LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 76
STENOGRAMA

2013 m. rugsėjo 12 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkas V. GEDVILAS,
Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. GAPŠYS ir Seimo Pirmininko pavaduotojas A. SYSAS

     PIRMININKAS (V. GEDVILAS). Labas rytas, mielieji bičiuliai. Norėčiau paprašyti visų užimti savo vietas. Lygiai 10 val. Turim pradėti 2013 m. rugsėjo 12 d., ketvirtadienio, plenarinį posėdį. Skelbiu, kad posėdis yra pradėtas. (Gongas)
    Gerbiamieji kolegos, kviečiu visus registruotis. Gerbiamieji kolegos, užsiregistravo 69 Seimo nariai. Taigi pradedame mūsų darbotvarkės įgyvendinimą. Ir tiesiog noriu, prieš tvirtinant šios dienos plenarinio posėdžio darbotvarkę, paskelbti keletą informacijų.

10.01 val.
    Informaciniai pranešimai

    Pirma informacija būtų dėl pasiūlymo atleisti V. Gapšį iš Seimo Pirmininko pavaduotojo pareigų. Jūs puikiai žinot, tos procedūros yra dažnos mūsų Seime, ir aš turiu kaip Seimo Pirmininkas paskelbti šitą pareiškimą, ir aš tą ir darau. Tiesiog Statuto gal aš neskaitysiu. Artimiausiu metu, kada Seniūnų sueigoj patvirtinsim, kada kalbėsim apie darbotvarkes, patvirtinsim tą klausimą ir spalio pradžioj, aš manau, kad šį klausimą įtrauksim į darbotvarkę. Tokia informacija būtų pirma.
    Antra informacija dėl balsų skaičiavimo grupės. Aš noriu paskelbti, kad į balsų skaičiavimo grupę yra įtraukiami septyni Seimo nariai. Pirmasis - R. J. Dagys, Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija, P. Gylys, frakcija "Drąsos kelias", Z. Jedinskis, Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcija, V. Kamblevičius, frakcija "Tvarka ir teisingumas", J. Kondrotas, Darbo partijos frakcija, A. Monkauskaitė, Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija, ir D. Teišerskytė, Liberalų sąjūdžio frakcija. Tai būtų septynių parlamentarų grupė, kuri dalyvaus balsų skaičiavimo komisijos grupės darbe. Nes šiandien bus slaptas balsavimas ir turės darbo šita skaičiavimo grupė.

10.02 val.
    Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. rugsėjo 12 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės tvirtinimas

    Dėl darbotvarkės tvirtinimo. Gerbiamieji kolegos, Seniūnų sueigoje jūs svarstėt visą šios dienos darbotvarkę. Kokių būtų pasiūlymų, pastabų dėl šios dienos darbotvarkės? Ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Labai ačiū. Darbotvarkei pritarta bendru sutarimu.

10.06 val.
    Pakuočių ir pakuočių atliekų tvarkymo įstatymo 1, 2 straipsnių ir priedo pakeitimo ir Įstatymo papildymo nauju 1 priedu įstatymo projektas Nr. XIIP-876ES (pateikimas)

    Darbotvarkės klausimas Nr. 1-2, įstatymo projektas Nr. XIIP-876, Pakuočių ir pakuočių atliekų tvarkymo įstatymo 1, 2 straipsnių ir priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo nauju 1 priedu įstatymas. Pranešėjas - gerbiamasis viceministras A. Petkus.
     A. PETKUS. Labas rytas. Dėkoju, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Pristatau Lietuvos Respublikos Pakuočių ir pakuočių atliekų tvarkymo įstatymo 1, 2 straipsnių ir priedo pakeitimo ir įstatymo papildymo nauju 1 priedu įstatymą. Teikiamas įstatymas Vyriausybės vardu. Tikslas yra tiesiogiai perkelti Komisijos direktyvą ir kartu tinkamiau sureguliuoti pakuočių pripažinimą, pakuočių pavyzdžius pristatyti įstatyme. Šiuo metu įstatyme buvo reglamentuota ir buvo pateikiami pavyzdžiai, kada gaminys yra pakuotė, kada nelaikomas pakuote, tačiau tų pavyzdžių nebuvo pakankamai, todėl Europos Komisija 2013 m. vasario mėn. priėmė direktyvą, kurią reikia tiesiogiai iki šių metų rugsėjo 30 d. įtvirtinti Lietuvos teisės aktuose. Todėl tikimės, kad mažiau bus ginčų tarp gamintojo, importuotojo ir valstybės institucijų, kai yra nustatoma, kada gaminys yra laikomas pakuote, kada ne. Kviečiu įstatymui pritarti. Mielai atsakysiu į klausimus.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Pirmasis klausia S. Bucevičius, ruošiasi K. Starkevičius. Prašom.
     S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Gerbiamasis viceministre, girdžiu iš pristatymo - rugsėjo 30 d. Ar mes jau nevėluojam? Dabar žiūriu, kad rugsėjo 12 d. Tai jūs kalbate apie šiuos metus? Ir jeigu kalbant arba pratęsiant klausimą, pakuotė, ta pakuotė, kur reglamentuojama, kas tai bus pakuotė, kas tai nebus pakuotė... Ar mūsų biudžeto lėšos... arba ar pareikalaus šis įstatymas, Europos Sąjungos įgyvendinimo teisynas mūsų papildomų lėšų šiam, kaip čia pasakius, pakuočių pervadinimui, ar kitaip jas reikės administruoti?
     A. PETKUS. Ne, papildomai biudžeto lėšų nepareikalaus, tik sumažins galimybę ginčų ir neretai teisminių ginčų. Tikrai kalbama apie šiuos metus, mes čia turime tokį naują dalyką kaip Komisijos priimtą direktyvą. Iki šiol būdavo tiktai Tarybos ir Parlamento priimtos direktyvos, ir iš tikrųjų direktyva yra labai glausta, trumpa ir aiški. Ji yra patvirtinta šių metų vasario mėn. ir reikalavimas - iki rugsėjo 30 d. turi įsigalioti valstybių narių teisės aktuose jos įgyvendinimas.
     PIRMININKAS. Dėkoju, viceministre. Klausia kolega K. Starkevičius.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Labas rytas. Mane iš tikrųjų domina, kaip tai palies ūkininkus? Ar nebus dar uždėta viena našta? Nes vis kyla bangos, kai iš ūkininkų už pakuotę pradeda reikalauti mokėt mokesčius, nors jis pirkdamas prekę, kuri yra įpakuota į celofaną, už ją ir sumoka, už jos sutvarkymą. Ar čia vėl nebus bandoma kai kuriuose regionuose tuo pasinaudot?
     A. PETKUS. Šita direktyva paliečia, nesvarbu, ar tai yra ūkininkas, ar bet koks kitas ūkio veiklos subjektas, kuris yra gamintojas ir importuotojas, tą dalį. Bet su ūkininkais visada buvo didžiausios, na, diskusijos ir ginčai, ar šienainio plėvelė yra pakuotė, ar ne? Tai ir toliau šienainio plėvelė nebus laikoma pakuote.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamasis viceministre, jūs atsakėt į Seimo narių klausimus. Pateikimas baigtas. Norinčių kalbėti už, prieš nėra. Galbūt po pateikimo galime pritarti bendru sutarimu šiam įstatymo projektui? (Balsai salėje) Balsuoti reikia. Gerai, kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad po pateikimo būtų pritarta įstatymo projektui Nr. XIIP-876, balsuoja už. Kas kitaip galvoja, balsuoja prieš arba susilaiko. Dėkoju
    Balsavo Seimo nariai: už - 70, prieš nėra, susilaikė - 1. Taigi po pateikimo įstatymo projektui, kurio Nr. XIIP-867, yra pritarta.
    Dėl komitetų. Pagrindiniu komitetu yra siūlomas Aplinkos apsaugos komitetas. Dėl papildomų komitetų. Norinčių svarstyti kaip ir nėra kitų komitetų. Jeigu bus noras, aišku, turi tokią galimybę kiekvienas komitetas svarstyti. Dėl Aplinkos apsaugos komiteto, kuris bus pagrindinis. Nėra kitų pasiūlymų? Bendru sutarimu galime pritarti? Ačiū. Pritarta bendru sutarimu. Siūloma svarstyti spalio 15 d. Dėl svarstymo datos nėra pastabų? Nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
    Antras darbotvarkės klausimas. Mes truputėlį lenkiame savo darbotvarkę. Turėtų atvykti pranešėjas susisiekimo ministras R. Sinkevičius. Jo kol kas nėra. Jums leidus, mes galime kitus klausimus...
    A. Pitrėnienę norėčiau paprašyti. Gerbiamoji Audrone, jūs turite galimybę pateikti. Darbotvarkės 1-7a ir 1-7b... Galite pateikti šituos nutarimų projektus? Labai ačiū.

10.09 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo, Seimo kanceliarijos ir Seimui atskaitingų institucijų, Respublikos Prezidento institucijos ir Respublikos Prezidentui atskaitingų institucijų, Nacionalinės teismų administracijos, teismų, prokuratūros, savivaldybių institucijų ir įstaigų sąrašo pagal grupes, į kurias atsižvelgiant nustatomos valstybės tarnautojų suvienodintų pareigybių kategorijos, patvirtinimo" pakeitimo" projektas Nr. XIIP-715, Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo, Seimo kanceliarijos ir Seimui atskaitingų institucijų, Respublikos Prezidento institucijos ir Respublikos Prezidentui atskaitingų institucijų, Nacionalinės teismų administracijos, teismų, prokuratūros, savivaldybių institucijų ir įstaigų sąrašo pagal grupes, į kurias atsižvelgiant nustatomos valstybės tarnautojų suvienodintų pareigybių kategorijos, patvirtinimo" pakeitimo" projektas Nr. XIIP-694 (pateikimas)

    Dabar svarstysime 1-7a klausimą - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo, Seimo kanceliarijos ir Seimui atskaitingų institucijų, Respublikos Prezidento institucijos ir Respublikos Prezidentui atskaitingų institucijų, Nacionalinės teismų administracijos, teismų, prokuratūros, savivaldybių institucijų ir įstaigų sąrašo pagal grupes, į kurias atsižvelgiant nustatomos valstybės tarnautojų suvienodintų pareigybių kategorijos, patvirtinimo" pakeitimo" projektas Nr. XIIP-715. Pranešėja - Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkė A. Pitrėnienė. Prašom.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju Pirmininkui. Gerbiamieji kolegos, teikiu Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo, Seimo kanceliarijos ir Seimui atskaitingų institucijų, Respublikos Prezidento institucijos ir Respublikos Prezidentui atskaitingų institucijų, Nacionalinės teismų administracijos, teismų, prokuratūros, savivaldybių institucijų ir įstaigų sąrašo pagal grupes, į kurias atsižvelgiant nustatomos valstybės tarnautojų suvienodintų pareigybių kategorijos, patvirtinimo" pakeitimo" projektą Nr. XIIP-715.
    Akademinės etikos ir procedūrų kontrolieriaus tarnybos įsteigimo būtinybė atsirado priėmus naują Mokslo ir studijų įstatymą 2009 m. Kontrolieriaus kompetencija - prižiūrėti ir kontroliuoti, kaip mokslo ir studijų institucijose laikomasi akademinės etikos, užtikrinti efektyvų ir konfidencialų akademinės etikos ir procedūrų pažeidimų tyrimą. Manau, kad kontrolierius yra valstybės pareigūnas, naujai kuriamos Akademinės etikos ir procedūrų kontrolieriaus tarnybos vadovas, nagrinėjantis skundus ir inicijuojantis tyrimus dėl akademinės etikos ir procedūrų pažeidimų. Jis tiesiog turi būti įtrauktas į sąrašo antrą grupę, kaip ir kai kurios kitos panašios institucijos, kaip Vaiko teisių apsaugos kontrolieriaus įstaiga arba Lygių galimybių kontrolieriaus tarnyba, nes tai yra naujas, labai svarbus, labai reikalingas Lietuvai institutas. Tiesiog siūlau pritarti.
     PIRMININKAS. Dėkoju pirmininkei už nutarimo projekto pateikimą. Jūsų nori paklausti A. Sysas.
     A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamoji pranešėja, aš norėčiau paklausti dėl "b" įstatymo. Jūs norite žurnalistų etikos inspektorių pakelti į ombudsmeno lygmenį. Ar tai yra teisinga? Ombudsmeno funkcijos yra labai plačios, atsakinėja į begalę klausimų. Žurnalistų etikos inspektoriaus yra labai siaura sritis, susijusi tik su žurnalistika. Ar yra teisinga, kad mes iš trečios kategorijos juos keliame į antrą? Aš suprantu, kad visi nori gauti didesnius atlyginimus, bet tai yra pretekstas pajudėti visiems kitiems, kurie sakys, kad jie dirba dar daugiau. Aš nuogąstauju dėl tendencijos, kuri gali atsirasti priėmus šitą.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju už klausimą. Gerbiamasis kolega, iš tikrųjų čia ne aš sugalvojau. Dar 2006 m. sausio 26 d. įsakymu buvo sudaryta tarpžinybinė darbo grupė prie Vidaus reikalų ministerijos, kuri analizavo ir gilinosi į visų tarnybų veiklą, veiklos sritis ir apimtis. Buvo prieita prie išvados, kad ir Žurnalistų etikos inspektoriaus tarnyba pagal veiklos pobūdį bei veiklos ir sprendimų galiojimo teritorijos ribas turėtų priklausyti antrai grupei.
     PIRMININKAS. Dėkoju Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkei A. Pitrėnienei už nutarimo projekto pateikimą. Aš įsivaizduoju, jūs pateikėte abu projektus, darbotvarkės 1-7a ir 1-7b klausimus, Nr. XIIP-715 ir Nr. XIIP-694 nutarimų projektus?
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Taip.
     PIRMININKAS. Abu projektai yra pateikti. Dabar išsiskiria nuomonės. Taigi nuomonės už, nuomonės prieš. V. Stundys - nuomonė už.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Aš už abudu siūlymus. Akademinės etikos inspektoriaus institutas yra labai svarbus, o pagal dabar galiojančią gradaciją iš tikrųjų jis nukištas į tą atlyginimo lygį, kuris neatitiktų jo statuso. Tai yra nauja institucija, ir turėtume įmanomais būdais ją paremti.
    Lygiai taip pat ir žurnalistų etikos inspektorius nėra visiškai siauros srities pareigūnas, o žmogaus teisių viešojoje erdvėje, ypač žiniasklaidoje, kontrolierius. Siūlymas yra visiškai logiškas ir suprantamas. Antras momentas. Atkreipsiu dėmesį, kad žurnalistų etikos inspektoriaus priedermių ir funkcijų sąrašas, priėmus Nepilnamečių apsaugos nuo neigiamo informacijos poveikio įstatymą ir naujos redakcijos Visuomenės informavimo įstatymą, yra gerokai išsiplėtęs. Toks siūlymas visiškai atitiktų pasikeitusias jo išplėstas funkcijas. Taigi siūlyčiau pritarti.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, kadangi buvo pateikti du nutarimų projektai, yra galimybė dviem kalbėti už, dviem kalbėti prieš. Taigi J. Razma - nuomonė prieš.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, nepasisakau prieš pirmąjį projektą, nes akademinės etikos kontrolierius - čia nauja institucija. Mūsų valia galbūt ir reikšmingai vertinant tą pareigybę padėti į tą antrą skiltį. Bet tikrai aš nematau argumentų, ir pranešėja jų nepateikė, kuo dabar čia jau taip reikšmingas tapo žurnalistų etikos inspektorius. Iš tikrųjų aš nepastebėjau kokių nors reikšmingų sprendimų, reikšmingų įtakų tai kontroliuojamai sričiai ir nedrįsčiau bandyti prilyginti Seimo kontrolieriams. Tuo labiau kad keldami šią instituciją mes savotiškai kartu pažeminame tas institucijas, kurios ir toliau lieka trečiojoje dalyje. Tai Vyriausioji tarnybinės etikos komisija, Gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras ir dar daug kitų svarbių institucijų. Aš nepritariu tai antrai iniciatyvai. Siūlau balsuoti prieš.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už nuomonę. A. Pitrėnienė - nuomonė už.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, gal aš tiesiog praplėsiu, nes manydama, kad jūs žinote visas funkcijas, aš tiesiog norėčiau tik priminti, kad iš tikrųjų ir Žurnalistų etikos inspektoriaus tarnyba atlieka labai svarbias ir nemažai funkcijų. Jos buvo išanalizuotos ir buvo pritarta, kad atitinka antros grupės reikalavimus. Taigi ir asmenų skundai, ir viešosios informacijos stebėsena, analizė, viešosios informacijos ekspertizė ir bendradarbiavimas su kitomis institucijomis, teikiamos įstatymų pataisos, rekomendacijos Seimui ir Vyriausybei ir t. t. Aš manyčiau, kad ir šita institucija galėtų būti įrašyta į antrą grupę. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolege. Nuomonė prieš - R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš pratęsiu A. Syso mintis. Iš tikrųjų man toks sprendimo būdas tikrai nėra priimtinas. Aš dabar nekalbu apie pačių institucijų reikšmę, lyginant vieną su kita ir panašiai, bet jos turėtų būti peržiūrimos kompleksiškai. Jeigu mes imsimės kriterijų surašydami, kas ką daro, tokiu atveju... Kadangi socialinių reikalų ministrė atsakinga už 47 sritis ir 45 % šalies biudžeto, jos atlyginimas, lyginant su kultūros ministru, turėtų būti kelis kartus didesnis. Bet mes suprantame, kad toks mano argumentavimas yra ydingas.
    Todėl aš siūlyčiau tokius nutarimo projektus daryti kompleksiškai. Gerbiamoji A. Pitrėnienė sakė, kad buvo išvados dėl visų pakoregavimo, tai reikia žiūrėti visų institucijų lygiu, kad tai netaptų precedentu kiekvienai institucijai pramušti sau kokias nors privilegijas. Čia mes turėjome ir su Kainų komisija tokių dalykų, ir panašiai.
    Aš nesu iš principo prieš peržiūrėjimą tų dalykų, bet negalima vienos iš konteksto ištraukti ir vardinant jos funkcijas pasakyti, kad jos svarbios. Galbūt ir žurnalistų etikos inspektorius svarbus, bet reikia žiūrėti visame kontekste, nes visų prezidentais ir karaliais nepadarysi.
    Siūlau tokiam nutarimo projektui dabar nepritarti, o Švietimo, mokslo ir kultūros komitetui, jo atstovei pateikti visą nutarimą, kompleksiškai pasižiūrėti. Galbūt reikia viską kompleksiškai sulyginti, kai kuriems funkcijas pažeminti, kai kuriems paaukštinti.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, dėkoju. Buvo išsakytos nuomonės už, prieš dėl pirmojo nutarimo projekto Nr. XIIP-715 ir dėl Nr. XIIP-694.
    Dėl vedimo tvarkos - gerbiamasis A. Sysas.
     A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamasis Pirmininke, gerbiamieji kolegos, aš manau, kad negalima šitų dviejų nutarimų jungti į vieną, nes tai yra du skirtingi dalykai. Dėl pirmojo, kuris nustato tam tikrą mūsų tvarką naujai sukurtos institucijos, čia turbūt niekas neprieštarauja ir tą turime padaryti. Bet susieti antro klausimo svarstymą su pirmuoju visiškai atskirai... Todėl aš kviečiu: tada balsuokim atskirai ir svarstykim atskirai šiuos du klausimus.
    Ir iš karto, kad neprašyčiau dar kartą balso, - tikrai ne Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas dėl antro įstatymo projekto pagrindinis komitetas. Su Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetu ten nieko bendro neturi, galbūt tai yra Informacinės visuomenės plėtros komiteto arba Socialinių reikalų ir darbo komiteto, nes tai yra darbo užmokesčio keitimas, kategorijų. Aš siūlau Socialinių reikalų ir darbo komitetą, kaip pagrindinį komitetą, dėl antrojo klausimo, jeigu dėl jo būtų nubalsuota.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, dėkoju. Buvo išklausytos visos nuomonės, yra pasiūlymas balsuoti atskirai už kiekvieną pateiktą nutarimo projektą, mes tą ir darysim, kalbėjome, nes pristatė du nutarimų projektus iš karto, todėl ir kalbančių buvo tiek dėl vieno, tiek dėl kito nutarimo projekto. Kviečiu balsuoti. Pirmas balsavimas dėl nutarimo projekto Nr. XIIP-715. Neskaitysiu, labai ilgas tekstas, aš jį jau perskaičiau. Tiesiog kviečiu po pateikimo visiems apsispręsti balsuojant. Kas pritaria po pateikimo nutarimo projektui Nr. XIIP-715, balsuoja už, kas galvoja kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Skelbiu balsavimo rezultatus: už - 75, prieš nėra, susilaikiusių taip pat nėra. Po pateikimo nutarimo projektui Nr. XIIP-715 yra pritarta.
    Dabar dėl komitetų. Projekte yra siūlomas Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Gerbiamasis A. Sysas, aš taip įsivaizduoju, siūlė dar ir kitus komitetus. Ar dėl šito nutarimo gerai? Dėl šio nutarimo gerai - Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, dėl nutarimo Nr. XIIP-715. Komiteto pirmininke, Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas nesvarstys? Ir Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas kaip papildomas, taip? Pagrindinis komitetas - Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, papildomas - Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas. Dėl komitetų ar yra kokių pasiūlymų, ar dar norinčių pasvarstyti? Nėra. Bendru sutarimu galime pritarti? (Balsai salėje) Labai ačiū. Siūloma svarstyti spalio 1 d. Dėl datos svarstymo taip pat nėra kitokių nuomonių? Labai ačiū. Pritarta bendru sutarimu.
    Dabar dėl kito nutarimo projekto, kurio registracijos Nr. XIIP-694. Taip pat tekstas ilgas, jį man jau teko perskaityti. Dabar turime balsuoti. Kas už tai, kad po pateikimo pritartume šiam nutarimo projektui, balsuoja už, kas mano kitaip, susilaiko arba balsuoja prieš.
    Dėkoju. Už - 42, prieš - 6, susilaikė 22. Taigi po pateikimo nutarimo projektui Nr. XIIP-694 yra pritarta. Dabar dėl komitetų. Turime galimybę visi siūlyti komitetus.
    Gerbiamasis A. Sysas siūlė pagrindiniu komitetu Socialinių reikalų ir darbo komitetą. Kolegos, kokios būtų nuomonės? (Balsai salėje) Pritariam? (Balsai salėje) Dabar papildomi komitetai. Kas norėtų? Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas, kaip? Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas svarstys šį klausimą? (Balsai salėje) Taip. Papildomas komitetas gali būti ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, pagal Statutą gali visi komitetai svarstyti, nors tai ir nėra nurodyta mūsų darbotvarkėje. Tiesiog dar kartą skelbiu, kad pagrindinis yra Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomi komitetai: Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Taigi trys komitetai svarsto šį nutarimo projektą. Bendru sutarimu galime pritarti? Ačiū.
    Dabar siūloma svarstyti šį nutarimą spalio 1 d. Dėl datos taip pat niekas neturite jokių pasiūlymų? Labai ačiū.
    Taigi mes galime grįžti į darbotvarkės pradžią.

