ir tai buvo padaryta. Kad jūs domitės, tai tikrai labai ačiū. Aš tikrai džiaugiuosi.
PIRMININKAS. Dar Sekretoriatas patikslino, kad V. A. Matulevičius. Kadangi kita frakcija, tai suteikiame jam teisę paklausti.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis premjere, jūs neseniai pareiškėte, kad buvusio Prezidento R. Pakso problema turėtų būti išspręsta politiškai atstatant jo teises. Tačiau aš pats priklausau Konstitucijos komisijai, mes renkamės ne pirmą posėdį šiuo klausimu, yra absoliučiai patinė situacija. Yra tokia padėtis, kad iš esmės nė vienas iš siūlomų variantų, ko gero, nesurinks šioje salėje konstitucinės daugumos. Kokį sprendimą jūs matytumėte ir kokią išeitį?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Pirmiausia mano asmeninis požiūris, kad sudarytume sąlygas žmonėms dalyvauti rinkimuose. Aš manau, jau tam tikras įvertinimo laikotarpis po tam tikrų priimtų ankstesnių politinių sprendimų arba teismo sprendimų yra praėjęs. Aš manau, negali būti sudaroma jokių kliūčių rinkėjui apsispręsti dėl vieno arba kito asmens. Jūsų komisijai, kuri vykdo diskusiją, aš siūlyčiau, kad būtų sutarimas, gal bendras sutarimas, ir pateikta tokia konstitucinė pataisa, kuri sulauktų pakankamo pritarimo. Jeigu nebus to sutarimo, tai mes puikiai suprantame, kad tos ilgos komisijos diskusijos, kaip jūs sakėte, kai dažnai vyksta patinė situacija… Tikrai, manau, tas darbas bus be jokių rezultatų. Mano noras ir pageidavimas, kad pademonstruotume politinę brandą, priimtume teigiamą sprendimą ir sudarytume sąlygas R. Paksui dalyvauti rinkimuose, rinkėjai tai yra teisėjai.
PIRMININKAS. Klausia V. Stundys. Ruošias G. Steponavičius.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju. Klausimas premjerui. Kadangi švietimo ir mokslo ministro nėra, o premjeras, pamenu, labai gerai pristatė, nesant švietimo ir mokslo ministro kandidatūros, Vyriausybės švietimo programą, tai klausimas jam tuomet.
Klausimas susijęs su Vyriausiojo administracinio teismo sprendimu. Jis vienareikšmiškai pasakė, kad ministro įsakymas pažeidžia Konstitucijos 29 straipsnį, kuris įteisino asmenų lygiateisiškumo principą, teigiantį, kad negalime niekam daryti privilegijų. Apie 40 tūkst. abiturientų, deja, patyrė šitą diskriminacinį ministro įsakymo išbandymą. Universitetų rektorių konferencijos prezidentas situaciją pavadino jovalu.
Mano klausimas toks. Kaip jums atrodo, teismas yra atkreipęs dėmesį, kad ministerija iš esmės nekontroliavo, kaip yra įgyvendinamos Švietimo įstatymo nuostatos mokyklose, kuriose mokoma tautinių mažumų kalba, stiprinant valstybinės kalbos mokymą? Ar nenumatote, kad reikėtų tokį tyrimą inicijuoti, iš esmės inicijuoti, ir realiai sužinoti situaciją, kas gi yra tose mokyklose, kas trukdo mokytis valstybinės kalbos?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Aš manau, būtų labai gerai, turint informaciją, kad kuriose nors mokyklose trukdoma mokytis lietuvių kalbos, reikėtų kaip tik ir politikams organizuoti diskusijas, susitikimus su tėvais, su mokytojais, su mokyklos vadovybe, pasikviesti gal tam tikrus mokslininkus, ambasadoriais pavadinant, organizuoti pokalbius, susitikimus netgi tam tikruose regionuose. Aš manau, čia pirmiausia yra politikų priedermė geranoriškai ieškoti sutarimo neskirstant žmonių pagal atskiras tautybes.
Dėl teismo priimto sprendimo. Aš manau, jie iš dalies ir Konstitucinio Teismo tikriausiai tam tikrus įgaliojimus perėmė, bet aš nekvestionuoju Konstitucinio Teismo… Ne, atsiprašau, Vyriausiojo administracinio teismo priimto sprendimo, tai jų sąžinės reikalas.
Dėl diskriminacijos. Man šiek tiek yra nesuprantama, kas dabar buvo diskriminuojami? Lietuviai, taip? Palaukite, jeigu aš einu į egzaminą, tai aš einu stipriai pasiruošęs ir man nesvarbu, ar mano kolega atėjo pasiruošęs, ar jam kokios sąlygos sudarytos. Tai čia vos ne kaip koks pavydas kitą sykį. Aš manau, kad čia daugiau politikų lygiu vyksta tokia diskusija negu abiturientų lygiu.
PIRMININKAS. Ir paskutinis klausia G. Steponavičius.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Paprastai ekspertų lygmeniu gimsta sprendimai, politikai turėtų į tai įsiklausyti. Čia replika dėl klausimo, kurį dabar jūs komentavote, gerbiamasis premjere.
Mano klausimas irgi jums apie sveiką gyvenimo būdą, kurį viešai deklaruoja remianti ir palaikanti dabartinė Sveikatos apsaugos ministerijos vadovybė. Mes girdėjome pareiškimų, kad yra blogai, kad šalia ministerijos, po jos langais, yra įsikūrę daug kavinių, vyninių, kur yra prekiaujama svaigalais. Tas rūpinimasis atrodytų gana nuoširdus tol, kol to savo asmeniniu pavyzdžiu nerodai. Tuo tarpu Sveikatos apsaugos ministerijoje alkoholis liejasi laisvai. Ir švenčiant viceministro G. Černiausko gimtadienį gegužės 15 d. tai įvyko pačių ministerijos vadovų iniciatyva.
Gerbiamasis Ministre Pirmininke, kaip jūs vertinate tokį Sveikatos apsaugos ministerijos vadovų dviprasmišką elgesį ministerijos viduje?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Kol kas tokios informacijos neturiu. Bet jeigu toks faktas įvyko, tai vertinu labai neigiamai. Neigiamai. Tikiuosi, kad pavyks pasidomėti, ar iš tikrųjų taip buvo, paklausti. Nesvarbu, ar tai yra ministerija, ar tai yra šalia ministerijos, aš manau, kad viskas turi būti daroma laiku, atsakingai ir elgiantis garbingai. Niekada tokiems dalykams nepritarsiu.
PIRMININKAS. Dėkojame Vyriausybės nariams. Jūs atsakėte į klausimus. Šiandien Vyriausybės valandos, kuri yra sutrumpinta, laikas baigėsi.
Gerbiamieji Seimo nariai, skelbiu 2013 m. birželio 20 d. (ketvirtadienio) rytinio posėdžio pabaigą. (Gongas)
