LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 24
STENOGRAMA

2013 m. kovo 14 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkas V. GEDVILAS
ir Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. GAPŠYS

PIRMININKAS (V. GEDVILAS). Laba diena, gerbiamieji kolegos. Noriu paprašyti jus užimti savo darbo vietas. Ruoškimės pirmajai plenarinio posėdžio registracijai. Skelbiu Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. kovo 14 d., ketvirtadienio, plenarinio posėdžio pradžią. (Gongas) Registruojamės.
Užsiregistravo 65 Seimo nariai.
Kol po truputėlį renkasi mūsų kolegos, šiandien turime ypatingą dieną. Mūsų Seime yra graži tradicija: kai mūsų kolegos sulaukia tam tikro jubiliejaus, mes, nepaisydami to, ar esame pozicijoje, ar opozicijoje, visi džiaugiamės, kad yra stiprūs, sveiki ir drūti žmonės. Mūsų, galima pasakyti, senas politikas, bet dar jaunas žmogus J. Razma švenčia savo 55 metų jubiliejų. Visų jūsų vardu noriu pasveikinti gerbiamąjį Jurgį ypatinga proga. Graži diena, specialiai jums užsakėme orą, pakelia ir nuotaiką, pati nuotaika jau pakili. Linkime jums ir toliau turėti tą aštrų politinį požiūrį, geros sveikatos, asmeninės laimės. Būkite optimistas ir dar ilgai būkite politikoje, nes politikai turi būti profesionalūs, pasiruošę. Jūs toks esate. Sėkmės jums ir gėlės jums. Aplodismentai. (Plojimai)

10.04 val.
Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. kovo 14 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės tvirtinimas

Gerbiamieji kolegos, turite mūsų šios dienos darbotvarkę, kurią reikia patvirtinti. Kokių bus pastabų ar pasiūlymų dėl šios dienos darbotvarkės? Seniūnų sueigoje mes svarstėme, atrodo, bendru sutarimu šios dienos darbotvarkei pritarėme. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū, pritarta bendru sutarimu.

10.04 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ projektas Nr. XIIP-332(3) (svarstymas ir priėmimas)