10.25 val.
    Aviacijos įstatymo 14 ir 42 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-811 (pateikimas)

    Darbotvarkės 1-3 klausimas - Aviacijos įstatymo 14 ir 42 straipsnių pakeitimo ir įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-811. Pranešėjas - susisiekimo viceministras A. Šliupas. Pateikimas. Prašom, kolega.
     A. ŠLIUPAS. Laba diena, gerbiamieji kolegos Seimo nariai. Šito įstatymo projekto tikslas yra užtikrinti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiančio Europos aviacijos saugos agentūrą, panaikinančio Tarybos direktyvą 91/670, reglamentą Nr. 1592/2002 ir direktyvą 2004/36, (...) Komisijos įgyvendinimo reglamento Nr. 923/2012, kuriuo nustatomos bendrosios skrydžių taisyklės ir veiklos nuostatos dėl oro navigacijos paslaugų ir procedūrų ir iš dalies keičiami įgyvendinimo reglamentas Nr. 1035/2011 ir reglamentai Nr. 1265/2007, 1794/2006, 730/2006, 1033/2006, 255/2010, nuostatų taikymą Lietuvos Respublikoje ir išvengti su reglamento nuostatomis nesuderinamų nacionalinės teisės aktų nuostatų taikymo.
    Komisijos įgyvendinimo reglamentu Nr. 923/2012 visos Europos Sąjungos mastu buvo nustatytos bendros skrydžių taisyklės, atsižvelgiant į tai, kad nacionalinės nuostatos negali keisti ar išplėsti jo taikymo srities ir veiksmingumo ir valstybės narės turi užtikrinti tinkamą reglamento nuostatų taikymą, būtina panaikinti tą pačią sritį reglamentuojančius nacionalinės teisės aktus ar jų nuostatas. Atsižvelgiant į tai, įstatymo projektu siūloma panaikinti teisinį pagrindą Vyriausybei tvirtinti skrydžių taisykles ir nustatyti, kad Lietuvos Respublikoje skrydžiai vykdomi vadovaujantis Komisijos įgyvendinimo reglamente Nr. 923/2012 nustatytomis skrydžių taisyklėmis. Taip pat siūloma papildyti Aviacijos įstatymo 42 straipsnio 1 dalį nuoroda į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą Nr. 216/2008 ir nustatyti, kad Lietuvos Respublikoje civilių orlaivių skrydžiams gali būti naudojami tik tie aerodromai, kurie atitinka Aviacijos įstatymo, minėto reglamento ir kitų teisės aktų reikalavimus. Priėmus siūlomus pakeitimus, bus užtikrintas minėtų reglamentų nuostatų taikymas Lietuvos Respublikoje ir išvengta su jų nuostatomis nesuderinamų nacionalinės teisės aktų nuostatų taikymo. Tiek trumpai.
     PIRMININKAS. Dėkoju, viceministre. Jūsų nori paklausti penki Seimo nariai. Pirmasis klausia R. Žemaitaitis. Ruošiasi A. Skardžius.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Aš tik norėjau paklausti, kokį tas pertvarkymas ar peržiūrėjimas duos valstybei pliusą? Esate ministerijoje pagalvoję?
     A. ŠLIUPAS. Žiūrint į tai, tikrai bus visų pirma supaprastintos procedūros, turėsime tiktai galimybę paprasčiau, suderindami su Europos teise, suderinti procedūras tam, kad organizuotume skrydžius.
     PIRMININKAS. Dėkoju. A. Skardžius norės paklausti kitu klausimu. Ačiū. Klausia kolega R. Kupčinskas.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis viceministre, aš suprantu, dabar čia jūs išvardinote daugybę reglamentų, jų numerius, pavadinimus, bet vis dėlto realiai kas keisis visame bendrame aviacijos įvairių padalinių funkcionavime arba, tiksliau, aerodromų veikloje? Nes Lietuvoje yra keli tarptautiniai oro uostai, kariniai aerodromai, bendrojo aviacijos naudojimo aerodromai. Kaip keisis jų funkcijos? Ar kokie nors aerodromai bus uždaryti, ar kas nors panašiai, priėmus šitas šio įstatymo pataisas? Ačiū.
     A. ŠLIUPAS. Iš principo kokių nors esminių pakeitimų tikrai nebus. Faktiškai, apskritai žiūrint, ir dabartinės Lietuvos skrydžių taisyklės yra panašiai atitinkančios teisės aktus, Europos teisės aktus. Tik turbūt mes apskritai standartizuojame visą procesą, įskaitant ir aerodromų sertifikavimą, pagal Europos teisę. Tad kokių nors apsunkinimų, žiūrint iš tos pusės, tikrai nebus. Bent jau mes (...).
     PIRMININKAS. Dėkoju už atsakymą. Klausia A. V. Patackas. Gerbiamasis kolega Patackai, jūs turite galimybę paklausti. Gerbiamasis Patackai, jūs turite galimybę paklausti.
     A. V. PATACKAS (DKF). Atsisakau.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia kolega M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis Pirmininke. Gerbiamasis viceministre, faktiškai aš jau trečias Seimo narys, kuris iš esmės klausiu to paties, tik kitais žodžiais. Žodžiu, mano pirmasis klausimas yra toksai. Kaip šito įstatymo priėmimas paveiks Lietuvos interesus šitoje srityje? Žmonių interesus. Reikės, pavyzdžiui, papildomai lėšų, čia aš dabar jau sufleruoju, reikės papildomai lėšų, reikės perdaryti programas, reikės nutiesti 25 km pakilimo takų, reikės nupirkti kokių nors įrengimų ir panašiai. Tai mano klausimas yra toks: kaip šitas įstatymo pakeitimas gali paveikti ir paveiks? Jūs vis tiek modeliuojate šitą situaciją. Tai šitas klausimas, kurį aš pakartoju, ko mano du kolegos iš esmės klausė.
    Ir antras klausimėlis. Jūs rašote, kad skrydžių taisykles rengia Civilinės aviacijos administracija kartu su kariuomenės vadu, o tvirtina Vyriausybė. Jeigu tvirtina Vyriausybė, tikriausiai pas mus pagal valstybės valdymo pagrindinius principus yra atsakingos ministerijos. Tai kokios ministerijos? Ar čia ministerijos bus eliminuotos? Jeigu bus eliminuotos, tada klausimas: kas teiks Vyriausybės, pavyzdžiui, posėdžiui, jeigu ne ministras, tas taisykles?
     A. ŠLIUPAS. Pagal taisyklę... Ačiū už klausimą. (...) rengia oro erdvės organizavimo taisykles ir per Susisiekimo ministeriją... ministerija teikia taisykles tvirtinti Vyriausybei. Šita tvarka nesikeis. O dėl papildomų investicijų, tai... (Balsai salėje) Apie poveikį? Apskritai žiūrint, neigiamo poveikio tikrai nenumatoma arba bent jau mes neidentifikavome. Tiesiog tik reiks žiūrėti, kad tam tikri aerodromai, kalbant apie jų sertifikavimą, turės atitikti Europos reikalavimus. Gal kai kuriems aerodromams, žiūrint į patį sertifikavimo procesą, gali prireikti tam tikrų investicijų. Bet mes žiūrime į skrydžių saugą, kas yra turbūt pirmasis prioritetas. Manau, mes visi suprantame skrydžių saugos svarbą ir būtinybę tai užtikrinti, todėl visi aerodromai, kurie norės būti sertifikuoti ir norės, kad būtų vykdomi skrydžiai, turės atitikti šiuos reikalavimus. (Balsai salėje) Taip. Visi civiliniai, jeigu šnekame apie civilinius tarptautinius oro uostus, atitinka. Čia turbūt kalbama apie mažuosius aerodromus, kurių tikrai Lietuvoje yra ne viena dešimtis.
     PIRMININKAS. Dėkoju, gerbiamasis viceministre. Atsakėte į visus klausimus. Dar galbūt palaukite, nes ir kitus įstatymų projektus jums reikės pristatyti. Dabar turi apsispręsti Seimo nariai dėl pirmo jūsų pateikto įstatymo projekto. Norinčių kalbėti už, prieš nėra? Tai galbūt galime pritarti įstatymo projektui, kurio Nr. XIIP-811, bendru sutarimu? (Balsai salėje) Labai ačiū. Pritarta bendru sutarimu.

10.34 val.
    Aviacijos įstatymo 66 straipsnio ir Įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-874 (pateikimas)

    Taigi dabar pateiksime įstatymo projektą, kurio Nr. XIIP-874, - Aviacijos įstatymo 66 straipsnio ir įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo įstatymą. Kviečiu pristatyti šį įstatymo projektą taip pat gerbiamąjį viceministrą A. Šliupą.
     A. ŠLIUPAS. Labai ačiū. Susisiekimo ministerija teikia Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymo 66 straipsnio ir įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą. Aviacijos įstatyme siūloma įrašyti šias nuostatas.
    Pirma, įgyvendinant 2012 m. lapkričio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento Nr. 1082/2012 nuostatas, įstatymas papildomas nuostata, kad turėti Europos Sąjungos aviacijos saugumo tvirtintojo pažymėjimą gali tik nepriekaištingos reputacijos asmenys. Numatoma, kad Europos Sąjungos aviacijos saugumo tvirtintojo pažymėjimo išdavimo, galiojimo, sustabdymo ir panaikinimo tvarką nustatys Civilinės aviacijos administracija.
    Antra, siekiant supaprastinti informacijos apie asmenų, galinčių patekti į oro uosto riboto patekimo zoną, nepriekaištingą reputaciją gavimą, patikslinami nepriekaištingos reputacijos kriterijai. Šiuo metu oro uostai, vežėjai ir subjektai, taikantys aviacijos saugumo priemones, siekdami patikrinti asmens nepriekaištingą reputaciją, t. y. atleidimą iš tarnybos už šiurkštų tarnybinį nusižengimą, teismo įsipareigojimų taikymą, administracines nuobaudas už aviacijos saugumo reikalavimų pažeidimus ir panašiai, turi siųsti paklausimus į septynias valstybės institucijas. Tai Informatikos ir ryšių departamentas prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos, Priklausomybės ligų centras, Policijos departamentas prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos, Krašto apsaugos ministerija ir panašiai. Patikslinti kriterijus pakaks kreiptis į Informatikos ir ryšių departamentą prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos, siekiant gauti informaciją apie teistumą, o dokumentus, įrodančius, kad asmuo nepiktnaudžiauja narkotinėmis, toksinėmis, psichotropinėmis medžiagomis arba alkoholiu, įmonei pateiks asmuo, kurio nepriekaištinga reputacija yra tikrinama. Papildomai klausti kitas institucijas gali tekti tik tuo atveju, jeigu kils įtarimų dėl asmens pateiktų duomenų teisingumo.
    Trečia, įrašoma nuostata, kad Civilinės aviacijos administracija, oro uostai, vežėjai, oro eismo paslaugas teikiančios įmonės ir subjektai, taikantys aviacijos saugumo priemones, turi teisę kreiptis į Lietuvos ir užsienio valstybių institucijas, fizinius ir juridinius asmenis dėl informacijos, reikalingos asmens nepriekaištingai reputacijai nustatyti, pateikimo ir pareikalauti, kad asmuo pateiktų papildomus dokumentus ir informaciją, reikšmingą nepriekaištingai reputacijai įvertinti. Tiek trumpai.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia K. Kuzminskas.
     K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis viceministre, na, aišku, įstatymo pataisos galbūt reikalingos, tačiau man nesuprantami kai kurie teiginiai, kuriuos jūs išbraukėte. Pavyzdžiui, kad turėtų pažymėjimą ir žmogus galėtų vaikščioti po atitinkamus objektus, būtų nepriekaištingos reputacijos asmuo. Jūs išbraukėte teiginį, kad toks asmuo negali būti, jei per paskutinius vienerius metus buvo skirtos administracinės nuobaudos už aviacijos saugumo reikalavimų pažeidimus arba jei jam Organizuoto nusikalstamumo užkardymo įstatymo nustatyta tvarka taikomi teismo įpareigojimai. Jūs tuos teiginius išbraukėte ir faktiškai jis galės turėti pažymėjimą. Kodėl? Ačiū.
     A. ŠLIUPAS. Dabar galvoju, kaip čia su... Aš matau.
     PIRMININKAS. Gal, gerbiamasis viceministre, asmeniškai po to truputėlį pasitikslinsite, gerai? Jeigu nieko prieš, galbūt truputėlį po to, kai baigs mano kolega, nes dar vis tiek pateikimas? Gerai. Klausia R. Kupčinskas.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Aš norėjau dėl šio įstatymo to paskutinio papildymo, kai gali kreiptis į Lietuvos ir užsienio valstybių tam tikras institucijas. Per kokį laikotarpį kreiptis? Galima atsakymo metus laukti, galima ir daugiau? Vis tiek turėtų būti nustatyti kokie nors terminai kreipiantis, kad būtų gautas atsakymas, ir į kokias institucijas, jų kiekis, į kokias institucijas reikia kreiptis. Vis dėlto čia gana atsakinga pareigybė ir tai turėtų būti tinkamai reglamentuota. Tiek. Ačiū.
     A. ŠLIUPAS. Dėkui už klausimą. Kadangi iš tikrųjų visą tą informaciją turi pateikti pats žmogus, darbuotojas, siekiantis patvirtinti savo nepriekaištingą reputaciją ir gauti pažymėjimą, kad laisvai, savarankiškai judėtų nelydimas atribotoje zonoje, visų pirma tai yra tiktai jo tikslas pateikti tą informaciją. Tiek oro uostas, tiek civilinė administracija, tiktai atsiradus būtinybei arba abejojant tų duomenų teisėtumu, teisingumu, gali kreiptis. Šiuo atveju termino nustatyti... Visi yra suinteresuoti, kad tas leidimas būtų gautas. Termino nustatyti mes įstatymu nelabai galime.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia M. Zasčiurinskas. Ruošiasi S. Jovaiša.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis Pirmininke. Mano klausimas irgi dėl vadinamosios nepriekaištingos reputacijos. Iš tiesų ši pareigybė yra labai atsakinga. Ji tiesiogiai susijusi su žmonių, ir ne vieno žmogaus, gyvybėmis ir panašiai. Dabar jūs teigiate, kad pats žmogus ieškos, gaus tas pažymas ir jas teiks. Koks žmogus pateiks apie save pažymą, kad jis yra, pavyzdžiui, alkoholikas arba turi priklausomybę nuo kitų dalykų? Mano klausimas yra toks. Sakykite, nepriekaištingos reputacijos sąvoka yra Lietuvos išmislas konkrečiai šitai pareigybei ar čia yra Europos Sąjungos koks nors dokumentas, kuriame viskas yra surašyta - tvarka, kriterijai, ir mes čia nieko negalime keisti?
     A. ŠLIUPAS. Iš tikrųjų, kaip ir buvo sakyta, tai yra 2012 m. lapkričio 9 d. Komisijos reglamentas Nr.1082/2012, ten viskas yra aprašyta. Šituo pakeitimu yra siekiama supaprastinti procedūrą, bet tai nereiškia, kad pats žmogus apie save turi pasakyti, kad aš esu nepriekaištingos reputacijos. Jis pats yra įpareigotas surinkti informaciją ir pažymas, kurių reikia patvirtinti nepriekaištingai reputacijai. Iki šiol buvo taip, kad ar civilinės aviacijos administracija, ar oro uostai, ar kiti subjektai patys turėjo kreiptis ir siųsti paklausimus. Todėl ta perduodama atsakomybė pačiam asmeniui siekiant patvirtinti tą nepriekaištingą reputaciją yra jo asmeninis reikalas ir interesas gauti tam tikras pažymas. Tiesiog yra atsakomybės perkėlimas tam pačiam žmogui.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega S. Jovaiša.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, Pirmininke. Iš esmės jau buvo atsakyta į tai, ko aš norėjau paklausti. Jūs minėjote, kad septynios institucijos turėtų duoti tuos atsakymus, ar ne? Paskui klasifikuojant, remiantis tam tikrais kriterijais, bus padarytos išvados, nors viena ar kita institucija pateiks truputėlį ir neigiamą tą charakteristiką. Aš taip suprantu? Ačiū.
     A. ŠLIUPAS. Taip.
     PIRMININKAS. Dėkoju, gerbiamasis viceministre. Dar palaukite, nes reikės dar vieną įstatymo projektą pateikti.
    Nuomonės už, prieš. Nuomonių už, prieš nėra.
    Ar galime pritarti bendru sutarimu? Balsuojame. Gerai. Kas už tai, kad po pateikimo pritartume Aviacijos įstatymo 66 straipsnio ir įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui Nr. XIIP-874? Kviečiu balsuoti.
    Skelbiu balsavimo rezultatus: už - 66, prieš - 1, susilaikė 1. Taigi įstatymo projektui Nr. XIIP-874 po pateikimo yra pritarta.
    Siūlomi komitetai - Ekonomikos komitetas. Kokių būtų pasiūlymų dėl komitetų? Nėra? Taigi pagrindinis komitetas bus Ekonomikos komitetas. Dėl pirmojo įstatymo projekto Nr. XIIP-811, kurį pateikė viceministras, taip pat pagrindinis komitetas siūlomas Ekonomikos komitetas. Dėl dviejų šitų įstatymų projektų siūlomas pagrindinis Ekonomikos komitetas. Prieštaraujančių nėra? Bendru sutarimu pritariame. Dėl kitų komitetų, norinčių pasvarstyti šį įstatymo projektą, nėra? Nėra. Dabar numatyta projekte, siūloma svarstyti šį įstatymo projektą lapkričio 7 d. Nebūtų kitų pasiūlymų? Bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta. Taigi apsisprendėme dėl svarstymo datos.

10.45 val.
    Įstatymo "Dėl sutikimo reorganizuoti valstybės įmonę "Kauno aerouostas" ir valstybės įmonę Tarptautinį Palangos oro uostą" projektas Nr. XIIP-884 (pateikimas)

    Įstatymo "Dėl sutikimo reorganizuoti valstybės įmonę "Kauno aerouostas" ir valstybės įmonę Tarptautinį Palangos oro uostą" projektas Nr. XIIP-884. Pateikėjas - susisiekimo viceministras gerbiamasis A. Šliupas. Prašom.
     A. ŠLIUPAS. Labai dėkui. Lietuvos Respublikos Vyriausybė teikia svarstyti šį Lietuvos Respublikos susiekimo ministerijos parengtą Lietuvos Respublikos įstatymo "Dėl sutikimo reorganizuoti valstybės įmonę "Kauno aerouostas" ir valstybės įmonę Tarptautinį Palangos oro uostą" projektą. Priėmus siūlomą įstatymą, Susisiekimo ministerijai, įmonių savininko teises ir pareigas įgyvendinančiai institucijai, būtų suteikta teisė reorganizuoti valstybės įmonę "Kauno aerouostas" ir valstybės įmonę Tarptautinį Palangos oro uostą prijungiant prie reorganizavime dalyvaujančios valstybės įmonės Tarptautinis Vilniaus oro uostas.
    Taip pat būtų įgyvendintas reorganizavimo tikslas - optimizuoti ir sumažinti reorganizavimo procese dalyvaujančių valstybės įmonių valdymo išlaidas ir suformuoti efektyvų oro uosto valdymo modelį, leidžiantį darniai plėtoti Vilniaus, Kauno ir Palangos oro uostus.
    Pažymėtina, kad įstatymui įgyvendinti papildomų valstybės biudžeto lėšų nereikės, nes reorganizuojamos ne biudžetinės įstaigos, o valstybės įmonės, kurios nėra išlaikomos iš biudžeto lėšų. Lietuvos Respublikos Vyriausybė siūlo pritarti pateiktam teisės akto projektui. Tiek trumpai. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, viceministre. Taigi jūsų nori paklausti aštuoni Seimo nariai. Pirmasis klausia R. Šimašius. Prašom, kolega.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamasis viceministre, iš tikrųjų girdžiu jūsų argumentus, bet turiu du trumpus klausimus. Vienas klausimas: ar jūs planuojate kitus žingsnius, t. y. oro uostų normalų akcionavimą, kad tai galėtų veikti pilniau ir tie jūsų keliami tikslai būtų pasiekti?
    Kitas trumpas klausimėlis. Vėlgi man truputėlį nejauku yra, kai kokia nors medžio ar mėsos įmonėlė, norėdama susijungti su kita įmonėle, turi prašyti Konkurencijos tarybos leidimo. Tuo tarpu čia, kaip suprantu, tas klausimas yra visiškai apeinamas. Aš suprantu, kad įstatyme to nereikalaujama, bet vis dėlto Lietuvos mastu tai yra didelio masto koncentracija. Ar jūs nemanote, kad tai apribos konkurenciją? Aš žinau, kad jūs atsakysite iš karto, kad mes konkuruojame su kitų šalių oro uostais ir tai yra vienas oro uostas. Šito atsakymo galite ir nesakyti, žinau, bet vis dėlto konkurencija yra ir tarp Lietuvos oro uostų. Ta veikla duoda ir teigiamų, ir neigiamų rezultatų. Man būtų labai įdomi jūsų nuomonė apie tai.
     A. ŠLIUPAS. Labai dėkui. Pačių oro uostų ar, jeigu Seimas priims sprendimą, oro uosto akcionavimas gali būti svarstomas. Tikrai, jeigu šitų minčių tuo klausimu bus toliau, tai tikrai kreipsimės į Seimą diskutuoti šitą klausimą ir priimti tam tikrus sprendimus. Tikrai mes negalime nusigręžti nuo tarptautinės ar pasaulinės praktikos, kur iš tikrųjų vis daugiau ir daugiau tokių pavyzdžių yra. Tai yra logiškas ir įmanomas žingsnis, bet tai visų pirma yra pačios valstybės apsisprendimas, pačios Vyriausybės, Susisiekimo ministerijos. Šitas mūsų žingsnis, būtent sujungiant valstybės įmones, yra, visų pirma, siekis optimizuoti ir vieningai, bendrai administruoti šitą visą infrastruktūrą, kuri yra sukurta. O po to galima svarstyti ir kitus žingsnius. Aišku, akcionavimas yra vienas iš jų. Bet yra ir kitų galimų variantų.
    Dėl koncentracijos ir konkurencijos tai nekartodamas to, kas buvo paminėta, iš tikrųjų turbūt yra vienas dalykas, sutinku, kad būtų labai gerai turėti tokią rinką kaip, pavyzdžiui, Londonas. Turint kelis oro uostus aplinkui, kurie tarpusavyje konkuruoja, iš to laimi vartotojas. Nemanau, kad šioje situacijoje nelaimės vartotojas, bet mes turime tikrai galvoti, atsižvelgti į mūsų rinkos specifiką ir labai aiškiai ir koordinuotai segmentuoti oro uostus.
    Kitas dalykas. Mes turime visų pirma pagalvoti gal šiek tiek plačiau ir sukurti erdvę, kurioje galėtų sėkmingai konkuruoti aviakompanijos su savo produktais ir kartu naudotis skirtinga kainodara, kurią mes galėtume sudaryti būtent suformavę labai aiškų oro uostų segmentavimą vienos įmonės mastu.
     PIRMININKAS. Klausia kolega J. Razma. Ruošiasi A. Skardžius.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, dirbant prieš tai buvusiai Vyriausybei, buvo tos trys įmonės, trys uostai, ir buvo savotiškai skatinama jų konkurencija, tai leido pasiekti tam tikrą pažangą, įmonės pradėjo dirbti pelningai, ir modernizavimo elementų matome. Dabar vietoj to jūs siūlote vienos įmonės modelį su segmentavimu. Konkurencijos faktorių, aišku, jūs tuomet eliminuojate. Aš norėčiau pasiteirauti tokiu atveju, kaip planuojamas tas segmentavimas, kokia bus tų uostų specifika, kiekvieno iš jų?
    Kitas dalykas, ar nematytumėte galimybių, kadangi įmonė, dabar sujungianti tris uostus, bus susijusi su trimis miestais: Vilniumi, Palanga ir Kaunu, kadangi ten jie yra, kad kokia nors forma tos įmonės valdyme galėtų dalyvauti ir tų trijų savivaldybių atstovai, turėdami, be abejo, miestų interesus, kurie neturėtų būti priešingi valstybės interesams.
     A. ŠLIUPAS. Gal šiek tiek oponuodamas, gerbiamajam J. Razmai iš tikrųjų galiu pasakyti, turbūt, kaip pasakyti, nėra tikslas eliminuoti konkurenciją tarp oro uostų. Manau, kad, kaip ir minėjau, iš tikrųjų reikia pakelti tą konkurenciją į kitą lygį, kad galėtų sėkmingai tarpusavyje konkuruoti aviakompanijos. O jeigu aviakompanijos konkuruoja, tai iš to laimi tiktai vartotojas. Vienas dalykas, jeigu mes toje aviakompanijoje per konkurencinę kovą sukurtume atitinkamą infrastruktūrą, kurią labai aiškiai susegmentuotume, lygiai taip pat taikydami skirtingą kainodarą, atsižvelgdami į infrastruktūros kompleksiškumą, tai iš to tikrai mes visi laimėtume. Kitas dalykas. Turėdami tai vienose rankose ir centralizuotai administruodami efektyvumo požiūriu tikrai mes daug daugiau išloštume.
    Pereinant iš karto prie antros klausimo dalies apie segmentaciją... (Balsai salėje) Aš sakau, apie segmentavimą šnekant ir tęsiant tą dalyką, tikrai čia nėra kažkas nauja. Visų pirma Vilniaus oro uostas turi išlikti kaip pagrindiniai vartai į Lietuvą ir turi orientuotis į tradicines aviakompanijas, kartu papildomai sukurti galimybes skrydžius vykdyti ir pigiom skrydžių aviakompanijom, bet atitinkamai mokant ekstra už tai, kad yra naudojamas centrinis, pagrindinis šalies oro uostas. Kitaip Kauno oro uostas, jis turi būti stipriai orientuotas į pigių skrydžių aviakompanijų aptarnavimą ir krovininį srautą. Žinoma, šnekame apie tranzitinį krovininį srautą ir jo plėtojimą. Šiuo klausimu yra įdirbis ir toliau tęsiami darbai. Kartu Kauno oro uostas dar yra matomas kaip pramoninis arba industrinis oro uostas, kur yra suformuojama erdvė, infrastruktūra ateiti būtent privačioms investicijoms, kurios yra susijusios su aviacijos pramone. Nežinau, kiek girdėjote, iš tikrųjų jau šiuo metu yra vykdomi keli projektai su privačiais investuotojais, tiek ir aviakompanija "Ryanair" jau yra investavusi ir pradėjo veiklą būtent savo orlaivių techninio aptarnavimo centre, investicija siekia 15 mln. Lt. (...), lietuvių kapitalo įmonė jau šių metų lapkričio mėn. baigia statyti savo angarą, kur investicijos siekia 20 mln., kartu tai pritraukia papildomas pajamas ir formuoja verslo aplinką techninio aptarnavimo srityje būtent Kauno oro uoste. Kompanija "Aviabaltika" taip pat pastatė savo angarą, kur taip pat planuoja savo veiklą.
    Jeigu kalbėčiau ir pereičiau prie Palangos oro uosto, tai Palangos oro uostas yra ir išliks regioninis oro uostas, visų pirma tenkinantis Vakarų Lietuvos interesus. Tai visų pirma vystymas jungčių, reikalingų Klaipėdos uostų reikmėms patenkinti, taip pat ir verslui. Kitas dalykas yra turizmas. Sėkmingai vykdomi skrydžiai iš Maskvos, sezoniniai skrydžiai. Ta linkme, turizmo linkme, ir bus toliau dirbama.
    O dėl pačios galimybės įtraukti ir savivaldybes, ir ne vien tik savivaldybes, bet ir kitas suinteresuotas šalis, tai tikrai matome, centralizuotai valdant oro uostus, galimybę suformuoti netgi savivaldybėms...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis viceministre, truputį trumpiau, nes laikas artėja prie pabaigos.
     A. ŠLIUPAS. Tai savivaldybes mes matome ne kaip valstybės įmones, turinčias akcininko vaidmenį, bet kaip institucijas, kurios būtų suinteresuotos formuoti biudžetą, visų pirma kainodaros, tam, kad būtų pritraukta kuo daugiau skrydžių ir aviakompanijų į oro uostus.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Paskutinis, kuris turi galimybę paklausti, nes laikas klausimams ir atsakymams baigėsi, A. Skardžius.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Gerbiamasis viceministre, išties Susisiekimo ministerija išleido dešimtis tūkstančių litų studijoms, kurias jūs matėte, puikiai žinote, nes jūs dirbote Kauno oro uoste ir buvote vienas iš vadovų. Vis dėlto ar tos studijos buvo išmestos į šiukšliadėžę? Ir ką jūs dabar kalbate apie Vilniaus oro uosto pritaikymą tarptautiniams skrydžiams ar dar kažkam, kai jis neturi techninių galimybių, studijose aiškiai buvo atsakyta. O dabar kalbate apie dviejų uostelių, Kauno ir Palangos, sujungimą. Aš norėčiau, kad jūs pagrįstumėte savo teiginius aiškiais faktais: žmonių skaičius, nauda, valdymas ar koks nors noras centralizuotai pirkti paslaugas, ar dar kažką reguliuoti. Vis dėlto naudos ir kaštų analizė. Labai trumpai, keliais sakiniais. Ačiū.
     A. ŠLIUPAS. Žiūrint trumpai į kaštų analizę, tai yra paskaičiuota, kad sujungus administracijas bus sutaupyta 1 mln. 200 tūkst. Lt kiekvienais metais. Toliau bendrai žiūrint, žinoma, turint didesnę perkamąją galią ir centralizuotai organizuojant viešuosius pirkimus, akivaizdu, kad galima tikėtis gerų kainų perkant tam tikrą įrangą ir organizuojant konkursus įsigyti materialųjį turtą, reikalingą oro uostams administruoti. Tai automatiškai irgi turi duoti tam tikrą papildomą efektą. Kitas dalykas, paprastai vietoj trijų vadovų mes turėsime vieną. Administraciniu požiūriu žvelgiant, Susisiekimo ministerijai, kuri turi įgyvendinti oro uostų plėtojimo politiką, vėlgi yra paprasčiau visa tai įgyvendinti per vieną juridinį vienetą.
     PIRMININKAS. Dėkoju, viceministre. Dėl vedimo tvarkos - R. Kupčinskas.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis Pirmininke, dėl vedimo tvarkos. Tai gana aktualus klausimas. Jūs patys matėt, kad paklausė tiktai 3 Seimo nariai. Aš prašyčiau pratęsti, juo labiau kad užsirašė tik 8 Seimo nariai. (Replika iš salės: "Apsispręsim balsuodami.") Neabejoju, kad turi paruoštus labai rimtus klausimus pranešėjui.
     PIRMININKAS. Balsuosim. Kiek siūlot, gerbiamasis kolega? Kiek jūs norit pratęsti? (Balsai salėje)
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Aš siūlyčiau, kad visi 8 galėtų paklausti, nėra tiek daug klausėjų.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, išsiskyrė nuomonės. Aš matau, kad yra ir kitų nuomonių. Prašau. K. Daukšys. Gal kažką norit pasakyti? Prašom.
     K. DAUKŠYS (DPF). Iš tikrųjų jau viceministras labai gerai čia viską pasakė, visiems viskas aišku, ir gal baikim. Pateikimas yra, bus svarstymas.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, vis tiek mes turim apsispręsti. Yra vienas pasiūlymas ir dėl kiekvieno pasiūlymo mes demokratiškai balsuodami turime apsispręsti, jeigu išsiskiria nuomonės. Tiesiog visus kviečiu balsuoti. Kas už tai, kad pratęstume ir leistume visiems paklausti? Aišku, reglamentuojant laiką - klausimui 1 min. ir atsakymui 2 min.
    Kviečiu balsuoti. Kas kitaip galvoja, balsuoja prieš. Už - kad pratęsiam, prieš - kad nutraukiam diskusijas. Motyvai dėl pateikimo ir po to balsavimas dėl paties pateikimo.
    Gerbiamieji kolegos, klausti ir atsakyti laikas baigėsi. Tokią nuomonę išreiškė Seimo plenarinis posėdis. Tiesiog turim pateikimą, dar turėsim svarstymą, priėmimą, dar turėsim galimybę, aš manau, ir komitetuose kalbėti, ir plenariniame posėdyje. Taigi dar laiko mes tam turėsim.
    Taigi, gerbiamieji kolegos, nuomonės už, prieš. Nuomonė prieš - R. Šimašius. Gerbiamasis viceministre, norėčiau jums padėkoti už visų įstatymų projektų pristatymą, ir jūs galit, jeigu jau baigėt... Matau, jūs baigėt visus įstatymų projektų pateikimus. Dėkoju jums, geros kloties.
    Nuomonė prieš - R. Šimašius.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, viceministro išsakyti argumentai ir aiškinamajame rašte išdėstyti argumentai yra suprantami ir logiški. Dalį kaštų galima optimizuoti, taupyti, tai nė kiek neabejotina. Tačiau vis dėlto kodėl aš agituoju balsuoti prieš ir nepalaikyti šito projekto?
    Man atrodo, kad mes sprendžiame truputėlį ne iš tos pusės. Norint normaliai valdyti kaštus tokioje srityje kaip oro uostų verslas, o čia yra verslas, pirmiausia reikia, kad oro uostai būtų normalios verslo įmonės. Šiuo atveju turėtų būti akcinės bendrovės. Ir atidėti tuos klausimus, man atrodo, yra nelogiška. Kitas dalykas, vėlgi aš žinau tą argumentą, jis labai dažnai minimas, kad mes, Lietuva, konkuruojam su kitom rinkom ir su kitais oro uostais (Rygos ir t. t.) ir dėl to mums reikia būti vieningu kumščiu, tada mes būsime stipresni. Ir šiandien dar išgirdome pasvarstymą, kaip čia reikia specializuoti, vieni vienur, kiti kitur, trečiur, bet, deja, taip nevyksta gyvenime. Taip teoriškai gal atrodo, kad mes viską sudėliosim čia iš viršaus, kas iš kur turi skraidyti, kokia ten kainodara ir t. t. Realybė yra ta, kad tiktai stumdydamiesi alkūnėmis ir pečiais vienas su kitu tie oro uostai tobulės ir eis pirmyn. Tas buvo iki šiol, tas bus ir ateityje. Jeigu mes šitą aspektą panaikinsime, negalime tikėtis, kad oro uostai iš tikrųjų plėtosis taip sėkmingai, kaip plėtotųsi konkurencijos sąlygomis. Ir tą sakau visiškai atsakingai.
    Dar vieną aspektą noriu pridėti. Darau prielaidą, ir pamatysit, būsiu teisus. Po kurio laiko, jeigu bus pritarta tam projektui, bus taip, kad pelningiausias oro uostas, didžiausias oro uostas - Vilniaus oro uostas - bus tas oro uostas, kuris bus subsidijų davėjas kitiems oro uostams, kurie bus ne tokie pelningi. Ir tai vėlgi smukdys mūsų bendrą oro uostų rinką, oro rinką, ir tai bus ne į naudą keleiviams, t. y. mums visiems. Todėl siūlau arba susilaikyti, arba balsuoti prieš. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Yra kita nuomonė. K. Daukšys. Prašom.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Aš manau, duokim Vyriausybei dirbt. Tikiu, kad Susisiekimo ministerija priims protingus sprendimus ir oro uostams bus tik geriau nuo to, kad bus sustambinti. Tai siūlau balsuoti už.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Buvo išsakytos nuomonės už, prieš. Kviečiu balsuoti. Kas už tai, kad pritartume įstatymo projektui, kurio Nr. XIIP-884, balsuoja už, kas kitaip mano, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus. Už - 57, prieš - 6, susilaikė 10. Taigi įstatymo projektui po pateikimo pritarta.
    Siūlomas pagrindinis komitetas - Ekonomikos komitetas. Kokių būtų pasiūlymų dėl pagrindinio komiteto? Nėra? Galim pritarti bendru sutarimu? Ačiū. Pritarta. Papildomų komitetų nėra norinčių pasvarstyti? Nėra. Siūloma svarstyti šių metų lapkričio 7 d. Dėl svarstymo datos nėra kitų pasiūlymų. Ačiū. Bendru sutarimu pritarta.
    Toliau posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pavaduotojas gerbiamasis A. Sysas.
     PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Gerbiamieji kolegos, svarstome 1-6 darbotvarkės klausimą - Seimo nutarimo "Dėl Egidijaus Bieliūno atleidimo iš Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo teisėjo pareigų" projektą. Pranešėjas - Seimo Pirmininkas V. Gedvilas.

11.05 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Egidijaus Bieliūno atleidimo iš Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo teisėjo pareigų" projektas Nr. XIIP-937 (pateikimas ir svarstymas)

     V. GEDVILAS. Gerbiamieji kolegos, reikia atlikti vieną procedūrą, kuri priklauso mūsų Seimui. Konstitucinio Teismo teisėjas E. Bieliūnas 2013 m. liepos 24 d. Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimu buvo paskirtas Europos Sąjungos bendrojo teismo teisėju laikotarpiui nuo 2013 m. rugsėjo 1 d. iki 2019 m. rugpjūčio 31 d. E. Bieliūno, kaip Europos Sąjungos bendrojo teismo teisėjo, priesaika numatyta 2013 m. rugsėjo 16 d. Iki priesaikos jis turi būti atleistas iš Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo teisėjo pareigų.
    Kolegos, prašau palaikyti E. Bieliūno atsistatydinimo pareiškimą. Galim pasidžiaugti, kad mūsų gerbiamasis teisėjas užims tokias aukštas pareigas, yra pakylėtas, turi Europos pasitikėjimą. Ir aš manau, kad mes šiandien vieningai palaikysim ir gerbiamajam E. Bieliūnui netrukdysim daryti tolesnę teisėjo karjerą.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, matau, visiems labai aiškiai Seimo Pirmininkas paaiškino, kokios procedūros. Todėl ar galim pritarti bendru sutarimu po pateikimo? Ačiū. Pritarta.
    Svarstymo stadija. Niekas neužsirašė kalbėti. Ar galime po svarstymo pritarti? (Balsai salėje) Ačiū. Po svarstymo pritarta Seimo nutarimui.
    Gerbiamieji kolegos, priėmimo stadija, slaptas balsavimas. Darbotvarkėje slaptas balsavimas numatytas 14.00-14.20 val. Neužmirškite balsuoti, ir prasidėjus vakariniam posėdžiui bus praneštas rezultatas.
    Aš norėčiau paklausti gerbiamojo teisėjo, gal jis norėtų ką nors pasakyti? (Balsai salėje) Mostelėjo rankom. Viskas. Pasakys, kai mes įvykdysim savo pareigą ir pritarsim atsistatydinimui.

11.07 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavadavimo" projektas Nr. XIIP-973 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Gerbiamieji kolegos, svarstome pirmą rezervinį. Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavadavimo" projektas. Pranešėjas - Seimo Pirmininkas V. Gedvilas.
     V. GEDVILAS. Gerbiamieji kolegos, norėčiau jūsų paprašyti. Kadangi Seimo delegacija vyksta į JAV, delegacijoje yra daug ir vicepirmininkų, aš, kaip Seimo Pirmininkas, visada teikiu pavaduojantį žmogų. Vyksta rotacijos būdu, t. y. visi Seimo Pirmininko pavaduotojai turi galimybę laikinai eiti Seimo Pirmininko pareigas. Šiuo momentu pagal nustatytą eilę pavaduotų I. Degutienė, Seimo vicepirmininkė. Prašau jūsų pritarimo. Nes ir praeitoj kadencijoj tokia pati praktika buvo, gerbiamoji V. Baltraitienė pavaduodavo Seimo Pirmininką. Čia toks, na, gana formalus dalykas, bet mes išreikšim pasitikėjimą ir opozicija. Pirmasis pavaduotojas taip pat išvyksta. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Vytautai, diskusijų čia nedarome. Jūs galėsit savo nepasitenkinimą išreikšti balsuodamas, jeigu norėsite. Gerbiamieji kolegos, ar galim po pateikimo pritarti Seimo nutarimui? (Balsai salėje) Galim. Bendru sutarimu. Ačiū. Pritarta. Svarstymo stadija. Norinčių kalbėti nematau. Galime pritarti po svarstymo? Pritarta.
    Vyksta balsavimas. Prašau balsuoti dėl Seimo nutarimo.

    Šio nutarimo priėmimas

    Už balsavo 70, prieš nebuvo, 1 susilaikė. Seimo nutarimas "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavadavimo" priimtas. (Gongas)
    Toliau posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininkas V. Gedvilas.
     PIRMININKAS (V. GEDVILAS). Dėkoju Seimo Pirmininko pavaduotojui gerbiamajam A. Sysui. Toliau mes galime paimti truputėlį laiko, lenkiame savo darbotvarkę... Kviečiu į tribūną gerbiamąjį Peticijų komisijos pirmininką P. Čimbarą, jis pateiks rezervinius klausimus.

11.10 val.
    Seimo protokolinio nutarimo "Dėl Giedriaus Kvedaravičiaus peticijos" priėmimas

    Pirmasis r-3 rezervinis klausimas - Seimo protokolinio nutarimo "Dėl Giedriaus Kvedaravičiaus peticijos" projektas. Prašom, kolega.
     P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamasis Pirmininke, teikiu nutarimą "Dėl G. Kvedaravičiaus peticijos". Komisija šių metų liepos 3 d. posėdyje iš esmės išnagrinėjo G. Kvedaravičiaus peticiją "Dėl Lietuvos Respublikos įstatymo dėl amnestijos akto priėmimo" ir priėmė sprendimą atmesti jo pateiktą pasiūlymą ir priimti Lietuvos Respublikos įstatymą dėl amnestijos akto.
    Amnestija - tai trumpalaikis efektas, kuris siekiamo rezultato dažniausiai neduoda. Tai galėtų pagrįsti 2000 m. priimto Lietuvos Respublikos įstatymo "Dėl amnestijos akto įgyvendinimo" pasekmės. Pritaikius šį amnestijos aktą, kuriuo buvo siekiama sumažinti nuteistųjų skaičių laisvės atėmimo vietose, šiose įstaigose sumažėjo 39 %, bet labai greitai vėl pasipildė 32 % nuteistųjų. Didžioji dalis buvo tų, kuriems buvo pritaikyta amnestija. Jums išdalintoje išvadoje yra pateikta išsami informacija, joje išdėstyti visi motyvai, kodėl pareiškėjo peticijoje pateiktas siūlymas priimti amnestijos aktą yra atmestinas. Todėl nenorėčiau gaišinti laiko, tik prašyčiau pritarti komisijos išvadai ir priimti Seimo protokolinį nutarimą atmesti pateiktą pasiūlymą.
     PIRMININKAS. Ačiū P. Čimbarui už Peticijų komisijos nuomonės pristatymą. Taigi norinčių kalbėti už, prieš nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Bendru sutarimu galime? Labai ačiū. Pritarta bendru sutarimu Peticijų komisijos sprendimui.

11.12 val.
    Seimo protokolinio nutarimo "Dėl Andriaus Vaičkos peticijos" priėmimas

    Kitas rezervinis r-4 klausimas - Seimo protokolinio nutarimo "Dėl Andriaus Vaičkos peticijos" projektas. Pranešėjas - gerbiamasis P. Čimbaras.
     P. ČIMBARAS (DPF). Komisija, taip pat liepos 3 d. posėdyje iš esmės išnagrinėjusi A. Vaičkos peticiją, priėmė sprendimą atmesti jo pateiktą pasiūlymą pakeisti Baudžiamojo kodekso 182 straipsnio 1 dalyje numatytas sankcijas iš laisvės atėmimo į didesnes baudas, atsižvelgusi į Teisingumo ministerijos pateiktą nuomonę ir manydama, kad sukčiavimo atveju visada atsiranda padarinių, šios nusikalstamos veikos subjektyvioji pusė pasireiškia tyčine forma, todėl tikslinga Baudžiamojo kodekso 182 straipsnio 1 dalies sankcijoje turėti ir alternatyvą - laisvės atėmimo bausmę.
    Be to, šio kodekso pakeitimai turėtų būti siūlomi sistemiškai, t. y. svarstant visus panašaus pobūdžio straipsnius, kuriuose reglamentuojamos atitinkamos nuostatos, o ne išskiriant vieną straipsnį iš bendro Baudžiamojo įstatymo kodekso. Jums yra išdalinti visi motyvai. Aš manau, kad keisti Baudžiamąjį kodeksą taip, kaip siūlo pareiškėjas, yra netinkama, todėl nenorėčiau jų vardinti, tik prašyčiau pritarti komisijos išvadai.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Buvo pateikta Peticijų komisijos nuomonė. Taigi norinčių kalbėti už, prieš nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti Peticijos komisijos priimtam sprendimui? Balsuojame. Čia yra protokolinis sprendimas. Pritariame bendru sutarimu. Ačiū. Pritarta bendru sutarimu Peticijų komisijos nuomonei.

11.14 val.
    Baudžiamojo kodekso 170 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-687 (pateikimo tęsinys)

    Dabar grįžtame į pagrindinę darbotvarkę. Galime svarstyti 1-10 klausimą. Matau, salėje yra A. Patackas. Tai būtų Baudžiamojo kodekso 170 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-687. Pranešėjas - A. Patackas. Čia yra dar pasirašiusių 50 Seimo narių. Prašom, kolega.
     A. V. PATACKAS (DKF). Gerbiamieji kolegos, noriu priminti, kad tas klausimas jau buvo praėjusios sesijos gale, buvo nukeltas į šitą sesiją. Gal daugelis esate susipažinę, o jeigu ne, yra padėtas lapelis ant jūsų stalų. Ten yra išdėstyti esminiai dalykai, todėl aš labai smarkiai nesiplėsiu. Tiesiog siūloma Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso 170 straipsnį papildyti štai tokiu punktu: "Seksualinio elgesio ar seksualinės praktikos, įsitikinimų ar pažiūrų kritika arba...
     PIRMININKAS. Arčiau mikrofono! Gerbiamasis kolega, labai sunkiai girdėti. Arčiau mikrofono, negirdėti. Pasitaisykite mikrofoną.
     A. V. PATACKAS (DKF). ... įsitikinimų ar pažiūrų kritika arba aptarimas, arba įtikinėjimas pakeisti tokį elgesį, praktiką, įsitikinimus ar pažiūras savaime nelaikoma tyčiojimusi, niekinimu, neapykantos skatinimu, diskriminavimu ir skatinimu diskriminuoti." Norėčiau atkreipti dėmesį, kad čia nėra tokio termino kaip seksualinė orientacija, taigi jis skirtas platesniam kontekstui, o jo atsiradimas paskatino praktiką, kai vis labiau ir labiau šitą temą pradedama kaitinti, utriruoti. Ir teismuose jau pasirodė pirmieji ženklai, kad žmogus gali būti nuteistas vien todėl, kad diskutavo šita tema, neįžeidinėjo, kalbėjo normalia leksika, vien tiktai diskutavo.
    Precedentas yra tarptautinėje praktikoje. Jis yra labai svarbus. Prašau atkreipti dėmesį, kad 2009 m. Didžiosios Britanijos Lordų Rūmai priėmė pataisą, kuri yra visiškai identiška mūsų teikiamai pataisai, ir laimėjo 44 balsų žymia persvara. Jos autorius yra lordas (...). Iš pradžių Teisės departamentas manė, kad šita pataisa gali prieštarauti Konstitucijai, tačiau Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadoje yra, kad siūlomo projekto nuostatose neįžvelgiama prieštaravimo Konstitucijai.
    Dar čia yra tokia subtilybė kaip pozityvi diskriminacija. Buvo teisininkų tokių argumentų, kad kodėl būtent šita, nes 170 straipsnis baudžia ir už rasistinius pasisakymus, ksenofobiškus, ir visokius kitokius. Kodėl būtent šita sritis yra išskirta? Atsakymas būtų toks, kad šita sritis šiuo metu yra užaštrinta ir tiesiog kad būtų suteiktos galimybės įvairių pažiūrų žmonėms diskutuoti normaliai, be aštrių epitetų šia tema, ji yra siūloma. Tai yra vadinama pozityvia diskriminacija. Toks savotiškas terminas, kuris maždaug reiškia tai, kad tam tikra socialinė ar kitokia grupė yra išskiriama, bet išskiriama pozityvumo dėlei. Ji turi daugiau bėdų, ją reikia apginti. Trumpai būtų tiek.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už įstatymo projekto pristatymą. Jūsų nori paklausti 11 Seimo narių. Pirmasis klausia R. Žilinskas.
     R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamasis Pirmininke. Gerbiamasis kolega, seksualinio elgesio ar seksualinės praktikos, įsitikinimų ar pažiūrų kritika arba aptarimas, arba įtikinėjimas pakeisti tokį elgesį ir taip nėra laikoma nusikaltimu ir nėra baudžiama. Ar dabar išskyrę šią grupę ir pasakę, kad jos elgesio kritika, aptarimas ar raginimas pakeisti elgesį nėra laikomas nusikaltimu...
     A. V. PATACKAS (DKF). Taip...
     R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). ...jūs norite pasakyti, kad visų kitų socialinių grupių elgesio ar praktikos aptarimas yra laikomas nusikaltimu?
     A. V. PATACKAS (DKF). Taip, jūs teisus ta prasme, kad juridiškai tarsi turėtų būti taip, kaip jūs pasakėte, kad neturėtų būti baudžiamas. Tačiau praktika rodo... Aš galėčiau pateikti pavyzdžių, bet trūksta laiko. Praktika rodo, kad to nesilaikoma, kad viena pusė, aš turiu galvoje, tų kitaip manančių šitą straipsnį naudoja, atvirai šnekant, šantažui, kartais net ir politiniam šantažui, ką aš šiandien patyriau, pavyzdžiui, per ponios M. A. Pavilionienės spaudos konferenciją. (Šurmulys salėje) Jo nereikėtų, jeigu viskas būtų savo rėmuose.
     PIRMININKAS. Gerbiamas Rokas dar nori papildyti, taip? Gerai, leisime. Tik aš noriu perspėti, kad šiam klausimui skirta 10 min. Jeigu nebus...
     R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, Pirmininke. Aš suprantu, kad prelegentas nori įvesti tam tikrą teismų praktiką, kas yra savaime teismų prerogatyva nustatyti tokią praktiką, o ne Baudžiamojo kodekso.
     A. V. PATACKAS (DKF). Teismų praktika. Mes esame įstatymų leidėjai, jeigu neklystu.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš noriu dar kartą jūsų visų paprašyti. Jeigu mes norime per 10 min. paklausti ir išgirsti gana daug atsakymų, tai 1 min. klausimui ir 2 min. atsakymui. Vėliau apsispręsime, ar mes toliau klausinėsime ir atsakinėsime, tai priklausys nuo jūsų. Pabandykime laikytis reglamento.
    R. J. Dagys, prašom.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, aš norėčiau pasitikslinti ir paklausti jūsų. Jeigu teisingai supratau, tiesiog šiuo metu formuojama tokia praktika, kad tai, kas anksčiau buvo akivaizdu ir suprantama, nereikalavo diskusijų dėl kitos pusės perspaudimo, dabar tenka įrašyti į teisinę bazę. Galėtumėte patikslinti. Klausimas, ar tai yra susiję lygiai taip pat su galimybe tiesiog civilizuotai naudoti švietimo sistemą ir auklėti mūsų vaikus taip, kaip kiekvieno tėvai patys to norėtų, kad tokį išsilavinimą jie gautų, ir tai nebūtų priskirta baudžiamajam persekiojimui?
     A. V. PATACKAS (DKF). Lieka pritarti. Iš tiesų šito nereikėtų, jeigu būtume normali visuomenė, galėtume šnekėti ne neapykantos kalba ir panašiai. Komentaruose tos neapykantos kalbos daug, tarp kitko, iš abiejų pusių. Tada reikia tokių pataisų. Tiesiog reikia išmokti kalbėti. Čia kai kurie demokratijos gynėjai buvo, suprantate, apie ką aš kalbu, šių pataisų autorių išvadino fašistu ir sadistu. Jeigu mes tokią leksiką vartosime, tai kur mes nueisime.
    Prašau, kitas.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolegė M. A. Pavilionienė.
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis Patackai, jūs tikras interpretacijų meistras. Ką tik mano spaudos konferencijoje jūs teigėte, kad jūsų siūloma pataisa sudarys galimybę diskutuoti dėl lytiškumo ir lytinės elgsenos. Jūsų pataisa tikrai nėra Baudžiamojo kodekso dalykas, o švietimo srities aspektas. Ar pritartumėte lytiniam švietimui mokyklose ir kodėl jūs manote, kad įstatymo prievarta galima brautis į asmeninį žmogaus gyvenimą? Ačiū.
     A. V. PATACKAS (DKF). Aš labai norėčiau, kad jūs tiksliau įvardytumėte, kur jūs čia matote tą prievartą? Čia kaip tik yra... Apskritai, ponia Aušrine, šitą pataisą turėjote pristatyti jūs, kaip žinoma kovotoja už žmogaus teises, bet kažkodėl ne tik to nepadarėte, bet dar ir keliate sumaištį.
    Galiu pasakyti, abi pusės turi teisę kalbėti seksualinio elgesio ir kitomis su tuo susijusiomis temomis lygiavertiškai, mandagiai ir taip toliau. Tai yra šios pataisos tikslas. Jeigu mes šito nepadarysime... Aš šiandien patyriau tam tikrą agresiją iš jūsų bendraminčių: maždaug kaip čia signataras kovojo už laisvę, o dabar staiga ta laisvė smaugia. Ta kova už laisvę niekada nesibaigia, tai viena. Antras dalykas, tai ir yra kova už laisvę. Kova už laisvę reikšti savo nuomonę.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolegė G. Purvaneckienė.
     G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Gerbiamasis prelegente, iš viso Baudžiamajame kodekse yra kalbama apie baudimą už tyčiojimąsi, už niekinimą, neapykantos kurstymą, kurstymą smurtauti, fiziškai susidoroti arba už to finansavimą. Baudžiamajame kodekse nieko nekalbama apie diskusijas, kalbas ir pan. Aš manyčiau, kad reikia apie visus pagrindus kalbėti, tuomet į jūsų tą pataisą reikėtų įtraukti, kad dėl lyties, rasės, tautybės, kalbos, kilmės, socialinės padėties, tikėjimo, įsitikinimų ar pažiūrų galima diskutuoti ir taip, kaip jūsų yra toliau. Tai būtų priimtina. Ar jūs sutiktumėte su tokiu papildymu?
     A. V. PATACKAS (DKF). Aš visiškai su jumis sutinku. Aš jau atsakiau į šitą klausimą. Taip, jeigu iškils klausimas, kad pas mus, pavyzdžiui, bus įžeidinėjami juodaodžiai arba kokie nors kitokie, arba musulmonai, arba dar kas nors, vėlgi šitą pataisą išplėsime ir tuo atveju. Kol kas...
     G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Kol kas įžeidinėjami tiktai...
     A. V. PATACKAS (DKF). Dar galiu pasakyti, visiškai neseniai turėjau epizodą Druskininkuose. Šalia sėdėjusi kompanija, nežinau, kokios tautybės, rusakalbiai, pasakojo anekdotus apie čiukčius, ir dar labai išraiškingai, su pavaizdavimais ir visa kita. Buvau priverstas perspėti, kad jie pažeidžia Lietuvos įstatymas, šitą kodeksą. Jie pasakė: tai ką, negalima apie tai ir šnekėti? Sakau: šnekėti galima, bet įžeidinėti negalima. Taigi jeigu iškils šita problema, visiškai teisingai, reikės dar vienos pataisos.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia M. Bastys.
     M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Gerbiamasis kolega, iš tiesų demokratinėje valstybėje, be abejo, yra labai svarbu, kad mes kalbame apie žodžio laisvę, apie tai, kad galime laisvai reikšti savo nuomonę, savo pažiūras. Bet vis dėlto, vertinant šį įstatymą, kai kalbama apie tai, kad laisvai leisime kritikuoti vieną ar kitą įsitikinimą, šiuo atveju mes suprantame tiesiogiai, kad bus galima skatinti tam tikrą smurtą, tam tikrą nepasitenkinimą, tam tikrą tyčiojimąsi iš kitaip manančių. Tai gali sukelti ir savižudybes, tai gali skatinti smurtą, kuris gali virsti žudymais ir panašiai. Ar nemanote, kad jūs tokia įstatymo pataisa vis dėlto perlenkiate lazdą? Dėkoju.
     A. V. PATACKAS (DKF). Aš nesuprantu, man atrodo, aš lietuviškai perskaičiau, dar kartą perskaičiau tą pataisą, kur jūs matote ten galimybę įžeidinėti? Atvirkščiai, šalinama šita galimybė įžeidinėti. Skatinamas normalus dialogas, skatinama kultūringa kalba, ne neapykantos kalba. Yra kodeksas, jisai veikia. Jeigu bus vartojama leksika, teisėjas turės instrumentą - 170 straipsnį nubausti. Tačiau taip pat turės instrumentą ir advokatas, kuris manys, kad, pavyzdžiui, jo ginamasis nepažeidė šio įstatymo, jis tik reiškė savo pažiūras mandagia forma. Kodėl tuos dalykus reikia tris kartus kartoti, aš nelabai suprantu? Mes neskaitome teksto, ar ką?
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega Z. Jedinskis.
     Z. JEDINSKIJ (LLRAF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Noriu padėkoti gerbiamajam pranešėjui už pristatytą klausimą, už ryžtingumą ir kartu paklausti. Lietuvos psichiatras seksologas Z. Buslius teigia, kad homoseksualizmas yra susijęs su alkoholizmu, psichoze ir kitomis psichikos ligomis. Tuo metu pasaulyje homoseksuali orientacija braukiama iš psichikos ir elgesio sutrikimų sąrašo. Galbūt jūs žinote, kokia situacija Lietuvoje, kaip medicina vertina šį sutrikimą?
     A. V. PATACKAS (DKF). Aš nenorėčiau ta tema kalbėti, čia neįeina į mano teikiamą pataisą. Taip, šis klausimas yra aštrus, jis yra dirbtinai aštrinamas, jis yra politizuojamas, juo naudojamasi kaip politiniu vėzdu, ir šiandien Seimo salėje paaiškės, ar mes išsigandome to vėzdo. Ponia Marija Aušrinė gąsdino, kad Lietuvai bus blogai ir taip toliau, ir t. t. Ta tema reikėtų atskiros diskusijos. Tiesiog per 2 min. nesugebėsiu atsakyti.
    Norima labai paprasto dalyko. Apskritai šitą pataisą turėjo pateikti Liberalų frakcija. Man keista, kodėl jie to nepadarė, tie kovotojai už žmogaus teises.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Aš norėčiau paklausti kolegų Seimo narių. 10 min. klausimams ir atsakymams yra pasibaigusios. Ar norit toliau klausinėti? (Balsai salėje) Ne. Tai dėkoju pateikėjui gerbiamajam A. Patackui už įstatymo projekto pristatymą. Taigi, norinčių kalbėti už, prieš yra. Po vieną už ir prieš. V. Aleknaitė-Abramikienė - nuomonė už. Prašom.
     V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, man, tiesą sakant, nėra aišku, dėl ko taip bijoma svarstyti šią pataisą? Iš tiesų šia pataisa yra stengiamasi pasiekti tam tikrą balansą, kadangi mes, remdamiesi europine praktika, esame kriminalizavę vadinamąją neapykantos kalbą, arba angliškai būtų hate speech, bet yra ir kitas teisinis gėris - išraiškos ir pasisakymo laisvė. Aš manyčiau, kad tiesiog ponas A. Patackas, labai aiškiai atsiribodamas nuo neapykantos, nori apginti kitą teisinį gėrį, būtent kalbos laisvę. O aš noriu pasakyti, jog nesvarbu, kokia ideologija motyvuojama cenzūra. Sakykim, man yra žinomas vieno lenkų profesoriaus habilituoto daktaro tyrimas, kuris lygina genderizmo ideologiją su marksizmo ideologija. Tai jis kaip vieną iš paralelių nurodo preventyvią cenzūrą, kuri buvo būdinga marksizmui, ir vadinamąjį politinį korektiškumą, kuris yra labai toli pažengęs. Labai dažnai Europos įstatymuose tokios formuluotės neapibrėžtos, jos pastato ir teismus į keistą padėtį, sprendimai dėl to, buvo pažeistas kodeksas ar nebuvo, priimami gana arbitraliai.
    Nepamirškime, jog šio svarstomo įstatymo dabar pirmoji stadija - pateikimo stadija. Mes dar jį svarstysime, mes žiūrėsime, bet aš manau, kad kalbos laisvė yra taip pat labai didelis teisinis gėris demokratinėje valstybėje, nuomonių reiškimo laisvė, socialinės pozicijos išreiškimo galimybė. Todėl aš nematau nieko baisaus ir esu pasirengusi kaip Teisės komiteto narė svarstyti šitą pasiūlymą visiškai rimtai, kad jis iš tikrųjų atitiktų visus demokratinės valstybės reikalavimus ir mūsų valstybės Konstituciją. Siūlau pritarti.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė prieš - R. Žilinskas.
     R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Lietuva yra demokratinė valstybė ir tai yra absoliuti tiesa, tai yra įrašyta į Konstituciją. Kol šį teiginį mes vertiname pagal Konstitucijos aprėptį, tai ir yra tiesa. Bet kai ištraukiame iš Konstitucijos, tai nustoja būti tiesa, nes toje pačioje Konstitucijoje parašyta, jog demokratinės teisės ir laisvės tam tikrais atvejais gali būti ribojamos. Lygiai taip pat ir kritika. Įsitikinimų, elgesio, praktikos kritika ir taip yra teisėta, kol mes neištraukiame iš konteksto vienos grupės ir pasakome, kad šitos grupės elgesio ar įsitikinimų, ar praktikos kritika yra teisėta, šios akivaizdžios tiesos, kuri nustoja būti tiesa, ištraukta iš konteksto. Tai argi mes norime pasakyti, kad visų socialinių grupių elgesio ar praktikos, ar įsitikinimų kritika yra neteisėta? Pagalvokite, ką mes darome? Mes ištraukiame faktą iš konteksto ir kontekste teisingas faktas tampa neteisingas. Siūlyčiau nepritarti.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, per pateikimą galima išsakyti vieną nuomonę už, vieną nuomonę prieš. Užsiregistruodami pareiškiat nuomonę. Matau, nuomonės išsiskyrė. Taigi kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad po pateikimo pritartume įstatymo projektui, kurio Nr. XIIP-687 - Baudžiamojo kodekso 170 straipsnio papildymo įstatymo projektui, balsuoja už, kas kitaip mano, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Skelbiu balsavimo rezultatus. Už - 47, prieš - 15, susilaikė 20. Taigi po pateikimo įstatymo projektui yra pritarta. Siūlomas pagrindinis komitetas - Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Kokių būtų pasiūlymų dėl pagrindinio komiteto? Galim pritarti bendru sutarimu? Kitų komitetų, norinčių pasvarstyti šį įstatymo projektą, nėra? Gerbiamieji kolegos, bendru sutarimu galime pritarti. Dabar siūloma svarstyti, planuojama svarstyti gruodžio 17 d. šį įstatymo projektą. Kokių būtų pasiūlymų, pastabų? Galim pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Taigi pateikimas baigtas šio įstatymo projekto. Yra dėl vedimo tvarkos norinčių išsakyti savo nuomonę. Prašom.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš manau, kad šita įstatymo pataisa yra labai laiku. Ir niekam prieš keletą metų nebūtų kilusi mintis, kad gali būti žmogus nubaustas, nuteistas už tai, kad dėl homoseksualizmo išsakė savo poziciją neįžeidinėdamas, diskusijų metu. Iki ko mes čia nuėjom? Komunistų partijos laikais komunistų partijos nebuvo galima kritikuot, buvo teisiama. Bet, man atrodo, dabar gi negrįžta komunistų partijos komunizmas į Lietuvą ir tikrai žmogus turi teisę visomis temomis diskutuot. Dabar dar vienas momentas, žmogaus apskritai negalima įžeidinėt, ar jis homoseksualas, ar jis narkomanas, ar jis alkoholikas. Mes reiškinį galime kritikuoti, žmogaus mes nė vienas teisės neturime smerkti, bet reiškinį. Turime sakyt, koks tai reiškinys. Aiškint ir vaikams, ir jaunimui, kad yra blogis, socialinis blogis, su juo reikia kovoti, o ne propaguoti, ką dabar ypač daro socialdemokratai.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, pagal darbotvarkę skelbiu pertrauką iki 12 val. Ačiū.

Pertrauka

12.01 val.
    Viešųjų pirkimų įstatymo 2, 4, 6, 7, 82, 9, 10, 13, 18, 19, 22, 24, 28, 33, 35, 39, 40, 85, 86, 87, 90, 92 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-545(2) (svarstymo tęsinys)

     PIRMININKAS (V. GAPŠYS, DPF). Gerbiamieji Seimo nariai, tęsiame plenarinį posėdį. Darbotvarkės 1-8 klausimas - Viešųjų pirkimų įstatymo 2, 4, 6, 7, 82, 9, 10, 13, 18, 19, 22, 24, 28, 33, 35, 39, 40, 85, 86, 87, 90, 92 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-545(2). Svarstymo stadija. Norite užsiregistruoti? Galim leisti užsiregistruoti. Prašome. R. Žemaitaičio neturime salėje. Tuoj pabandysim... R. Šimašius gali pristatyti? Prašome komiteto išvadą pristatyti.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Kolegos, Ekonomikos komitetas kaip pagrindinis svarstė projektą ir buvo gauti trys siūlymai. Aš juos... (Iš karto man visus siūlymus pateikti?) Pirmiausia buvo B. Vėsaitės siūlymas dėl 12 straipsnio pakeitimo ir papildymo, kurio esmė, kad darbų dalis, kurią gali atlikti ne konkursą laimėjusi įmonė, bet subrangovai, negali viršyti 50 % visų darbų vertės. Iš tiesų komitete dėl to smarkiai diskutavome ir galiausiai buvo pritarta iš dalies pakeisti siūlomą redakciją ir siūloma artimesnė direktyvos tekstui dabartinė komiteto redakcija, kad "jeigu darbų pirkimo sutarčiai vykdyti pasitelkiami subrangovai, pagrindinius darbus, kuriuos nustato perkančioji organizacija, privalo atlikti tiekėjas". Tai yra arčiau direktyvos teksto, tokiam pasiūlymui komitetas pritarė.
    Taip pat buvo svarstytas gerbiamojo A. Skardžiaus pasiūlymas, kuriam buvo pritarta. Dėl 9 straipsnio. Papildytas 18 straipsnis 11 dalim, kad perkančioji organizacija, laimėjusi dalyvių pasiūlymu sudarytą pirkimo sutartį ir pirkimo sutarties sąlygų pakeitimą, išskyrus informaciją, kurios... šita informacija skelbiama. Čia mes vieningai sutarėme. Iš tikrųjų galbūt ir ne probleminis siūlymas. Komitetas siūlo pritarti.
    Taip pat buvo komiteto pirmininko gerbiamojo R. Žemaitaičio siūlymai 9 straipsnio 2 dalies 3 punktą pakoreguoti išbraukiant žodžius "kaina". Tai reiškia, kad turi būti nustatytos kainodaros taisyklės, o ne kaina, kas iš tiesų atitinka teismo praktiką. Galbūt iš dalies tai techninis siūlymas, bet yra toks manymas, tad ir komitetas vieningai pritarė, kad projektas būtų patobulintas. Tiek iš Ekonomikos komiteto. Siūlome pritarti.
     PIRMININKAS. Gerai. Ačiū jums. Dabar galite užimti savo vietą. Mes dar pakviesime kitus komitetų atstovus. J. Vaickienę Audito komiteto vardu prašom pateikti išvadą.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkui, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, komitetas taip pat svarstė įstatymo projektą ir iš esmės priėmė sprendimą pritarti iniciatorių pateiktam Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui Nr. XIIP-545 ir siūlo pagrindiniam komitetui jį tobulinti pagal Seimo kanceliarijos Teisės departamento, Konkurencijos tarybos, Specialiųjų tyrimų tarnybos pastabas, taip pat "Transparency International" Lietuvos skyriaus ir Seimo nario J. Razmos pasiūlymus, taip pat Audito komitetas pateikė ir kitus pasiūlymus pagrindiniam komitetui. Pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu A. Pitrėnienę Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto vardu pateikti išvadas.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Ačiū. Gerbiamieji kolegos, Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas apsvarstė Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymo daugelio straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą ir priėmė sprendimą pritarti pateiktam Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymo daugelio straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui Nr. XIIP-545 ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti pagal Seimo kanceliarijos Teisės departamento, Konkurencijos tarybos, Specialiųjų tyrimų tarnybos pastabas, Seimo narių, Audito komiteto pasiūlymus, kuriems komitetas pritarė. Ar reikėtų išvardinti dar mūsų pasiūlymus?
     PIRMININKAS. Pasiūlymus svarstysime atskirai. Mes tada svarstysime kiekvieną pasiūlymą, kam pritarta, kam nepritarta, kitoje stadijoje.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Tada ačiū.
     PIRMININKAS. Visų komitetų atstovai pasisakė. Dabar diskusija. Užsirašė dalyvauti A. Bilotaitė. Kviečiame į tribūną.
     A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Laba diena. Dėkoju pirmininkui. Pirmiausia reikėtų pasakyti, kad šios pataisos, akivaizdu, yra korupcinės. Jeigu kalbėtume apie viešuosius pirkimus, reikėtų pasakyti, kad 2013 m. planuojama išleisti viešiesiems pirkimams apie 14 mlrd. Lt. Yra paskaičiuota, kad apie 2 mlrd. Lt yra panaudojama viešųjų pirkimų lėšų vadinamiesiems atkatams. Kalbant apie šias pataisas, reikėtų pažymėti, kad šiomis pataisomis yra siekiama ne sumažinti biurokratiją, o tiesiog atlaisvinti korupciją varžančius varžtus. Neigiamą nuomonę dėl šių pataisų išsakė ir Specialiųjų tyrimų tarnyba. Ji pasakė, kad bus padidinta korupcijos pasireiškimo viešuosiuose pirkimuose tikimybė.
    Norėčiau išskirti galbūt keletą siūlymų, kurie, mano nuomone, yra ypač blogi. Pirmasis siūlymas yra dvigubai pakelti mažos vertės pirkimų viršutinę ribą. 2012 m. tokių pirkimų vertė buvo apie 2 mlrd. Lt. Pakėlus šią ribą, tokių pirkimų vertė išaugs iki 4 mlrd. Lt. Kadangi jie yra atliekami jų neskelbiant, o kreipiantis tiktai į vieną tiekėją be Viešųjų pirkimų tarnybos sutikimo, neliks jokio skaidrumo ir kontrolės.
    Taip pat antras siūlymas, kuris kelia daug abejonių, yra siūlymas atsisakyti reikalavimo kreiptis į Viešųjų pirkimų tarnybą norint pakeisti sutarties sąlygas. Tai reiškia, kad atlikus pirkimą perkančioji organizacija su rangovu galės susitarti dėl sutarčių pakeitimo ir nereikės informuoti Viešųjų pirkimų tarnybos. Kyla grėsmė, kad nebus laikomasi sutarties sąlygų ir po konkurso pirkimai bus vykdomi pagal kitus reikalavimus.
    Gerbiamieji kolegos, iš tiesų aš kreipiuosi į jus ir noriu iškelti retorinį klausimą: kur mes judame? Ar judame skaidrumo link, skaidresnių ir efektyvesnių viešųjų pirkimų link, ar grįžtame atgal - į korumpuotą atkatų sistemą? Siūlau įsiklausyti į mano žodžius, įsiklausyti į Specialiųjų tyrimų tarnybos poziciją ir nepritarti šiam įstatymo projektui. Ačiū.
     PIRMININKAS. Į tribūną kviečiu B. Vėsaitę dalyvauti diskusijoje.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, Viešųjų pirkimų įstatymo dabartinė redakcija tapo tikrai, sakyčiau, daugelio ūkio subjektų kritikos objektu. Tikrai juo buvo siekiama sumažinti administracinę naštą tiekėjams, supaprastinti viešųjų pirkimų procedūras, nes, tiesą sakant, visas dėmesys buvo skirtas procedūroms apeinant ekonominį naudingumą ir tikslingumą. Taip pat šito įstatymo keitimo tikslas - skatinti ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo vertinimo kriterijaus naudojimą.
    Iš tikrųjų siekiant supaprastinti pirkimų procesą ir sumažinti administracinę naštą perkančiosioms organizacijoms ir tiekėjams, projekte siūloma pakelti mažos vertės pirkimų verčių ribas prekėms ir paslaugoms nuo 100 tūkst. iki 200 tūkst., tačiau norėčiau nuraminti A. Bilotaitę, kad būtent tos mažos pirkimų vertės nuo 2014 m., jeigu pirkime dalyvauja valstybės įmonės, savivaldybės, ministerijos ar joms priklausančios organizacijos, privaloma tvarka viskas vyks per centrinę perkančiąją organizaciją elektroniniu būdu. Pasirinkimas dabar jau ten yra iš tikrųjų didžiulis. Taigi jūsų argumentas nėra teisingas ir reikėtų matyti visą bendrą paveikslą, gerbiamoji Agne.
    Taip pat bus nereikalaujama Viešųjų pirkimų tarnybos sutikimo nutraukiant neskelbiamų derybų būdu atliekamų pirkimų ir supaprastintų pirkimų procedūras. Manėme, kad tai yra iš tikrųjų tiesiog per didelė administracinė našta. Keičiamos vidaus sandorio sudarymo taisyklės nustatant, kad vidaus sandorį galima sudaryti su atskiru ūkio subjektu, kurį perkančioji organizacija kontroliuoja kaip savo padalinį. Yra vienintelė dalyvė, jeigu ir ribos keičiamos nuo 80 % iki 90 %.
    Siūloma atsisakyti tiekėjo sąžiningumo deklaracijos ir sudaryti galimybę kartu su pasiūlymu teikiamus dokumentus, t. y. jungtinės veiklos sutartį, įgaliojimą perrašyti pasiūlymą, pasiūlymų galiojimo užtikrinimą, kur A. Bilotaitė vėlgi mato korupcijos užuominas... Tačiau reikėtų paskaityti, ką sako įstatymas. O įstatymas sako, kad galima keisti tik tada, kada nekeičiamos esminės sandorio sąlygos. Jeigu pasiteikė vadovas, jeigu pasikeitė, tarkim, buveinės adresas - tai yra tie dalykai, kurie iš tikrųjų labai vilkindavo viešųjų pirkimų procedūras, ir dėl to įsiskolino daugelis savivaldybių. Nereikalauti iš tiekėjo kvalifikaciją pagrindžiančių dokumentų, jeigu perkančioji organizacija gali juos rasti laisvai prieinamose nemokamose Lietuvos Respublikos duomenų bazėse, vėlgi tai yra administracinės naštos supaprastinimas.
    O siekiant skatinti ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo vertinimo kriterijaus naudojimą projekte siūloma nustatyti, kad supaprastintuose pirkimuose galėtų būti vertinama darbuotojų kvalifikacija bei patirtis. Tai yra nepaprastai svarbu atrenkant viešuosiuose pirkimuose meninius objektus, architektų darbus ir visa kita.
    Siekiant skatinti smulkaus ir vidutinio verslo dalyvavimą viešuosiuose pirkimuose, siekiama skaidyti pirkimo objektą į dalis. Tai bus leidžiama įstatyme, bet bendra vertė vis tiek neturi keistis.
    Apriboti reikalaujamas tiekėjų metines veiklos pajamas, nustatant, kad mažiausia reikalaujama tiekėjo pajamų suma negalėtų būti daugiau kaip du kartus didesnė už numatomo pirkimo vertę, ir numatyti, kad pagrindinius darbus, kuriuos nurodo perkančioji organizacija, atliktų pats rangovas. Mano siūlymas buvo apibrėžti 50 % riba, bet komitetas tam nepritarė, tai mes paėmėme direktyvos formuluotę, kad esminę darbų dalį, kad firmos parazitės negalėtų egzistuoti, atliktų pagrindinis rangovas, o jeigu jam reikia pasitelkti, yra galimybė pasitelkti jungtinės veiklos sutartį.
    Tai kur čia yra to neskaidrumo apraiškos, gerbiamoji Agne? Jums turbūt neteko dalyvauti ūkinėje veikloje, neteko susitikti su verslininkų organizacijomis ir turbūt neteko išklausyti jų skundų. Aš manyčiau, kad šitas įstatymas iš tikrųjų juda verslo liberalizavimo link.
    Ir dar noriu pasakyti štai ką. Vis dėlto pagrindinė įstatymo vykdymo prievolė yra ne Viešųjų pirkimų tarnybos prievolė, bet perkančiosios organizacijos. Ir mes turime pratinti perkančiąsias organizacijas taikyti ne žemiausios kainos kriterijų, apie ką kalba ir direktyva jau dabar, o būtent ekonominio naudingumo kriterijų. Siūlau pritarti dabartinei įstatymo redakcijai.
     PIRMININKAS. Kviečiame kalbėti A. Anušauską.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, iš tikrųjų nenorėčiau suasmeninti ir kreiptis ar Birute Vėsaite, ar Agne Bilotaite, ar dar kaip nors. Siūlymus, kaip galima pataisyti šį įstatymą, teikė "Transparency International". Tie siūlymai yra ganėtinai rimti, paremti tyrimais, kurie buvo atlikti per pastaruosius metus stebint viešųjų pirkimų dinamiką, analizuojant procedūras. "Transparency International" Lietuvos skyrius paskelbė savivaldybių neskelbiamų derybų būdu dar iki dabartinių pataisų vykdytų viešųjų pirkimų statistiką, ir iš tikrųjų matyti, kad kai kurios savivaldybės tokiu būdu pagal galiojantį įstatymą, neskelbiamų derybų būdu, išleido kas trečią litą. Paminėsiu 2012 m. rekordininkes: Druskininkų savivaldybė - 49 % , Raseinių - 35 %, Pagėgių - 35 %, Elektrėnų - 32 % ir taip toliau.
    Galima nagrinėti dar daugiau, bet "Transparency International" pateikė šioms Viešųjų pirkimų įstatymo pataisoms savo komentarus. Pavyzdžiui, iš tikrųjų, kai kalbama apie mažos vertės viešuosius pirkimus, jiems taikomos pačios įvairiausios įstatyminės išlygos, nulemiančios ir mažesnį šitų pirkimų skaidrumą, ir galimas didesnes korupcines rizikas. Atkreipsiu dėmesį, aš dalyvavau viešuosiuose pirkimuose, tikrai žinau, kokios rizikos gali būti, tikrai jos egzistuoja. "Transparency International" atkreipė dėmesį, kad pagal Viešųjų pirkimų tarnybos informaciją dėl 2012 m. įvykusių viešųjų pirkimų tokiems pirkimams (turiu galvoje mažos vertės) išleista 2 mlrd. Lt. Mes dvigubiname lubas, tai tada jau pusė visų viešųjų pirkimų bus įvardyti kaip mažyčiai. Šiuo atveju pakėlus tokių viešųjų pirkimų vertės ribą pateks dar daugiau pirkimų ir padaugės padidintos rizikos viešųjų pirkimų sandorių.
    Beje, "Transparency International", kaip žinote, pateikė ir daugiau siūlymų, faktiškai dėl kiekvieno keičiamo įstatymo punkto. Pavyzdžiui, pacituosiu. Iki šiol buvo pareiga visiems pirkimams, kurie buvo vykdomi, kad "...teikia pastabas iš anksto skelbiamiems viešųjų pirkimų planams. Tokios pareigos egzistavimas skatino perkančiąsias organizacijas įsivertinti planuojamus pirkimus ir prisidėjo prie planavimo. Palikus šį reikalavimą galioti tik didelės apimties pirkimams, pareigos skelbti planuojamų pirkimų techninių specifikacijų projektus neliktų tiems pirkimams, kuriems dabar tokia pareiga galioja ir kurių vertė yra nuo 100 iki 5 mln. ir nuo 500 iki 20 mln."
    Šiuo atveju manau, kad nuostatos, kurios įdiegiamos ir paremiamos kitų šalių, sakyčiau, tariama patirtimi, nes tos patirties mes nematėme, nežinome, nežinome, kokia pas juos dinamika, kokios tų neskelbiamų derybų ir visais kitais supaprastintais būdais dalys viešuosiuose pirkimuose yra tose šalyse. Tokios informacijos mes neturime. Todėl ta argumentacija, kuri pridėta, manyčiau, yra nelabai pagrįsta. Šio įstatymo nuostatos (dar daugiau yra jų išvardyta) gana ydingos, pavyzdžiui, kalbama apie vidaus sandorius. Aš manau, kad šiuo atveju reikia atsižvelgti į tai, ką sako specialistai, ką sako ir specialiųjų tarnybų atstovai, kurie tikrai turi patirtį šioje srityje. Siūlyčiau šio įstatymo projektui nepritarti.
     PIRMININKAS. Pasisakė diskusijose visi norintys. Kviečiame turbūt R. Šimašių. Ar R. Žemaitaitį? Kuris? Gerbiamasis Remigijau, kviečiame jus į tribūną. Turime įvairiausių pasiūlymų.
    Pirmiausia dėl 1 straipsnio yra Seimo nario J. Razmos pasiūlymas, kuriam komitetas nepritarė. Kviečiame J. Razmą pristatyti ir po to jūs pakomentuosite.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, atkreipsiu dėmesį, kad šis mano pasiūlymas visiškai sutampa ir su Specialiųjų tyrimų tarnybos, ir su "Transparency International" pastabomis ir siūlymais. Aš siūlau nepakelti dvigubai dabar esančios mažos vertės pirkimų ribos. Atkreipsiu dėmesį, kad mažos vertės pirkimams dabar išeina apie 2 mlrd. Lt suma, ir tai nėra mažai, tai yra apie 14 %, kai neskelbiamų derybų būdu vykdomi pirkimai, kai tikrai yra mažiau skaidrumo. Nebuvo tikrai pasiekę, bent manęs, jokie ypatingi nusiskundimai, kad kai kurios organizacijos nesusitvarko su šiek tiek didesnės vertės pirkimais ir nori pirkti paprasčiau. Ir savivaldybės, ir kiti subjektai jau yra įpratę prie tų viešųjų pirkimų reikalavimų, ir viskas yra neblogai. Aš nesuprantu, kam reikia didinti tą neskaidrumą, korupcijos riziką, įvairias pagundas ir pakelti mažos vertės pirkimų ribą net dvigubai.
     PIRMININKAS. Prašom. Komiteto nuomonė.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Komitetas nepritaria šitam dalykui, nes mano, kad netikslinga, nes tam yra perkančioji organizacija, kuri kontroliuoja ir vykdo. Ar mes vieną sumą nustatysim, ar mes nustatysim ir 10 tūkst. Lt - viskas priklauso nuo pačios perkančiosios organizacijos. Tą parodė ir kitos Europos Sąjungos valstybės narės, tiek Čekija, tiek Estija, Austrija ar Slovakija turi tai, todėl ir nepritarėm.
     PIRMININKAS. Dėkojam. Už pataisą nori pasisakyti K. Masiulis. Prašom.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikro čia darosi labai prasta situacija. Prieš penketą metų... per šešetą metų būnant moksle man teko dalyvauti būtent tokioj tarptautinėj organizacijoj, kuri tyrė įvairių Europos valstybių viešojo administravimo patirtį ir bėdas. Viešieji pirkimai yra visur didžiulė bėda ir neskelbiamos derybos visur yra didžiulė bėda. Tik... Jūs mosuojate Austrijos ar kokios Vokietijos patirtimi, kurią dar, ko gero, neadekvačiai žinote, o iš tikro visiškai nemosuojate skirtinga tautos kultūra. Lietuvoje yra pakantumas susitarimams, kada trys draugai susitaria arba pakviečiami du tariamai dalyvauti, o trečias žino, kad laimės, ir panašiai. Tai tokia kultūra pas mus yra priimtina, toleruojama ir labai išplitusi. Ir dabar sakome: padidinkime dar galimybes jiems brangesnius sandėrius šitaip įvykdyti. Na, tikrai nereikėtų taip daryti. Pasaulyje suvaržymai viešųjų pirkimų srity tik didinami, o ne mažinami. Tai jūs einate visiškai priešinga kryptimi. Ir nemosuokit čia jokia tarptautine patirtimi, ji laikoma, ta tarptautinė patirtis, naikintina, o jūs ją dabar plečiate, toleranciją nesąžiningųjų plečiate.
     PIRMININKAS. B. Vėsaitė - prieš.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, pagal K. Masiulį Lietuvoje kiekvienas verslininkas yra vagis ir nusikaltėlis. Dabar noriu pasakyti, kad direktyvos nuostatos neskelbiamų derybų būdu yra iki 500 tūkst., taigi yra iki 0,5 mln. Dabar, gerbiamasis kolega, Viešųjų pirkimų įstatymo pirmoji redakcija buvo XX a. Jūs pasižiūrėkit ir paskaičiuokit, kiek pakilo kainos Lietuvoje, tai jūs gausit, kad tas, kas kainavo anksčiau 100 tūkst., dabar kainuoja vos ne 200 tūkst. Lt. Dar vienas argumentas prieš jūsų argumentus. Dar sykį sakau: savivaldybių, valstybės įstaigų viešieji pirkimai nuo 2014 m., kam jūs patys pritarėte, keliami į centrinę perkančiąją organizaciją ir ten jau, kadangi viską pasirinksit elektroniniu būdu ir nepaprastai skaidriai, tai iš tikrųjų jūsų tie nuogąstavimai (patikinkit ir "Transparency International", kad yra naujos aplinkybės) yra, tiesą sakant, nelabai ko verti. Taigi siūlau pritarti ir aš manyčiau, kad tikrai nebus bėdos.
     PIRMININKAS. Kadangi pasiūlymas yra, mes turime balsuoti. Kviečiu balsuoti dėl J. Razmos pasiūlymo dėl 1 straipsnio. Siūlo išbraukti visą 1 straipsnį.
    Užsiregistravo 87, balsavo 86. Už - 32, prieš - 29, susilaikė 25. Pasiūlymui yra nepritarta.
    Kitas pasiūlymas dėl 1 straipsnio - Seimo nario pono A. Syso. Kviečiame pristatyti savo pasiūlymą.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, kadangi pagrindinis komitetas iš esmės atsižvelgė... Mano pataisos buvo paruoštos atsižvelgiant į mokslininkų rekomendacijas dėl jiems iškylančių problemų, darant trumpalaikius, vienkartinius pirkimus, bet komitetas atsižvelgė kita prasme ir įpareigojo pakeisti Viešųjų pirkimų tarnybos taisykles, todėl aš atsiimu pataisas ir siūlau nesvarstyti.
     PIRMININKAS. Visas savo pataisas, jeigu daugiau bus, taip?
     A. SYSAS (LSDPF). Taip.
     PIRMININKAS. Labai ačiū. Tai ar galim bendru sutarimu atmesti? (Balsai salėje) Galima. Bendru sutarimu nepritarta A. Syso pasiūlymui. Audito komiteto pasiūlymas yra vėlgi dėl 1 straipsnio. Kviečiame pristatyti Audito komiteto pirmininkę. Pasiūlymui buvo nepritarta komitete.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Kuriam nepritarta?
     PIRMININKAS. Čia 1 straipsnio...
     J. VAICKIENĖ (TTF). Taip, 1 straipsnio...
     PIRMININKAS. 2 straipsnio 15 dalies.
     J. VAICKIENĖ (TTF). 2 straipsnio 15 dalies. Taip, Audito komitetas turi savo nuomonę ir siūlo padidinti paslaugų pirkimą nuo 100 iki 200 tūkst., argumentuodamas tuo, kad perkant prekes dažniausiai už 100 tūkst. negalima nusipirkti, pavyzdžiui, mikroautobuso, ir tada, kad nebūtų skaidomas pirkimas, vis dėlto mes manom, kad reikia didinti iki 200 tūkst. Tačiau dėl darbų mes manome, kad iki 1 mln. didinti būtų netikslinga, nes iš tiesų tai padidintų riziką ir būtų mažiau viešumo, todėl Audito komiteto nuomonė yra pasilikti prie esančios sumos - 500 tūkst. mažos vertės darbams.
     PIRMININKAS. Komiteto kokia nuomonė?
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Komitetas nepritaria dėl tų pačių argumentų, kaip ir J. Razmos. Todėl manom, kad nereikėtų dabar keisti ar koreguoti kažko.
     PIRMININKAS. Už, prieš nėra norinčių pasisakyti? Kviečiu... Balsuot prašot? Gerai. Prašom. Kviečiu balsuoti dėl Audito komiteto pasiūlymo dėl 1 straipsnio 2 straipsnio 15 dalies pakeitimo.
    Užsiregistravo 89 Seimo nariai, balsavo 87. Už - 44, prieš - 8, susilaikė 35. Pasiūlymui yra pritarta.
    Kitas pasiūlymas Seimo nario J. Razmos yra dėl 4 straipsnio.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Yra pritarta iš dalies ir kolega Jurgis sutiko dėl informacijos skelbimo ne "Valstybės žinių" informaciniuose pranešimuose, bet tinklalapyje.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Seimo nary, Jurgi Razma, ar sutinkate, kad pritarta iš dalies?
     J. RAZMA (TS-LKDF). Čia tikrai nebuvo kokia nors reikšminga pataisa, dėl jos neprašau balsuoti.
     PIRMININKAS. Galime bendru sutarimu pritarti? Ačiū.
    Dėl 5 straipsnio pasiūlymas yra Audito komiteto, jam irgi pritarta iš dalies. Sutinka komitetas? Galim bendru sutarimu pritarti? Ačiū. Pritarta. Audito komiteto kitas pasiūlymas buvo dėl 7 straipsnio, jam yra nepritarta. Jus tenkina tai?
     J. VAICKIENĖ (TTF). Tenkina.
     PIRMININKAS. Galim bendru sutarimu tada nepritarti Audito komiteto pasiūlymui? Galime. Dėkojam. Dėl 9 straipsnio yra vėlgi Seimo nario J. Razmos pasiūlymas, kuriam yra nepritarta. Gerbiamasis Seimo nary, pristatysite?
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, na, skaidrumo deklaracijos parašymas ir pateikimas tikrai labai jau minimaliai apkrauna paraiškos teikėją. Tikrai nesudėtinga uždėti parašą ant vieno puslapio trumpo tekstuko. Bet jeigu mes dabar atsisakom tos skaidrumo deklaracijos, tarsi iškart signalizuojam, kad skaidrumo nebereikia, aš tikrai valdantiesiems nuoširdžiai siūlyčiau nepasiųsti tokio tiesmuko signalo. Aš suprantu, kad gal daugeliu atvejų tai yra tik toks teorinis gražus dalykas, bet jo atsisakymas skamba prastai.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Komitetas tikrai nebūtų, tarkim, prieš, bet jis jokio rezultato neduos, o jį įgyvendinti iš esmės nebus galimybės, nes perkančiajai organizacijai patikrinti, ar dalyvis dalyvauja kokiuose nors susitarimuose, ar ne, nėra net jokių teorinių galimybių. Todėl mano, kad tai daugiau deklaratyvu, o jokio rezultato neatneš, tik įvels į ginčus pačią perkančiąją organizaciją su kitais dalyviais.
     PIRMININKAS. Dėl pasiūlymo nori kalbėti P. Gražulis - už.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, mes matome, kad tikrai to skaidrumo ypač nemažai reikia viešuosiuose pirkimuose. Kaip žinome, per viešuosius pirkimus daugiausia yra ir korupcinių įvairiausių sandėrių, ir pinigų išplovimo. Kodėl bijoti? Gerai, gal nekeisti, gal ateityje ką nors patobulinsime. Tegul šita frazė būna, tegul būna šita J. Razmos pasiūlyta nuostata. Tikrai nepablogina viso šio įstatymo.
     PIRMININKAS. Prieš - B. Vėsaitė.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, sąžiningumo deklaracija iš tiesų tampa tik formaliu dokumentu, didinančiu administracinę naštą tiekėjams, perkančiosioms organizacijoms, ir nepasiekia norimo tikslo. Ir paaiškinsiu kodėl. Direktyvose tai yra nenumatyta. Jeigu mes turime tarptautinius viešuosius pirkimus, tai tarptautinės organizacijos irgi susiduria su dideliais keblumais aiškindamos, koks čia naujadaras yra Lietuvos valstybės sugalvotas. Jeigu, tarkime, rangovas nori pareikšti melagingą informaciją, iš esmės niekas jam to nedraudžia. Taigi tai yra formalus dokumentas, neduodantis jokios pridedamosios vertės. Mes manome, kad mažindami administracinę naštą, o Lietuva nori ją susimažinti, ir panaikinome šitą reikalavimą įstatyme.
     PIRMININKAS. Už, prieš motyvai pasakyti. Kviečiu balsuoti dėl Seimo nario J. Razmos pasiūlymo dėl 9 straipsnio, dėl 18 straipsnio 2 dalies pakeitimo.
    Balsavo 90 Seimo narių: už - 37, prieš - 17, susilaikė 36. Pasiūlymui nepritarta.
    Seimo nario A. Skardžiaus pasiūlymui komitetas pritarė. Ar galime bendru sutarimu pritarti?
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Galime.
     PIRMININKAS. Galime. Ačiū. Seimo nario R. Žemaitaičio pasiūlymui taip pat komitetas pritarė. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta. 12 straipsniui...
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Yra nepritarta, gerbiamasis posėdžio pirmininke, nes mes prieš tai balsavome. Aš nežinau, ar yra tikslas balsuoti, nes tai yra...
     PIRMININKAS. Dėl J. Razmos.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). ...ta pati, susijusi su deklaracija. Jeigu nepritarė...
     PIRMININKAS. Susiję. Tai galime bendru sutarimu nepritarti. Tada Seimo narės B. Vėsaitės pasiūlymas, kuriam buvo pritarta iš dalies, dėl 12 straipsnio. Ar jus tenkina, ar norėtumėte?..
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Taip, tenkina, nes pasiūlymo esmė buvo nustatyti, kad pagrindinius darbus, kuriuos nurodo perkančioji organizacija, t. y. 50 %, atliktų pats rangovas ir kad neliktų firmų parazičių, kurios tik laimi viešuosius pirkimus ir paskui samdo subrangovus, kuriems moka atlyginimus vokeliuose. Bet komitetas nepritarė dėl 50 %, nes sunku tai įrodyti. Kompromisinis variantas, kuris yra ir direktyvose, nustatyti, kad pagrindinius, esminius darbus atlieka rangovas, ir, aš sakyčiau, teisinga. Aš manyčiau, kad šitos nuostatos reikėtų laikytis. Surastas kompromisas.
     PIRMININKAS. Komiteto vardu dar ką nors norėsite papildyti?
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ne. Pritarėme iš dalies ir buvo nuspręsta perkelti direktyvinę nuostatą atsisakant tų 50 % ribojimo, o įtvirtinant, kad jeigu darbų pirkimo sutarčiai įvykdyti pasitelkiami subrangovai, pagrindinius darbus, kuriuos nustato perkančioji organizacija, privalo atlikti teikėjas. Išeina tokia abstrakti nuoroda.
     PIRMININKAS. Galime bendru sutarimu pritarti pagal komitetą? Ačiū. 13 straipsnis. V. Gapšio ir V. Bukausko pasiūlymas, kuriam nepritarta. Ar V. Bukauską tenkina? Ar galime bendru sutarimu nepritarti? Galime. 18 straipsnis. Seimo nario J. Razmos pasiūlymas, kuriam komitetas nepritarė. Susiję? Neprašote balsuoti?
     J. RAZMA (TS-LKDF). Čia dėl 17 straipsnio, taip?
     PIRMININKAS. Dėl 18-to.
     J. RAZMA (TS-LKDF). O kada 17-tą perbėgote?
     PIRMININKAS. Dėl 17 straipsnio nebuvo nieko.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Kur yra mano siūlymas išbraukti 17 straipsnį. Tada dėl 17 straipsnio.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ne, ne.
     PIRMININKAS. Tada pasakykite projekto straipsnį, nes konsoliduoto teksto yra 17 straipsnis...
     J. RAZMA (TS-LKDF). Aš siūliau išbraukti 17 straipsnį, kuriame yra 56 straipsnio 5 dalies pakeitimas.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Nėra čia tokio straipsnio.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Yra komiteto išvadoje.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Čia buvo kitas, Jurgi.
     PIRMININKAS. Sekundę! Sutikslinsime su Sekretoriatu.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Šitame tikrai negali būti. Gal jūs maišote, kur Seimo narių buvo atskiri... dar buvo daug projektų? (Balsai salėje) Tokio nėra. Buvo kiti...
     PIRMININKAS. Buvo pritarta komitete.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Ne, nebuvo pritarta. (Balsai salėje) Atsiprašau, iš tikrųjų šitam buvo pritarta.
     PIRMININKAS. Viskas gerai.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Pritarta pagal P. Gražulio ir...
     PIRMININKAS. Dėl 18 straipsnio.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Atsiprašau. Tada dėl 18-to. Aš manau, kad netikslinga mažinti reikalavimus neskelbiamiems pirkimams, o palikti tokius reikalavimus, kokie yra dabar, nes ir taip tie pirkimai jau čia yra palengvinti ir sudarantys galimybes įvairiems neskaidrumams. Dar mažinti reikalavimus, kad nebūtų taikomos kai kurios įstatymo normos, manau, tikrai nėra jokio pagrindo.
     PIRMININKAS. Komitetas.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Komitetas mano, kad nėra tikslinga keisti, nes sureguliavome tokį projektą, koks yra pateiktas, tai...
     PIRMININKAS. B. Vėsaitė nori kalbėti prieš.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, mes jau esame balsavę dėl analogiškų pataisų. Manyčiau, kad (...). Jos susijusios. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Sako, susijusios pataisos. Ar sutinkate? Nesutinka. Vis dėlto tada paprašysiu balsuoti, nes kitaip šito ginčo neišspręsime. Kviečiu balsuoti dėl Seimo nario J. Razmos pasiūlymo.
    Užsiregistravo 91 Seimo narys. Balsavo 89: 33 - už, prieš - 18, susilaikė 38. Pasiūlymui nepritarta.
    21 straipsnis. Vėlgi Seimo narių V. Gapšio, V. Bukausko pasiūlymas, kuriam komitetas nepritarė. Gerbiamasis Valentinai, ar pateiksite pasiūlymą, ar sutinkate su komiteto nuomone nepritarti 21 straipsnio?..
     V. BUKAUSKAS (DPF). Prašau?
     PIRMININKAS. Yra pasiūlymas dėl 21 straipsnio, kur keičiamas 90 straipsnis. Mano pasiūlymas ir jūsų, kuriam komitetas nepritaria. Neprašo. Galime bendru sutarimu nepritarti? (Balsai salėje) Galima.
    23 straipsnis. A. Skardžiaus pasiūlymas, kuriam komitetas pritaria. Ar galime pritarti bendru sutarimu?
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Galima.
     PIRMININKAS. Pritarta. Viskas, visi pasiūlymai. Motyvai už, prieš. Už pasisako R. Žemaitaitis.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Ko gero, kolegos, iš balsavimų, kai buvo pataisos ir pasiūlymai, nematau, kad reikėtų jus čia agituoti, iš tikrųjų nereikėtų taip sakyti, kad mes čia visi esame korumpuoti. Juolab kad tiek merai, tiek administracijų direktoriai, vicemerai yra skirtingų politinių partijų atstovai, tiek specialiųjų tarnybų būdavo įvairių insinuacijų. Kaltinti vieniems kitų, kolegos, kad yra parduodami pirkimai iš tikrųjų nereikėtų. Pasižiūrėkime vienas į kitą. Tas įstatymas, manau, yra gana normalus, gana sureguliuotas. Gal kai kam atrodo, kad leidžiamos sumos yra per didelės, gal kai kam atrodo, kad jis yra liberalesnis, bet nepasitikėti savo žmonėmis, savo valstybės pareigūnais, aš manau, nereikėtų vien pagal šį įstatymą. Tikrai siūlau balsuoti už.
     PIRMININKAS. Prieš - A. Anušauskas.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, iš tikrųjų projektas įteisina dar vieną labai svarbią aplinkybę, kadangi mes nekalbame, kad čia kas nors korumpuotas, kalbame apie galimas korupcijos rizikas, jų padidėjimą. Pavyzdžiui, dabar jau bus numatyta, kad korupcinio sandėrio didžiausia tikimybė, kuri anksčiau buvo vertinama, kad yra rengiant viešųjų pirkimų kvalifikacinius reikalavimus, technines specifikacijas, galios tiktai dideliems pirkimams. Jau mažesniems šito nereikės. Nereikės gauti Viešųjų pirkimų tarnybos sutikimo, daug ko išvis nereikės. Šiuo atveju aš tik komentuoju vieną straipsnį, bet aš įsivaizduoju, kad, priėmus šio įstatymo nuostatas, korupcijos riziką mes didinsime, ne mažinsime, koks turėtų būti įstatymo tikslas ir paskirtis, o didinsime. O jau kokie bus rezultatai, tai pamatysime ateityje.
     PIRMININKAS. Dar paminėsiu dėl protokolo, kad vienas pasiūlymas, kuris yra užregistruotas I. Šiaulienės, kadangi neatitinka terminas reikalavimų, keliaus į priėmimą.
    Dabar kviečiu balsuoti dėl viso įstatymo projekto po svarstymo. Balsuojame dėl projekto Nr. XIIP-545(2).
    Užsiregistravo 95 Seimo nariai, balsavo 95: už - 60, prieš - 18, susilaikė 17. Po svarstymo projektui yra pritarta.

12.46 val.
    Maisto įstatymo 2, 9, 11 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-594(2), Visuomenės sveikatos priežiūros įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-595(2) (svarstymo tęsinys)

    Pereiname prie darbotvarkės 1-9a, 1-9b klausimų, projektų Nr. XIIP-594(2) ir Nr. XIIP-595(2). Ar bus dėl antrojo kokių pasiūlymų? (Balsai salėje) Išvadas, jeigu galima, iš karto dėl abiejų. Kviečiame V. Filipovičienę Sveikatos reikalų komiteto vardu pateikti išvadą dėl Maisto įstatymo 2, 9, 11 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto ir dėl Visuomenės sveikatos priežiūros įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto.
     V. FILIPOVIČIENĖ (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Sveikatos reikalų komitetas apsvarstė Lietuvos Respublikos maisto įstatymo 2, 9, 11 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą. Buvo gautos pastabos ir pasiūlymai. Atsižvelgta į Seimo kanceliarijos Teisės departamento, taip pat atsižvelgta ir apsvarstyta valstybės... savivaldybės... Sveikatos apsaugos ministerijos, Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos ir pritarta iš dalies arba pritarta. Komiteto sprendimas - pritarti Sveikatos reikalų komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms.
    Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu už.
    Dar buvo Seimo narių V. Filipovičienės, V. Gapšio ir V. Skarbaliaus pasiūlymai. Apsvarstyta komitete ir pritarta iš dalies.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kviečiame Kaimo reikalų komiteto vardu... Dabar jūs galite palikti tribūną. Kviečiame Kaimo reikalų komiteto vardu V. Kamblevičių pristatyti Kaimo reikalų komiteto išvadas dėl abiejų projektų.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Gerbiamasis pirmininke, mielieji kolegos, Kaimo reikalų komitetas nusprendė pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui ir pasiūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento, Sveikatos apsaugos ministerijos ir Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos pastabas ir pasiūlymus, kuriems komitetas pritarė. Iš dalies į teiktus pasiūlymus atsižvelgta, projektas patobulintas. Siūlau pritarti. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu už.
     PIRMININKAS. Dėkojame jums. Yra tik vienas pasiūlymas, kuriam komitetas pritarė iš dalies, todėl net nekviečiu komiteto atstovo. Ar galime bendru sutarimu pritarti tam, kuriam yra pritarta? (Balsai salėje) Negalima? Sekundę! Jeigu matysime, kad nori pasisakyti... (Balsai salėje) Kviečiame į tribūną, jeigu yra norinčių kitaip pasisakyti dėl šio pasiūlymo. (Balsai salėje) Dėl pasiūlymo? (Balsai salėje) Dėl viso? Supratau. Dėl pasiūlymo. Galime bendru sutarimu tada pritarti? (Balsai salėje) Galima. Pritarta bendru sutarimu.
    Dabar dėl viso. Pereiname prie viso. Pasisakyti prieš nori A. Matulas. Kviečiame jus tai padaryti.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, išties aš nesu jau taip kategoriškai prieš, bet nelabai suprato dalis Sveikatos reikalų komiteto narių, dėl kokios priežasties dabar gerai veikiančią sistemą, o būtent dabar vandens priežiūros laboratorijų kontrolę, tyrimus atlieka sveikatos centrai... Ten yra specialistai. Dėl ko dabar mineralinio vandens kokybės kontrolė perduodama Maisto ir veterinarijos tarnybai, kur nėra specialistų? Aš nelabai suprantu, nes nei Vyriausybė, nei Sveikatos apsaugos ministerija tokių rimtų motyvų nepateikė. Todėl manyčiau, kad priimti šitą įstatymą nėra jokio reikalo, nes žmonės, kurie dabar dirba visuomenės sveikatos centruose, turi didžiulės patirties. Jie, matyt, turės būti atleisti, kiti žmonės arba tie patys priimti į Maisto ir veterinarijos tarnybą. Taigi, aš nematau prasmės, dėl ko reikia tokį sprendimą priimti. Todėl balsavimo metu susilaikysiu ir rekomenduoju visiems kitiems galbūt nebalsuoti už.
     PIRMININKAS. Nuomonė už - J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Aš norėčiau pažymėti, kad Ekonomikos komitetas turėjo išvažiuojamąjį posėdį į Maisto ir veterinarijos tarnybą. Turėjome galimybę įsitikinti, kad ten yra puikios laboratorijos ir visos galimybės kokybiškiau atlikti šią funkciją. Nėra prasmės dar išskirtinai tą mineralinio vandens kontrolę palikti visuomenės sveikatos centrams. Kai kitų produktų visą priežiūrą ir atsakomybę prisiima Maisto ir veterinarijos tarnyba, tai, man atrodo, čia yra logiškas ir racionalus pasiūlymas.
     PIRMININKAS. Kadangi du projektai, tai leidžiam dar po vieną pasisakyti. R. J. Dagys - prieš.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, prieš keisdami kokią sistemą turime žinoti, ką mes keičiam. Yra akredituotos įstaigos, kurios gali tą daryti ne tik Lietuvoje, bet ir Europos Sąjungos erdvėje. Jie turi gavę visas akreditacijas. Tai ir institutai, kurie turi ne menkesnę įtaką ir galimybes. Kaip dabar bus? Mes čia uždraudžiam, Europos Sąjungoje jie gali veikti. Čia man pats tas procesas jau kelia labai daug įtarimų. Ir, aišku, turėsime daug visokių teisinių ginčų. Manau, kad Europos Sąjungos reguliacija šiuo atveju dominuos prieš mūsų vietinę, nes tai yra reguliuojama bendrąja tvarka. O tai, kad mes sudarom vieną monopolistą atlikti tyrimus, tai paliekam vieną kanalą paprasčiausiai tam dalykui daryt. O tuos tyrimus gali atlikti ne mažiau kvalifikuotai tie institutai ir jų bazė nepalyginamai didesnė negu šitos institucijos, ko neneigiu, nes ir jie gali tą dalyką daryt.
     PIRMININKAS. Už - K. Komskis.
     K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamieji kolegos, iš tiesų aš manau, kad pataisa yra vykusi, ir iš tiesų mes šiandien žinom, kad būtent visa maisto kontrolė yra patikėta Veterinarijos tarnybai. Kaip tik dar viena kontrolė, kuri prisidės, tai tiktai bus nuoseklus darbas, kad iš tiesų būtent bus vienose rankose ir žinosim, kas atsakys. Mes puikiai žinom, kad higienos centrai šiandien yra tikrai gana susilpnėję ir tikrai jų funkcija šiandien yra kitokia.
     PIRMININKAS. Už, prieš kalbėjo. Kviečiu balsuoti dėl dviejų projektų - Nr. XIIP-594(2) ir Nr. XIIP-595(2). Kartu balsuojame po svarstymo.
    Užsiregistravo 71 Seimo narys, balsavo 71. Už - 62, prieš nebuvo, susilaikė 9. Po svarstymo dviem minėtiems projektams yra pritarta.
    Mes turime keletą minučių iki Vyriausybės valandos, nes matau, kad dar ir Vyriausybės nariai ne visi turbūt susirinkę. Tai gal mes galėtume iš popietinės darbotvarkės vieną klausimą išnagrinėti? (Balsai salėje) Taip. Ką matau, tai matau M. Zasčiurinską, kuris galėtų turbūt savo klausimą - Visuomenės informavimo įstatymo 47 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą pristatyti, jeigu pasiruošęs. Jūs galite, pasiruošęs? Prašom. Tada kviečiame pristatyti darbotvarkės 2-8 klausimą, projektą Nr. XIP-2938 - Visuomenės informavimo įstatymo 47 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Prašom.

12.55 val.
    Visuomenės informavimo įstatymo 47 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2938 (pateikimas)

     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Ačiū. Gerbiamieji kolegos, siūloma įstatymo pataisa skirta tam, kad tie žmonės, kurie deleguojami dirbti komisijoj, turėtų vienodas sąlygas. Aš turiu galvoj kadencijų skaičių, nes dabar vieni turi vieną kadencijų skaičių, kiti kitą. Tokia trumpa esmė šitos mano įstatymo pataisos. Ačiū.
     PIRMININKAS. Jūsų paklausti nori V. Stundys. Nėra V. Stundžio. Tada už, prieš. Ačiū.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Ačiū.
     PIRMININKAS. Vėlgi prieš užsirašė tiktai V. Stundys. Jo nėra. Kviečiu balsuoti tada. Ar gal galim bendru sutarimu pritarti po pateikimo? (Balsai salėje) Balsuojam, lyg ir girdžiu. Kviečiu balsuoti dėl projekto Nr. XIP-2938 - Visuomenės informavimo įstatymo 47 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto po pateikimo.
    Užsiregistravo 65 Seimo nariai, balsavo 64. Už - 46, prieš - 1, susilaikė 17. Po pateikimo yra pritarta. Siūlomi komitetai. Pagrindinis - Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas, papildomas - Informacinės visuomenės plėtros komitetas. Ar bus kitų pasiūlymų? Galim bendru sutarimu pritarti? Ačiū. Siūloma svarstyti šių metų spalio 15 d. Galim bendru sutarimu pritarti? Taip.
    Liko mums kelios minutės iki Vyriausybės valandai numatyto laiko. Tai gal padarome iki 13 val. tokią techninę pertraukėlę 2,5 min. ir tada kviesime... (Balsai salėje) Užsiregistruoti norite? Kaip tik techninė pertraukėlė registruotis. Prašome. Posėdį tęsime po 2 min.

13.00 val.
    Vyriausybės valanda

    Vyriausybės narius kviečiame užimti jiems skirtas vietas. Gerbiamieji Vyriausybės nariai, prašome. Aš matau, kad jūs dar būriuojatės, diskutuojate, bet būtų labai gerai, kad užimtumėte vietas, kad galėtų jums pradėti užduoti klausimus, o per posėdžio pertrauką galima bus pratęsti diskusijas. Pirmoji Vyriausybės valanda šioje sesijoje. Tradiciškai pagal Seimo statutą pirmasis du klausimus užduoda opozicijos lyderis.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis premjere, aš norėčiau jūsų štai prasidedant naujam politiniam sezonui paklausti visų pirma paprasto klausimo: ar jums rūpi eilinis žmogus, o ne vien tik ministrai, Seimo nariai, Konstitucinio Teismo teisėjai ir šiaip teisėjai bei jų ir taip dideli atlyginimai. Noriu priminti, kad Konstitucinis Teismas savo žinomam sprendime sako, kad iki spalio 1 d. reikia priimti naują įstatymą, kuris ištaisytų Konstitucinio Teismo nurodytas klaidas. Jeigu Vyriausybė nieko nedarys, akivaizdu, kad Seimo narių ir Konstitucinio Teismo teisėjų atlyginimai nuo spalio 1 d. pašoks, o pinigų eilinių policininkų, medikų, mokytojų atlyginimams padidinti nebeliks ir, kaip sako Prezidentė, tai bus moraliai neteisinga ir socialiai nejautru. Mes artimiausiomis dienomis, nesulaukdami iš Vyriausybės jokios iniciatyvos, įregistruosime savo parengtą įstatymų projektų paketą, kuris sprendžia šią problemą. Bet aš noriu jūsų paklausti, ar Vyriausybė ir Seimo dauguma pasirengusi spręsti šią problemą iš esmės, ar sprendžia šiuo metu tiktai pono V. Gapšio problemą?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Pone Kubiliau, mes pasirengę spręsti jūsų padarytas klaidas ir jau yra parengti įstatymo projektai. Aš suprantu, kad jums labai skauda širdį dėl to, kad jūs padarėte tokią šiurkščią klaidą, ir mums reikėjo biudžeto planuojamas išlaidas vėl iš naujo persvarstyti, kai buvo priimtas Konstitucinio Teismo sprendimas.
    Dabar dėl Prezidentės. Taip, pas Prezidentę vyko diskusija irgi šituo klausimu, nes buvo sudaryta ekspertų komisija iš Teisingumo ministerijos teisininkų, Vyriausybės kanceliarijos teisininkų ir Finansų ministerijos. Sakėme, jeigu kas nors turi kokių pasiūlymų ir išminties, kaip būtų galima šitą Konstitucinio Teismo sprendimą įgyvendinti kitaip, kaip mes buvome numatę, kad pirmiausia tų darbuotojų - teisėjų, valstybės tarnautojų, noriu pasakyti, kad ne kompensavimas, kaip kai kada girdžiu, bet atlyginimų atkūrimas, būtų socialiai teisingesnis, tai kol kas niekas kitokių variantų ir nesugalvojo. Būtų labai gražu pamatyti jūsų įstatymo projektą. Jums ir derėtų tai padaryti, nes tai yra jūsų padaryta, manau, didžioji klaida, ir ne viena šita, dar bus ir daugiau, kiek aš supratau iš Konstitucinio Teismo priimtų kitų sprendimų. Taip, iki spalio 1 d. jūs sulauksite įstatymo projekto, kuriame bus numatyta dėl 34 mln. pataisos. Jūsų žiniai, mes netgi dirbome ir su Konstitucinio Teismo teisėjais. Jeigu jūs norite, ateikite, pasivaikščiosite kartu su mūsų specialistais, jeigu turite laiko, pamatysite, kaip dirbo, kada dirbo. Yra netgi protokoluota.
     PIRMININKAS. Ir antrasis opozicijos lyderio klausimas.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis premjere, aš džiaugiuosi, kad jūs atsiliepėte į mūsų raginimą iki spalio 1 d. šią problemą išspręsti. Tik noriu priminti, kad Seimas, kaip suprantu, rengiasi dirbti tiktai kitą savaitę. Dar po savaitės posėdžių nebus. Taigi laikas yra labai suspaustas, ir aš raginčiau iš tikrųjų nepolitikuoti ir nesijausti vis dar opozicija konservatoriams, o spręsti rimtai problemą, taip, kad tai leistų žmonėms iš tikrųjų gyventi normaliai ir jūsų valdžiai dirbant.
    Aš noriu paklausti antrą klausimą, susijusį su valstybės įmonių valdymo pertvarkos įgyvendinimu. Štai mano rankose labai graži knyga "Lietuvos valstybės valdomų įmonių veikla 2012 m." su jūsų gražia nuotrauka ir gražiu tekstu, remiančiu visą mūsų pradėtą reformą. Čia yra visų specialistų išdėstyta nuomonė, ką toliau reikia daryti. Pabrėžta iš esmės viena principinė nuostata, kad ir toliau reikia stiprinti nepriklausomų kvalifikuotų tokių įmonių valdybose dirbančių žmonių dalyvavimą. Tuo tarpu ką mes matome iš paskutinių jūsų sprendimų, pavyzdžiui, "Litgrid" vadovybės pakeitimas, nepriklausomų atstovų nei valdyboje, nei stebėtojų taryboje neliko. Aš noriu paklausti, ar jūs atsisakote tų principų, kurie yra ir vieni iš pamatinių principų, ir grąžinate atgal visą valstybinių įmonių valdymo pertvarką į tokį kišeninių įmonių kūrimą?
    Antras klausimas. Jūs pakeitėte "Litgrid" vadovą poną V. Poderį. Sakykite, kokių tikslų nepasiekė įmonė vadovaujant ponui V. Poderiui, kuo neįtiko jo kandidatūra? Aš nelabai pažįstu naująjį vadovą, paskirtą naują direktorių D. Virbicką, bet norėčiau paklausti, ar tiesa, kad vienu iš pagrindinių jo atrankos požymių buvo tai, kad jo tėvas yra buvęs aukštas Kalvarijos, esančios netoli Vilkaviškio, socialdemokratų skyriaus lyderis?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Žinote, galėčiau pasakyti - sąmokslo teorija. Bet rimtai. Čia tikrai ne ta vieta, kur galima juoktis, tyčiotis arba įžeidinėti. Pirmiausia aš norėčiau to palinkėti ypač konservatoriams ir patyrusiam politikui A. Kubiliui. Pirmiausia visose, jeigu kalbame apie energetikos įmones, stebėtojų tarybose yra išlikę nepriklausomi ekspertai. (Balsai salėje) Palaukit! Pasižiūrėkit, visose.
    Dabar dėl valdybų. Valdybose yra tik darbuotojai.
    Ir dabar dėl "Litgrid". Poną V. Poderį pažįstu ir vertinu jį, kaip anksčiau dirbusį įvairiose institucijose, teigiamai. Buvo vykdomas konkursas. D. Virbickas yra jaunas, perspektyvus žmogus. Aš jį pamačiau pirmą kartą, jeigu jus labai domina ta visa istorija, kai energetikos ministras man jį pristatė. Tai buvo pirmas matymas. Nesvarbu, iš kur žmonės kilę. Jis yra jaunas, aš manau, perspektyvus, kompetentingas, turintis didžiulę patirtį. Mes laikomės kompetencijos principo, ne kaip jūs laikėtės, nors keistoką pavartosiu žodį, bet būtinai savas. Žinote, pripasakojo Energetikos ministerija, kai priėmė specialistus. Man atrodo, nereikia gyventi praeitim. Jeigu, pone Kubiliau, norite, aš jums papasakočiau, kaip ir tas pats ponas D. Virbickas buvo išvarytas dėl to, kad turėjo savo nuomonę. Kiek žinau, "Lietuvos energijos" vadovas, kiti man kalba, kad jis yra konservatorius, bet aš žiūriu į kompetenciją. Ponas D. Misiūnas, kuris dirbo prie jūsų. "Litgird" ponas D. Virbickas, kaip žinau, nė vienai partijai nepriklauso. Nekurkite sąmokslo teorijų ten, kur nereikia. O kad kalba... (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Eilė klausti. Dėl vedimo tvarkos? Prašom. Jūsų teisė.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis premjeras taip ir neatsakė į mano klausimo paskutinę dalį, ar pono D. Virbicko tėvas tikrai yra buvęs aukštas Socialdemokratų partijos veikėjas, bet čia tiek to. Aš tik norėčiau...
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Aš jums atsakysiu: aš nežinau, aš gimęs Šeduvoj. Aš gimęs Šeduvoj, baigęs mokyklą, į Suvalkiją atvažiavau kaip žentas, jūsų žiniai, jeigu jūs nežinot...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis opozicijos lyderi, jūs turite dėl vedimo tvarkos ką nors pasakyti?
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš dėl vedimo tvarkos. Noriu fiksuoti, kad gerbiamasis premjeras sako netiesą kalbėdamas apie "Litgrid" stebėtojų tarybą, kad ten yra likę nepriklausomų narių. Noriu paskelbti, kad "Litgrid" vadovybėje stebėtojų tarybą sudaro ponas A. Spruogis - viceministras, A. Misevičius - premjero patarėjas ir V. Greičiuvienė - Energetikos ministerijos viena iš darbuotojų. Tai kur nepriklausomi žmonės?
     PIRMININKAS. Ačiū. Ačiū, gerbiamasis opozicijos lyderi. Ačiū už pastabas.
    Klausia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis sveikatos apsaugos ministre, vakar Sveikatos reikalų komitete buvo nagrinėjamas labai aktualus klausimas - paliatyvios pagalbos paslaugų teikimas Lietuvoje, tačiau ministerijos atstovo nebuvo. Kaip žinote, visuomenė sensta, paslaugų prieinamumas blogėja, dabartinis įkainis neadekvatus. Ar teisingai darote, kad sveikatos apsauga sprendžia socialines problemas neturėdama pinigų? Iki kovo 15 d. stacionarai nežino, kiek paliatyviai terapijai bus skirta lovų. Klausiu, kodėl ribojamas paslaugų teikimas slaugos ligoninėms paliatyviai pagalbai dėl teritorinių ligų kasų kvotų sustabdymo ir aukštosiose mokyklose nėra paliatyvios pagalbos teikimo principų? Ir ar nežadate nustatyti realius medicinos darbuotojų krūvius, ir ar nemanote, kad blogėja personalo darbas, vystosi personalo perdegimo sindromas dėl sunkių ligonių būklės ir mirčių? Ačiū.
     V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Gerbiamoji kolege, išties tie klausimai, kuriuos jūs keliate, yra aštrūs ir nesprendžiami daug metų. Aš jų negaliu išspręsti per vieną dieną, bet tikrai kviesiu komitetą, kad jūs dalyvautumėte bendrame posėdyje (...) programos visus principus, nes slaugos darbuotojai yra pateikę 2002 m. normas, į kurias iki šios dienos niekas nekreipė dėmesio. Mes dabar kaip tik nagrinėjame tas slaugos darbuotojų pateiktas normas. Jas reikia keisti, tobulinti. Aš manau, kad tai užims ne vieną mėnesį darbo, nes susiję ir su darbo apmokėjimu, ir su skaičiavimo metodikomis, ir su kitais dalykais.
    Dabar dėl paliatyvios slaugos ligoninių finansavimo. Aš pasidomėsiu konkrečiai. Aš neturiu konkrečių duomenų dėl to, kad, tarkim, būtų kaip nors kitaip pakeistos formulės. To tikrai nėra. Tiesiog dabar negalėsiu atsakyti konkrečiai. Labai norėčiau žinoti, kokia konkreti ligoninė, kur, kokia situacija. Ir teritorinių ligonių kasų santykiai su toj teritorijoj esančiom ligoninėm labai įvairūs. Vienose problemos sprendžiamos geriau, kitose - blogiau. Žodžiu, išties mėginkim konkretizuoti, ir aš pasirengęs panagrinėti jūsų keliamą problemą. Dėl to, kad nedalyvavo vakar ministerijos atstovas. E. Mačiūnas lyg ir dalyvavo Sveikatos reikalų komiteto posėdyje, tik nežinau, nes po to jis dar buvo kviečiamas į Teisės ir teisėtvarkos komiteto posėdį, ten nagrinėjo panašų klausimą dėl Bendrosios pagalbos centro, tai galbūt jam teko dalyvauti keliuose. Mes pasižiūrėsim, kaip būtų galima užtikrinti, kad būtų ir kitų žmonių. Vakar buvo Vyriausybės posėdis ir visi kiti, labai tokia sunki darbotvarkė. Mėginsime derinti darbo tvarka, kad tos problemos būtų išspręstos.
     PIRMININKAS. Klausia K. Glaveckas. Ruošiasi P. Gylys.
     K. GLAVECKAS (LSF). Klausimas bus finansų ministrui. Iš tikro mums malonu, kad jūs šiandien esate posėdyje. Susidarė toks vaizdas, kad ponas L. Linkevičius mažiau važinėja nei jūs į užsienį, bet, matyt, taip reikia. Gaila, kad Finansų ministerija lieka labai ilgą laiką be vadovo.
    Finansinių klausimų mes visi labai daug matome, tai vienas iš klausimų būtų toksai. Čia prieš kelias dienas ponas S. Jakeliūnas pareiškė, kad valstybinio kapitalo įmonė "Būsto draudimas" išmokėjo bankams 300 mln. Lt. Aišku, tai biudžetiniai pinigai, įdėti į kapitalą. Klausimas būtų toksai. Yra praplėstas Būsto draudimo įstatymo draudimo laukas ir renovacija yra tapusi draudimo objektu. Taip pat draudžiami renovuojami objektai, o tai reiškia, kad taip pat galimas burbulas iš renovacijos. Jeigu renovacija nevyks taip, kaip mes planuojame, dėl darbo jėgos trūkumo, dėl dar ko nors, tai tie draudimai kaupsis, natūralu, tai valstybinė įmonė... Ir vėl valstybei, ir mokesčių mokėtojams gali tekti mokėti už tuos blogai padarytus sandorius arba blogas paskolas ir taip toliau. Sakykite, ministre, kokia jūsų pozicija šiuo klausimu, nes, kiek supratau, patarėjas iš esmės išsakė poziciją, kuri yra priešinga oficialiai Finansų ministerijos pozicijai? Ačiū.
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą, gerbiamasis profesoriau. Iš tikrųjų kiekvienas iš mūsų demokratinėje visuomenėje turi reikšti savo nuomonę, ir aš tikrai kategoriškai prieštarauju, kad čia būtų oficiali pozicija, kiekvienas, kas jai nepritaria, būtų laikomas nusikaltėliu. Ponas S. Jakeliūnas turi savo požiūrį į draudimo rinką, nes pradirbo toje rinkoje gana nemažai, turi savo požiūrį, kurį labai aktyviai išsako Valstybinėje paskolų komisijoje, o ji sprendžia, ar suteikti iš valstybės pasiskolintų lėšų tam tikras paskolas, pavyzdžiui, savivaldybėms, ar ne. Mes labai stengiamės visada tuos argumentus išgirsti.
    Jūsų minimos publikacijos apie renovacijos draudimą toje dalyje, kur kalbama apie renovacijos draudimą, taip pat yra tam tikrų argumentų, o faktinė situacija tokia, kad renovacijos procesai faktiškai nėra draudžiami. Nėra sudaromos sutartys, kadangi, bendru specialistų požiūriu, šitai "Būsto paskolų draudimo" įmonei tai nėra ta niša, kur ji galėtų pasireikšti. Todėl "Būsto paskolų draudimo" įmonė daugiausia dirba su tomis individualiomis būsto paskolomis, kurios buvo išduotos gyventojams, ir prašyčiau pažymėti, kad ne tik išmokėjo bankams, bet tai yra iš tikrųjų instrumentas, kuris leidžia mums esmingai skirtis nuo kai kurių kitų, taip pat ir Europos Sąjungos šalių. Pas mus žmonės nėra iškeldinami iš būsto. Jeigu būsto paskola buvo apdrausta šioje įmonėje, žmogus nėra iškeldinamas, yra vykdomos tam tikros programos. Būsto paskolų draudimas turi tam tikrus modelius, kaip tą daryti, ir ateityje, pagerėjus situacijai, t. y. pagerėjus, pavyzdžiui, šeimos gyvenimo sąlygoms, pajamoms, jinai tas išlaidas mėgins susigrąžinti. Tačiau susigrąžinti ne radikaliais būdais, kaip tą daro bankai kai kuriose, kaip minėjau, Europos Sąjungos valstybėse, iškeldindami gyventojus tiesiai į gatvę ir parduodami jų būstus, bet įvairiais būdais, kurie gyventojams daug mažiau skausmingi. Dėl to šita įmonė "Būsto paskolų draudimas" turi akivaizdžią socialinę funkciją, kurią vykdo, ir akivaizdu, kad tai yra pagrindas tikėtis ir tam tikro viešųjų lėšų finansavimo. Tik tas finansavimas, dar kartą pabrėžiu, nėra dotacija, tai yra pinigai, kurie perspektyvoje, žinoma, per ilgesnį laiką, turėtų sugrįžti atgal.
     PIRMININKAS. Klausia P. Gylys. Ruošiasi R. Baškienė.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis premjere, kiti ministrai, maždaug prieš 2 savaites pasirodė vieša informacija, kad iš Lietuvos dingo L. Stankūnaitė ir jos dukra. Tai pasirodė viešojoje erdvėje, žiniasklaidoje. Mes bandėme iš valstybės institucijų išgauti informaciją, ar tiesa, kad jų Lietuvoje nėra, kad čia liko L. Stankūnaitės dukros kapas, kad dabar liko tik vienas gyvas liudininkas byloje, ir taip toliau. Tokius dalykus, kurie jaudina visuomenę, reikėtų patikrinti ir patikrinus informuoti visuomenę. Tai iki šiol nė viena valstybės institucija nereagavo į rezonansinės bylos dalį. Dingo paskutiniai teisėsaugai pasiekiami liudininkai pedofilijos byloje. Ką, premjere, galite pasakyti apie tą istoriją, nes jūs prisižadėjote domėtis šita istorija, ir kodėl taip delsiama informuoti visuomenę apie tai, kas iš tikrųjų įvyko? Gal visa tai netiesa, gal žurnalistų literatūriniai kūriniai.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimus. Tikrai aš domėjausi ir tuo metu, kada jūs man uždavėte klausimą, kur yra mergaitė, ar jinai yra sveika. Ir aš jus informavau žodžiu, nes tikrai jūs nesakėte, kad reikia informuoti jus raštu, atsimenat. Aš jau per kelias dienas po jūsų klausimo išsikviečiau tam tikrų institucijų vadovus. Taip, man buvo pasiūlyta nuvažiuoti į vietą, jeigu reikia, pasižiūrėti, bet aš tikrai į vietą nevažiavau, aš patikėjau. Buvo pasakyta: sveika, gyva, lanko mokyklą ir taip toliau.
    O dėl antros klausimo dalies, kiek aš turiu informacijos, nėra Lietuvoje jokio kapo, o tikrai, kaip viešojoje (...) buvo kalbama, bet iki kito karto aš jums galėsiu dar patikslinti, bet kiek aš turiu informacijos, tikrai yra išvykusi. (Balsai salėje) Kur - atsakymo nebus.
     PIRMININKAS. Klausia R. Baškienė. Ruošiasi I. Šiaulienė.
     R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Noriu klausti gerbiamojo premjero. Jūs tikriausiai žinote, kad Lietuvoje jau pradėti rinkti parašai, kad būtų surengtas referendumas dėl Konstitucijos keitimo dėl žemės nepardavimo užsieniečiams ir parašų skaičiaus sumažinimo norint surengti referendumą. Norėčiau klausti, kaip jūs vertinate šią iniciatyvą, ir dar, aišku, noriu atkreipti dėmesį, kad vienas iš pagrindinių šio referendumo rengimo tikslų buvo netolygios išmokos Lietuvos žemdirbiams, vertinant su Europos Sąjungos žemdirbiais. Ar šiuo metu Lietuvos Vyriausybė atlieka kokius nors veiksmus, kad situacija Lietuvos žemdirbiams keistųsi? Ačiū.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Šiandien ryte buvau susitikęs su Žemės ūkio rūmų vadovybe. Svarstėme tris klausimus. Vienas iš tų klausimų buvo tas, apie ką jūs dabar kalbėjote. Mano pasiūlymas būtų, kad gal geriau greičiau (ir tą jie yra pasižadėję, kad su teisininkais padirbės) priimtume įstatymą, kuriame būtų numatytos tam tikros sąlygos, išskirtinės sąlygos, kad žemę pirmiausia galėtų įsigyti Lietuvos žemdirbiai, suteikiant didesnes galimybes žemės turėti žemės ūkio bendrovėms, ūkininkams, tol, kol, kaip jūs sakote, nesusilygins tiesioginės išmokos. Aš šiam variantui pritariau ir, kiek žinau, su žemės ūkio ministru yra diskutuojama. Aš siūlyčiau eiti šiuo keliu.
     PIRMININKAS. Klausia I. Šiaulienė. Ruošiasi A. Dumčius.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis premjere, norėčiau klausti jūsų. Rugpjūčio pabaigoje jūs lankėtės Klaipėdos suskystintų dujų terminale, buvo pristatyta darbų eiga. Kaip žinome, laivas pastatytas, bet konkretūs darbai Klaipėdos uoste dėl terminalo statybos dar nepradėti. Kaip jūs manote, ar ta darbų apimtis, kurią liko padaryti (manyčiau, kad tai didžioji darbų apimtis), yra reali įvykdyti pagal likusius terminus, nes terminalas turėtų būti atidarytas kitų metų sausio 1 d. Kaip jūs manote, turėdamas statybininko patirtį, nepaisant gero terminalo projektų darbų pristatymo, ar tai yra realu?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Aš pirmiausia norėčiau padėkoti už klausimą. Džiaugiuosi, kad ir jūs dalyvavote. Mes irgi vykome į vietą pasižiūrėti, kaip iš tikrųjų vyksta darbai, nes yra tam tikrų specialistų abejonių, kad laiku tas terminalas galėtų būti atidarytas, bet tos abejonės buvo išsklaidytos. O abejonės buvo išsakytos dėl to, kad per tokį trumpą laikotarpį dar nė viena pasaulio šalis nėra pastačiusi taip greitai suskystintų gamtinių dujų terminalo. Žinot, iš dalies kai kada dėl tam tikrų projektų tenka būti ir inžinieriais, nes buvo pasakyta, kad krantinę turėtų suspėti pastatyti, nors plane yra numatyta, kad tam reikia sukalti 134 polius, ir aišku, bus matyti, kada prasidės tie darbai, kaip jiems seksis tuos polius sukalti. Gilinimo darbai jau užbaigti.
    Trečias projektas, kurį įgyvendins vokiečiai, - tai dujotiekių jungties sujungimas nuo suskystintų gamtinių dujų terminalo iki magistralinės linijos, irgi yra gana naujas projektas, bet tuose planuose irgi yra numatę, kad darbus atliks laiku.
    Tai projektas, kuris tikrai yra svarbus mūsų valstybei, bet reikalauja įdėti nepaprastai daug pastangų, ypač statant krantinę. Ir tikrai mes esam sutarę, kad kartą per ketvirtį lankysimės Klaipėdoje ir netgi statybos aikštelėje, kad akivaizdžiai matytume, ar pagal planą yra atliekami darbai. Kol kas kitokių sprendimų negali būti.
     PIRMININKAS. Klausia A. Dumčius ir rengiasi E. Gentvilas.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis premjere, aš klausiu dėl to, kad į mano teikimą vasario mėnesį dar nėra atsakymo. O kalbam apie ikimokyklinių įstaigų ir mokyklų pastatų inžinerinių sistemų atstatymą, ir nuotekos, ir vanduo, šaltas, karštas, ir panašiai, kadangi tragedijos šiandien kiekvieną dieną. Na, ir daviau pavyzdį, suskaičiavom, kiek Kauno mieste reikėtų inžinerinėms sistemoms atstatyti, apie 60 mln. Čia kalbama apie Lietuvos būklę, ir tokio atsakymo aš neturiu. Yra galimybė sulaukti, ar yra skaičiavimai ir kaip toliau būtų galvojama apie renovaciją tų dalių mūsų mokyklų, ikimokyklinių įstaigų?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Profesoriau, turėčiau atsiprašyti, kad į jūsų dokumentą nuo vasario mėnesio kažkas neatsakė. Bet tikrai aš išsiaiškinsiu ir tikrai bus atsakyta, nors pavėluotai. Tam yra specialistai ir tikrai mes tokių atvejų netoleruojame.
    Dabar dėl inžinerinių tinklų. Jūs iškėlėte tikrai labai jautrų klausimą. Mes, kaip žinote, jau pradėjom naudoti Europos Sąjungos lėšas, tas, kurios dar ir šitam finansiniame etape buvo nepanaudotos, mes paskelbėm savivaldybių paraiškų priėmimą inžineriniams tinklams modernizuoti. Tai reiškia, lauko šilumos inžineriniai tinklai, jeigu jie jungiasi su pastatais, jie gali būti modernizuojami tuose pastatuose. Aš manau, kad čia irgi buvo, galima sakyti, padaryta didžiulė klaida, nebuvo suprasta, kad inžineriniai tinklai turi būti nuolat atnaujinami, nes susidėvėjimas vyksta kiekvienais metais. Jei į šią sritį neinvestuojama 10, 15 metų, tai paskui kyla tokių problemų, apie kurias jūs kalbėjote. Aš manau, kad kitais metais mes vėl skelbsim naujai paraiškų priėmimą iš savivaldybių. Už šitą programą yra atsakinga Ūkio ministerija, tai greičiausiu atveju galėtų būti ateinančių metų antroji pusė.
    Ir yra nauja kita programa. Kaip jūs žinote, Europos Parlamentas praeitais metais priėmė naują direktyvą, kuri įpareigoja visas Europos Sąjungos šalis modernizuoti visuomeninės paskirties objektus. Tai reikia žiūrėti, jeigu po šita, kaip sakyti, vėliava papuola tie objektai, tai irgi galima bus teikti paraiškas ir gauti lėšų tiems pastatams modernizuoti. Už šitą programą, kiek aš atsimenu, Energetikos ministerija bus atsakinga ir administruos.
     PIRMININKAS. Klausia E. Gentvilas, ruošiasi ponas L. Balsys.
     E. GENTVILAS (LSF). Ačiū. Norėjau klausti energetikos ministro, tačiau jis neatvyko, todėl klausimą skiriu premjerui. Kovo mėn. ponas J. Neverovičius vaikščiojo per frakcijas su partijų susitarimo projektu dėl Energetikos strategijos, pokyčių ir panašiai. Buvo kalbama, kad gal balandžio mėn. partijos galėtų pasirašyti tą susitarimą. Tačiau po to viskas aprimo. Tai dabar aš tikiuosi, kad rugsėjo mėn. galutinai paaiškės dėl atominės elektrinės statybos ateities, taip pat bus išspręstas konfliktas tarp V. Mazuronio ir R. Pakso ir bus vienaip ar kitaip nuspręsta dėl skalūninių dujų. Taigi, premjere, ar jūs planuojate kokį nors proveržį, partijų susitarimą dėl energetikos arba Nacionalinės energetikos strategijos pakeitimų teikti Seimui? Ačiū.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Turiu pasakyti, kad spalio pabaigoje turėtų būti baigti ekonominiai skaičiavimai, kaip sakiau, tarp trijų įmonių ekspertų, tai Latvijos, Estijos ir Lietuvos. Taip pat, jūs tikriausiai žinot, aš manau, gal būtų naudinga, šiandien kalbėjau su Seimo Pirmininku, rugsėjo mėn. Švedija baigia rengti Baltijos šalių elektros energijos sinchronizacijų studiją. Tikiuosi, gal būtų tikslinga pristatyti ir Seime, nes rengiant šią studiją dalyvavo ir dalyvauja Vokietija, Lenkija ir trys Baltijos šalys. Kiek aš jau susipažinau su ja, yra labai išsami ir svarbi. Aš manau, bus, galima taip pasakyti, likviduota daug spekuliacijos, kalbant apie energetikos sektorių, saugumą Lietuvoje ir tam tikras kainas. Bet tai palikime iki tos dienos, kai tikrai bus užbaigta ir parengta. Aš manau, kad tai realiausia bus spalio mėn. pabaigoje.
     V. MAZURONIS (TTF). Ar galėčiau aš, kadangi gerbiamasis Seimo narys čia mano pavardę paminėjo? Aš gerbiamąjį Eugenijų noriu nuraminti. Būkite ramus, tarp V. Mazuronio ir prezidento R. Pakso nėra jokio konflikto. O skirtingi požiūriai dėl vieno ar kito klausimo mūsų kaip demokratinėje partijoje, galbūt šiek tiek skirtingai negu jūsų, kur yra viena nuomonė visų, egzistuoja, tai yra normalus reiškinys. Taigi pas mus viskas gerai, o pas jus - žiūrėkit.
     PIRMININKAS. Klausia L. Balsys, ruošiasi A. Mitrulevičius. O, pabėgo iš salės. Tai perduodame klausimą... Atsiprašau. Labai prašau. Jūsų kortelė įdėta?
     L. BALSYS (MSNG). Įdėta. Labai ačiū. Gerbiamasis premjere, šiandien jus aplankė "Chevron" atstovai. Atsakykite labai konkrečiai, jeigu pavyks. Su kuo konkrečiai susitikote, ar patyrėte kompanijos atstovų spaudimą, o galbūt pats pasisiūlėte kuo skubiau pradėti skalūninių angliavandenilių žvalgybinius gręžinius, nors jie būtų neteisėti, nes nėra atlikta nei specialiųjų, nei detaliųjų planų, nepaisoma masinio gyventojų pasipriešinimo? Ir trečias dalykas. Atvirai pradėjęs konfliktuoti su savo šalies piliečiais, kokių imsitės represijų prieš Žygaičių ir kitas bendruomenes, kurioms nepatinka, kad jų šalies premjeras atstovauja "Chevron", o ne savo šalies žmonių interesams? Ačiū.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Pirma, aš, kaip buvęs imtynininkas, labai nemėgstu spaudimo, žinokit. Mėgstu toleranciją, bet tam tikrais momentais, žinot, pabunda tam tikri jausmai iš praeities, jeigu kas nors daro spaudimą. Matau, Sergejus jau juokiasi kaip buvęs sportininkas, tikriausiai irgi tuos dalykus puikiai žino. Tai vienas dalykas.
    Pokalbis vyko draugiškoje aplinkoje. Jie išdėstė savo planus, jie pasakė, kad su bendruomenėmis dirba stipriai ir tikrai su daugeliu bendruomenių yra susitikę, suderinę klausimus. O aš atstovauju tik Lietuvos žmonėms, žinokit. Tikrai niekam neatstovauju ir nesiruošiu atstovauti, tikrai pats nesiruošiu važiuoti ir gręžti tam tikrų gręžinių.
    Antras dalykas, jie visada buvo priimami Vyriausybės pastate, tol, kol elgiasi kultūringai. Čia politika, aš manau, kalbant apie žmonių gyvenimą, apie dabartį, apie ateitį tikrai negali vykti kaip tam tikri užkulisiniai žaidimai, kai yra slaptai filmuojama, kai po to dar pakoreguojama, pridedama prie tos filmuotos medžiagos. Aš tada jau įtariu, kad tai politika, kuri kenkia Lietuvos žmonėms.
     PIRMININKAS. Klausia A. Mitrulevičius. Ruošiasi K. Starkevičius.
     A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Mano klausimas būtų gerbiamajam premjerui. Nors šildymo sezonas ne už kalnų ir, kaip žinome, Vyriausybė buvo numačiusi daug priemonių būtent dėl šilumos atpiginimo gyventojams, vartotojams, kas jau yra padaryta būtent dėl šio šildymo sezono?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Šitam šildymo sezonui kai kurios savivaldybės, jeigu suspės, kai kuriuos šilumos katilus rekonstruos į biomasės, kad būtų galima naudoti ir gaminti šilumos energiją, nes Ūkio ministerijos buvo paskelbtas paraiškų priėmimas. Kiek žinau, ir Aplinkos ministerija su savo programa dalyvavo. Tos savivaldybės, kurios turi aiškius projektus ir kuriose nėra didelių šilumos ūkio pertvarkos apimčių, dar suspės atpiginti šilumą tų savivaldybių gyventojams.
    Kita kryptis yra jau numatyta Vilniuje ir Kaune. Konkrečiai Vilniuje yra kalbama apie vadinamą trečiąjį TEC'ą. Perims "Lietuvos energija". Dabar savivaldybė jau svarsto savo nutarimo projektą. Būtų buvę gerai, kad jie jau vakar ypatingos skubos tvarka būtų priėmę galutinį sprendimą, bet vakar tik pritarė po svarstymo, dabar priims po dviejų savaičių. Šiai įmonei, kuri priklausys valstybei, savivaldybė perduos savo kapitalą. Tikimės, kad užtruks maždaug dvejus metus. Pagal dabartinius skaičiavimus žinodami, kokią kainą mokame už dujas ar už biomasę, vien dėl tos katilinės atsiradimo, kuris yra planuojamas 2016 m., šilumos kaina Vilniaus gyventojams turėtų sumažėti 25 %. Aš nekalbu apie tai, kad jeigu renovacija... Ne jeigu, bet tikrai vyks renovacija ir t. t.
    Kita kryptis yra Kaunas. Su Kauno meru irgi jau buvo keletas susitikimų. Jie irgi rengiasi lyg ir Petrašiūnų ar kitą katilinę atiduoti "Lietuvos energijai". Analogiškas projektas tame mieste irgi bus įgyvendintas.
    Trečia kryptis yra atrinktos 12 savivaldybių, kuriose šilumos kainos santykinai yra aukštesnės negu Lietuvos vidurkis. Tai yra prioritetinės savivaldybės, ir ten irgi bus daromos investicijos.
    Kita programa yra šilumos, kaip ir sakiau profesoriui A. Dumčiui, inžineriniams tinklams pertvarkyti ir kai kuriems kitiems.
     PIRMININKAS. Klausia K. Starkevičius. Ruošiasi M. Bastys.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Mano klausimas bus premjerui. Iš tikrųjų yra pasienis. Jūs pats esate išrinktas... Kybartai taip pat už jus balsavo. Ir kitos sienos - su Baltarusija. Bet problemų yra didžiulių. Nauji reikalavimai - dirbtinų kliūčių taikymas pasienyje su Rusija Lietuvai nėra naujiena. Su tokia politika yra tekę susidurti ir anksčiau, tačiau praėjusioje kadencijoje tokiais atvejais, užuot tuščiai laukę, kol viskas išsispręs savaime, patys aukščiausiu lygiu kontaktuodavome su Rusijos atstovais, kolegomis ministrais siekdami, kad nesusipratimai pasienyje būtų kuo greičiau išspręsti. Dabar stebina, kad šiandien, kai, užsienio reikalų ministro žodžiais tariant, santykiai su Rusija jau pastatyti ant bėgių, į vežėjų, mėsos perdirbėjų patiriamas problemas atsakoma visišku jūsų bejėgiškumu ir pasyvumu. Yra tiktai vienas kreipimasis į jau išvykusį Rusijos ambasadorių. Kiek žinau, atsakymo negauta ir bent tiesioginių kontaktų iki vakar irgi neturėta. Kaip keisis, kaip bus pagerinta situacija pasienyje, kad mūsų piliečiai galėtų laisvai nuvykti į kaimynines šalis ir laisvai sugrįžti su savo transportu nelaukdami didžiulėse eilėse?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkui už klausimus. Bet pastebėjau, kad jūs tikrai visos informacijos neturite, nes kai tokią informaciją išgirsta, visą laiką (aišku, asmeniškai ne iš jūsų) girdėti, kad lyg kokia nors partija arba Vyriausybė dirba jau kam nors kitam ir rengiasi parduoti Lietuvą.
    Galiu pasakyti dėl mėsos perdirbimo. Tikrai yra ryšių. Galiu pasakyti, netgi teko Kybartuose susitikti. Tuo metu dalyvavo netgi ir iš Rusijos (...) atstovai, Žemės ūkio ministerijos atstovai. Dabar kitas susitikimas buvo viešbutyje "Villon", kai buvo atvykę Europos veterinarijos gydytojai, taip pat ir iš Rusijos buvo atvykę. Tie žmonės, kurie sprendžia dėl leidimų išdavimo maisto produktus įvežti. Kaip jūs žinote, buvo sustabdytas tam tikras atšaldytos mėsos įvežimas Lietuvai, nes pardavinėjom mėsos produktus arba mėsą gyvulių, kurie neužauginti Lietuvoje. Tai vėl buvo vis dėlto sutarta, kad parduosime savo produkciją ir vėl bus atidaryta žalia gatvė Lietuvai. Dirbama netgi tiesiogiai. Kiek žinau, žemės ūkio ministras... netgi pats įsitikinęs telefoniniais skambučiais, kai atsiliepė Žemės ūkio ministerijoje, Maskvoje, išėjęs iš žemės ūkio ministro kabineto. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Sekundę! Įjungsiu mikrofoną.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Gerai. Ačiū. Mano klausimo esmė, kodėl nepraleidžiami lengvieji automobiliai. Mėsa čia šiaip sau, jau pajudėjo, tiktai irgi tos problemos... Bet dėl lengvųjų automobilių nieko neatsakėte, kada pasikeis situacija. Dabar po 2-3 praleidžiama per valandą.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Kalbėta ir su Muitinės departamento vadovu. Mane informavo, kad yra organizuojamas susitikimas pasienyje. Kol kas dar atsakymo neturiu. Jūs tikriausiai dar turėjote minty dėl pono V. Ušacko, kuris išvyko į Maskvą, taip? Ar sakėte, kad ten... Yra dirbama prie šito klausimo irgi.
     PIRMININKAS. Klausia M. Bastys, bet prieš tai vienas procedūrinis niuansas. Kadangi premjeras turės už 10 min. išvykti, ar yra norinčių klausti premjero? Jeigu pakeltumėte rankas, mes šiek tiek tvarką pakeistume. Klaus ponas A. Matulas, A. Skardžius ir A. Mockus. M. Bastys. Jau dabar klausia M. Bastys. Tada aš atkreipiu dėmesį, mes pabandysime taip... eilę, kad galėtumėte užduoti klausimus premjerui. Prašom.
     M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Mano klausimas premjerui. Gerbiamasis premjere, jūs esate pabrėžęs, kad būtina stiprinti verslo pasitikėjimą valstybės ekonomine politika ir savo (...), aplinka bei skatinti investicijas. Prašau pasakyti, kokių konkrečiai yra numatoma priemonių, kad būtent ta aplinka būtų gerinama ir iš tiesų verslas Lietuvoje vis labiau ir labiau pasitikėtų valstybės politika bei būtų investuojama Lietuvoje. Dėkoju už atsakymą.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Pirmiausia dėkui už klausimą. Tikrai vyksta gana daug susitikimų ir su užsienio investuotojais. Vien vakar buvo du, šiandien irgi su kita tarptautine kompanija kalbėta. Aš neišskiriu, kalbėdamas apie investicijas, užsienio ir vietos investuotojų, nes tai yra, supraskim, nesvarbu, ar tai būna užsienio tiesioginės investicijos, ar Lietuvos verslininkų investicijos. Yra labai skaudu kai kada klausytis tam tikrų priekaištų, ypač dalyvaujant susitikimuose su verslininkais, kai yra pabrėžiama, kad lyg užsienio investuotojai yra sąžiningi, o mūsų investuotojai yra nesąžiningi. Tikrai neseniai teko kalbėtis ir su Statybininkų asociacijos renginyje dalyvavusiais statybininkais, kurių buvo apie 500. Keletas paskutinių susitikimų vyko su Pramonininkų konfederacijos prezidentu ponu R. Dargiu, ir paskutinis susitikimas buvo užvakar. Mes dabar rengiamės artimiausiu metu turėti keletą išvykų į užsienį organizuodami verslo bendrus forumus tiek Europos Sąjungos šalyse, tiek ne Europos Sąjungos, o Rytų šalyse. Tikrai yra labai ambicingas planas. Aš manau, kad svarbiausia, kad pati aplinka, klimatas verslui būtų patrauklus. Tai, ką jūs sakėte savo klausimo pradžioje, pasitikėjimas tikrai didėja, kaip jūs pastebėjote per apklausą, pasitikėjimas visuomenės, verslo yra pasiektas toks, kokio nebuvo per penkerius metus.
     PIRMININKAS. Dabar leisime ponui A. Matului užduoti, po to grįšime prie normalios eilės.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji ministrai, gerbiamasis premjere, aš įsivaizduoju, kad į mano klausimą pirmiausia atsakys sveikatos apsaugos ministras, jūs tikriausiai papildysite, todėl labai svarbu, kad girdėtumėte. Vakar Sveikatos reikalų komitete svarstėme klausimą, kokia gi finansinė situacija po pusės metų gydymo įstaigose, ir pamatėme, kad išties situacija katastrofiškai pablogėjusi. Kai kurios įstaigos kalba apie bankrotą. Tai pripažįsta sveikatos apsaugos ministras savo 2013 m. rugsėjo 2 d. rašte ligonių kasoms, kur rašo, kad (cituoju): "Būklė ieškant būtinų taupymo priemonių ir toliau blogės." Nors skaitau "Lietuvos sveikatą", kitus dienraščius, lyg ir žadama, kad emigracija mažės, algos didės. Kaip čia dabar yra? Pinigų iš esmės yra, virš plano surinkta dabar 115 mln., rezerve yra apie 170 mln., žinau, Finansų ministerija žada skirti kitais metais papildomai daugiau tiktai apie 45 mln., tai jeigu nieko nespręsim, kaip ir ministras labai gražiai rašo, situacija blogės. Tai aš noriu paklausti, ką vis dėlto planuojate daryti, nes komitetas ragins kitą savaitę tikriausiai savo sprendimu papildomai dar iš rezervo skirti lėšų, o finansų ministro numatyta biudžete daug didesnė didėjimo suma ir mes čia visi solidarizuojamės su ministru, norime jam padėti.
    Kitas trumpas klausimas. Gerbiamasis ministre, jūs padarėte daug susitikimų...
     PIRMININKAS. Laikas!
     A. MATULAS (TS-LKDF). ...su suinteresuotais asmenimis. (Baigiu.) Bet labai prašyčiau, kad jūs vis dėlto inicijuotumėte susitikimą su parlamentinių partijų atsakingais už sveikatos sektorių žmonėmis, nes tos priemonės, kurios numatytos...
     PIRMININKAS. Laikas!
     A. MATULAS (TS-LKDF). (Baigiu!) Tos priemonės, kurios numatytos...
     PIRMININKAS. Klauskit.
     A. MATULAS (TS-LKDF). (Baigiu, aš klausiu.) Tos priemonės, kurios numatytos rudens sesijoje, iš esmės finansinių dalykų nesprendžia, o nepopuliarūs dalykai būtini, kurie...
     PIRMININKAS. Galite atsakyti į klausimą.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Ačiū už klausimus ir pasiūlymus. Noriu pasakyti, kad visiškai neseniai pasirašiau raštą sveikatos apsaugos ministrui ir bus svarstomas šis klausimas Strateginiame komitete. Mane taip pat jaudina. Tikrai, matydamas, kad pajamų planai sveikatos biudžeto, paprastai pasakius, yra įgyvendinami, vis dėlto aš norėsiu pamatyti aiškias priemones, priežastis, kodėl vis dėlto tokia yra finansinė situacija. (Balsai salėje) Dar balas... Daug tokių. Bet balas... Matot, negaliu komentuoti, kai susipažinsiu ir pamatysiu analitinę medžiagą, tada tikrai galėsiu rimtai komentuoti ir daryti išvadas.
     V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Aš galėčiau tik papildyti. Išties labai teisingas siūlymas susitikti su visų frakcijų už sveikatos politiką atsakingais asmenimis, dėl to mes išsiuntėme frakcijų seniūnams medžiagą. Jeigu jūs negavote, kreipkitės į savo frakcijos seniūną J. Razmą, nes jis elektroniniame pašte turi turėti. Štai yra ta medžiaga. Specialiai, tikėdamas, kad bus toks klausimas, jums rodau, visos frakcijos gavo šitą laišką, yra užfiksuota data ir elektroninis paštas. Taigi linkiu atkreipti dėmesį. Mes norėsime aplankyti visas frakcijas ir esame pasiruošę diskutuoti. Finansinių įtampų turime, tačiau tie, kurie kalba apie bankrotus, kalba labai neatsakingai. Štai mano rankose viso sektoriaus įmonių, įstaigų balansai ir yra lentelė apie absoliutaus likvidumo koeficiento santykį ir visus kitus dalykus. Aš norėčiau pasakyti, kad spaudimo priemonės galimos, bet jos turėtų būti logiškos, civilizuotos. Taip pat ten mūsų išdėstytos taupymo priemonės, kurių ėmėmės nuo pat šių metų pradžios. Jos yra pristatytos, premjeras tą visą medžiagą taip pat turi, Strateginiame komitete svarstysime. Mes laikome viso sektoriaus pulsą suprasdami savo atsakomybę ir ieškosime sprendimo būdų, o tai, kad medžiaga būtų vieša ir nebūtų niekuo spekuliuojama, mes išsiuntėme tai taip pat ir opozicinėms frakcijoms.
     PIRMININKAS. Dėkoju už atsakymą. Ponas A. Mockus. Gal asmeniškai užduosite premjerui ar jūs kitą klausimą turite? Gerai, prašom. Jūsų eilė.
     A. MOCKUS (LSDPF). Galbūt čia premjerui klausimas, bet tinka ir ūkio ministrui dėl šilumos ūkio. Dabar žinome, kad yra teikiama pirmenybė privatiems investuotojams ir žinome, kad savivaldybių padėtis nėra labai vienoda. Aš turiu omenyje miestus, pavyzdžiui, Šiaulius, kurie yra pastatę kogeneracinę elektrinę, naudoja biokurą. Ar miestas turi galimybę nuspręsti pats, ar reikalingas investuotojas, ar ne, nes yra įdėtos didžiulės lėšos į šilumos ūkį. Galimas vienas būdas, aišku, tai specialųjį detalųjį planą kurti, bet tada bus užkirstas kelias galimom investicijom. Ar reikia įstatymiškai parengti kažkokį projektą, kad galėtų miestai, kurie priėję prie pažangių šildymo metodų, apsiginti ar bent spręsti ir nuspręsti, ar privatus investuotojas sumažins elektros energijos ir šilumos, ar tiktai padidins.
     E. GUSTAS. Dėkoju už klausimą. Iš principo jūs teisus, taip, yra problema su šilumos ūkiu visose savivaldybėse, per keletą metų daugelis šilumos ūkio įmonių buvo privatizuota arba išnuomota privatiems asmenims. Šitos problemos yra sprendžiamos ir Vyriausybės programoje yra numatyta, kad būtent šilumos ūkį siūlo grąžinti į valstybinį sektorių arba savivaldybių sektorių. Šitie dalykai daromi. Na, o kaip jūs paminėjote būtent biokuro katilinių ir šiluminių tinklų renovavimą, tai iš tikrųjų tiek dėl vieno, tiek dėl kito, dėl šiluminių tinklų yra paskelbtas naujas šaukimas ir skirtos papildomos lėšos, biokuro katilų įrengimo paraiškos yra vertinamos. Kiek žinau, Šiauliuose šilumos tinklai yra valdomi savivaldybės įmonės ir jos paraiška, pamenu, buvo pateikta būtent dėl atnaujinimo. Jinai yra tenkintina ir būtent tos lėšos bus skiriamos Šiaulių miestui.
     PIRMININKAS. Klausia V. Stundys. Ruošiasi V. Saulis.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju. Klausimas finansų ministrui, nes nei švietimo, nei kultūros ministrų nėra. Klausimas apie pinigus, tai turbūt galėsite atsakyti. Pirmas klausimas labai trumpas. Prieš rugsėjį buvo labai plačiai išreklamuota mokinio krepšelio metodikos pakeitimo kai kurios pozicijos, kurios neva išgelbės kažką iš švietimo. Mano klausimas tiesmukas, ar jos įsigalioja nuo rugsėjo 1 d., ar nuo kitų metų sausio 1 d.? Tai vienas.
    Antras. Jeigu mokinio krepšelio lėšų, kurios atsiras dėl sumažėjusio mokinių skaičiaus, bus palikta šiais metais švietimui nuo rugsėjo, kokia to krepšelio dalis liks švietimui? Kaip žinome, nuo rugsėjo lieka maždaug apie 17 mln. Lt. Taigi, ar liks kas nors švietimui?
    Trečias klausimas apie šviesią ateitį. Pavasarį buvo pasakyta, kad nuo kitų metų didės kultūros darbuotojų atlyginimai. Jūs jau modeliuojate biudžetą, taigi kokį modeliuojate padidėjimą kultūros sektoriaus žmonių atlyginimo?
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimus. Pradėsiu nuo paskutinio. Taip, pavasarį mes iš tikrųjų visiškai kitaip mąstėme apie atlyginimų dinamiką kitais metais viešajame sektoriuje. Po to mes turėjome Konstitucinio Teismo žinomą nutarimą ir pirmiausia turime įgyvendinti šitą nutarimą, o po to jau imtis ir kitų veiksmų. Manau, kad kultūros srityje, nors mano kolegos kultūros ministro nėra, yra imamasi priemonių siekiant pagerinti su esamomis lėšomis gerai dirbančių darbuotojų atlyginimus. Matysim. Planuojant kitų metų biudžetą tų resursų tikrai labai nedaug, bet, matyt, šioks toks pagerėjimas ir šioje srityje bus.
    Dabar dėl mokinio krepšelio. Tikrai negalėčiau labai detaliai komentuoti šitų sprendimų, nes tai gana sudėtinga sistema, ypač sudėtinga todėl, kad dabar nuo grynosios vadinamosios mokinio krepšelio metodikos, kuri galbūt buvo finansiškai aiškesnė, bet, Vyriausybės nuomone ir pagal Vyriausybės programą, nebuvo socialiai teisinga, yra pereinama prie kompleksinio, mišraus ne tiktai mokinio, bet ir mokinių komplekso, t. y. klasės, finansavimo. Na, ir, be abejo, šitas perėjimas pareikalaus tam tikrų papildomų lėšų, kurias siekiama gauti nemažinant švietimo finansavimo kitais metais, kas būtų automatiškai atsitikę, turint omeny mokinių skaičiaus sumažėjimą.
     PIRMININKAS. Klausia V. Saulis ir paskutinysis ruošiasi R. Kupčinskas.
     V. SAULIS (LSDPF). Dėkoju. Mano klausimas būtų žemės ūkio ministrui. Manęs, kaip nederlingų žemių krašto atstovo, labai dažnai klausia mano krašto ūkininkai dėl išmokų už darbą nederlingose žemėse. Mes jau buvom susitikę su jūsų ministerijos viceministre, aptarėm tą klausimą, ir yra tokių lyg ir patikinimų, kad tos išmokos ir ateityje bus. Ūkininkai ir šį rudenį sunerimę prieš sėją klausė, ar dar gali sėti? Nes jeigu negautume šitų išmokų už darbą nederlingose žemėse, tai faktiškai ta sėja jau nebeapsimoka. Iš kitos pusės, tikrai labai aktuali ir pati žemių priskyrimo nederlingoms žemėms metodika. Būna tokių kuriozinių atvejų, kad nuo labai senų laikų buvusios nederlingos žemės staiga tampa derlingomis, ir mes niekaip jiems negalim paaiškinti, kas gi naujo atsirado. Tai gal ir ta metodika nėra labai teisinga? Ačiū.
     V. JUKNA. Ačiū už klausimą. Tikrai labai aktualus klausimas. Mes tą sprendžiame. Bet norėčiau pirmiausia metodiką truputėlį pakomentuot. Metodika, deja, yra ne Lietuvos tvirtinama ir ne Lietuvos nustatoma. Tai yra svarstoma Ekonomikos komisijos Briuselyje, taip pat Ministrų Taryboje. Tiktai noriu vienu pasidžiaugti, kad pavasarį, svarstant metodiką naujajam periodui, pasisekė tiesiog rasti kolegų ministrų palaikymą ir papildomai įdėti kriterijų, t. y. žemės derlingumo, ko nebuvo naujajame periode. Būtų pagal kitus kriterijus, visiškai neatsižvelgiant į žemės derlingumą, nustatoma, tai našios ar nenašios žemės.
    Bet, kaip minėjau, tai vis dėlto 100 proc. tikrai neišspręs situacijos. Bus ir tokių vietovių, kaip jūs ir minėjote, kur daug metų prieš tai buvo nenašios žemės. Deja, dabar pagal naują metodiką, kurią, kaip minėjau, šiek tiek pasisekė pataisyti, tai kompromisinis variantas, gali atsitikti, kad ir sumažės tie plotai, o kitur atsiras tos nenašios žemės pagal tuos kitus kriterijus. Parama, be abejo, bus. Ir dabar stengiamės visada suteikti didesnį paramos intensyvumą išmokoms, kaip žinote, ir t. t. Numatome siekti, kad tai išliktų ir naujajam laikotarpiui, ir tai yra įtvirtinta. Tai tikrai parekomenduočiau, kad visus paragintumėt sėti ir vystyti tą gamybą, o mes stengsimės kiek galima daugiau paremti. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ir paskutinysis klausia R. Kupčinskas.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Aš norėčiau pateikti klausimą teisingumo ministrui. Gerbiamasis ministre, kaip jūs ketinat reaguoti dėl antstolės S. Vaicekauskienės veiksmų? Žiniasklaida pateikė šiandien informaciją, kad vietoj 8,5 mln. Lt ji iš Kauno miesto savivaldybės sąskaitų nurašė 20 mln. Lt. Tarp kitko, gerbiamasis ministre, apie šios skandalingai pagarsėjusios antstolės veiksmus aš jau praeitoje sesijoje klausiau, kai minėta antstolė su savo kolegom iš pensininkės, kuri gauna maždaug 650 Lt per mėnesį, sąskaitų nurašė virš 15 tūkst. Lt. Taigi, man atrodo, kad vieną kartą šitas problemas reikia spręsti iš esmės. Tokie veiksmai tikrai žeidžia mūsų valstybę ir daro didelį nuostolį mūsų tautai.
     J. BERNATONIS (LSDPF). Dėkui už klausimą. Visų pirma pasinaudodamas proga aš noriu padėkoti kolegai S. Jovaišai, kad jis man teisingai prognozavo būsimas rungtynes su Prancūzija. Ir aš manau, kad mes šiandien visi džiaugiamės vakarykšte pergale.
    Dabar dėl antstolių veiklos. Mes visus antstolius vertiname vienodai, kad ir kaip juos vertintų Seimo nariai. Suprantama, kad šiuo atveju bus atliktas tam tikras tarnybinis patikrinimas. Jeigu faktai pasitvirtins, bus imtasi atitinkamų priemonių, priklausomai nuo to, kokie nusižengimai gali būti padaryti. Dabar aš nieko teigti negaliu, kadangi vadovautis žiniasklaidos nuomone neišeina mūsų darbe, mes turime tam specialistus. Kai bus patikrinta, tuomet aš galėsiu informuoti Seimą.
    Aš manau, kad reikėtų Seimo vadovybei pagalvoti apie Vyriausybės valandos formą, sakykim, kadangi aš matau, kad tik penktadalis Seimo narių apskritai domisi Vyriausybės veikla. Galbūt reikėtų daugiau pereiti prie individualių pokalbių, mažiau sugaištume laiko, jeigu daugumai Seimo narių neįdomu.
     PIRMININKAS. Dėkoju Vyriausybės nariams. Ir mes turime dar likusį techninį klausimą, net su Vyriausybe susijusį. Prašom. Per šoninį mikrofoną - dėl vedimo tvarkos.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Ne visai dėl vedimo tvarkos, replikuodamas. Gerbiamasis teisingumo ministre, aš žiūriu, kad individualūs pokalbiai, kaip jūs norit pareikšti, kad galima tuos dalykus išspręsti, neduoda rezultato. Kadangi Vyriausybės valandos yra viešos, tai yra bent šioks toks būdas ką nors teigiamo pasiekti mūsų valstybės gyvenime.
    O šiaip tai mes visi džiaugiamės Lietuvos rinktinės rezultatu, bet, deja, aš šio klausimo nesu jums uždavęs. Ačiū.

13.59 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Egidijaus Bieliūno atleidimo iš Lietuvos Respublikos Konstitucinis Teismo teisėjo pareigų" projektas Nr. XIIP-937 (priėmimas)

     PIRMININKAS. Mes turime dabar susitarti dėl slapto balsavimo. Tai yra slapto balsavimo biuletenis, forma tradicinė. Seimo nutarimo "Dėl Egidijaus Bieliūno atleidimo iš Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo teisėjo pareigų" projektas Nr. XIIP-937, priėmimas. Ar galim bendru sutarimu pritarti tokiam balsavimo biuleteniui? Galime. Primenu: balsų skaičiavimo komisijoj yra ponas R. J. Dagys, P. Gylys, Z. Jedinskij, V. Kamblevičius, J. Kondrotas, A. Monkauskaitė bei ponia D. Teišerskytė. Balsavimą pradėsime po 2 min., 14.01 val., ir baigsime po 15 min., t. y. 14.16 val. Užteks 15 min. laiko? Užtenka laiko? Gal dėl viso pikto 14.20 val. baigsime slaptą balsavimą. Ačiū.
    Skelbiu šiandienos rytinio plenarinio posėdžio pabaigą. (Gongas) Vakarinis plenarinis posėdis 15 val.