Darbotvarkės 1-2 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos projektas Nr. XIIP-332. Pranešėjai – Seimo komitetų ir frakcijų atstovai. Pirmasis – Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkas A. Salamakinas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, pone Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Aplinkos apsaugos komitetas apsvarstė pavasario sesijos darbų programą ir siūlo įtraukti Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos 4 straipsnio pakeitimą. Tai yra Medžioklės įstatymo lydimasis projektas. Taip pat Medžioklės įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimą siūlo komiteto narė A. Stancikienė, yra įregistruotas, ir neįregistruotas yra Skalūnų angliavandenilių įstatymas. Už tokį projektą komitetas balsavo bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke. Kviečiu į tribūną Audito komiteto pirmininkę gerbiamąją J. Vaickienę.
J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkoju, gerbiamasis Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Audito komitetas svarstė pavasario sesijos darbų programos projektą ir bendru sutarimu pritarė pateiktam projektui. Dėkoju.
PIRMININKAS. Dėkoju pirmininkei. Kviečiu Biudžeto ir finansų komiteto pirmininką B. Bradauską. Ar B. Bradauskas yra? Gal kas nors gali pavaduoti? Arba aš tada perskaitysiu pats. Gerbiamasis K. Glaveckas.
K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamasis Pirmininke, gerbiamieji kolegos, Biudžeto ir finansų komitetas svarstė Seimo nutarimo „Dėl Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ projektą ir atitinkamai pritarė jam su savo siūlymu. Pritarta bendru sutarimu. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju Kęstučiui. Kviečiu į tribūną Ekonomikos komiteto pirmininką gerbiamąjį R. Žemaitaitį pristatyti komiteto nuomonę.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Labas rytas, gerbiamieji kolegos. Kovo 13 d. Ekonomikos komitetas svarstė Seimo II (pavasario) sesijos darbų programą ir pritarė bendru sutarimu. Yra pateikti šeši pasiūlymai, kuriems taip pat yra pritarta.
PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke. Kviečiu į tribūną Europos reikalų komiteto pirmininką G. Kirkilą išsakyti Europos reikalų komiteto nuomonę. Gal salėje yra nors vienas Europos reikalų komiteto pirmininko pavaduotojas? Nėra G. Kirkilo. Gerbiamasis Andriau Mazuroni, mes duosime jums komiteto išvadą. A. Mazuronis.
A. MAZURONIS (TTF). Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, Europos reikalų komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė minėtą Seimo nutarimą ir priėmė sprendimą siūlyti papildyti Seimo pavasario sesijos darbų programos IV dalį „Kiti klausimai“ iškilmingai Seimo paskirtas Lietuvos Respublikos… su keletu pasiūlymų pritarė pavasario sesijos darbų programai. Pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju A. Mazuroniui. Kviečiu į tribūną M. Bastį, Informacinės visuomenės plėtros komiteto pirmininką, pristatyti komiteto nuomonę.
M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Informacinės visuomenės plėtros komitetas Seimo pavasario sesijos darbų programai pritarė bendru sutarimu. Dėkui.
PIRMININKAS. Dėkoju pirmininkui. Kviečiu į tribūną Kaimo reikalų komiteto pirmininką S. Bucevičių. Gerbiamasis Sauliau! S. Bucevičių kviečiu į tribūną pristatyti komiteto nuomonę.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Kaimo reikalų komitetas dėl pavasario sesijos darbų programos vakar buvo susirinkęs. Komitetas turi du pasiūlymus: į darbų programą įtraukti Žemės mokesčio įstatymo 6 straipsnį ir išbraukti Seimo nutarimo projektą dėl Geodezijos ir kartografijos įstatymo… kai kuriuos straipsnius. Tokiai sesijos darbų programai buvo pritarta bendru sutarimu. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju pirmininkui. Kviečiu į tribūną Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto narį gerbiamąjį M. Mackevičių pristatyti komiteto nuomonę.
M. MACKEVIČ (LLRAF). Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas svarstė pavasario darbų programą ir bendru sutarimu pritarė pateiktam projektui.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Kviečiu į tribūną gerbiamąją K. Miškinienę pristatyti Socialinių reikalų ir darbo komiteto nuomonę.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Laba diena, gerbiamasis Pirmininke, kolegos Seimo nariai, vakar Socialinių reikalų ir darbo komitetas svarstė pavasario sesijos darbų programą. Socialinių reikalų ir darbo komitetas pritarė statutinių valstybės tarnautojų socialinių garantijų darbo apmokėjimo sistemos tobulinimo gairėms, bet siūlo nedidelę redakcinę pataisą – perkelti iš 2 dalies trečiojo skirsnio socialinės apsaugos… darbas… į 1 dalies septintąjį skirsnį – „Statutinių teisinių santykių reglamentavimo tobulinimas ir teisėtvarkos gerinimas“ būtent šį Seimo nutarimą „Dėl statutinių valstybės tarnautojų socialinių garantijų ir darbo apmokėjimo sistemos tobulinimo gairių patvirtinimo“.
PIRMININKAS. Dėkoju pirmininkei. Kviečiu į tribūną D. Mikutienę, Sveikatos reikalų komiteto pirmininkę, pristatyti komiteto nuomonę.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, Sveikatos reikalų komitetas svarstė Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ projektą ir pritarė programai bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju pirmininkei. Kviečiu į tribūną Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkę A. Pitrėnienę pristatyti komiteto nuomonę.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Gerbiamasis Pirmininke, gerbiamieji kolegos, Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas apsvarstė Seimo nutarimo „Dėl Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ projektą ir priėmė sprendimą iš esmės pritarti Seimo nutarimo „Dėl Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ projektui su komiteto pasiūlymais. Komitetas pasiūlė programos 1 dalies IV skyriaus 1 dalyje po žodžio „švietimas“ įrašyti „ir kultūros“, ir tą sakinį išdėstyti taip: „Konkretizuoti kai kurių strateginių nuostatų įgyvendinimo kryptis siekiant reaguoti į esamas pedagoginės bendruomenės aktualijas, naujuosius teisės aktus ir spręsti švietimo ir kultūros sričių problemas.“ Antra, VIII skyrių „Švietimas, mokslas, kultūra, sportas“ papildyti 18 punktu – Kino įstatymo 14 straipsnio pakeitimo įstatymo projektu. Balsavimo rezultatai: už – 7, prieš nebuvo, susilaikė 3.
PIRMININKAS. Dėkoju pirmininkei. Kviečiu į tribūną J. Sabatauską, Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininką. Nematau J. Sabatausko. Galbūt yra komiteto pirmininko pavaduotojas? Gerbiamasis S. Šedbaras. Prašom, kolega.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Komitetas kovo 13 d. svarstė šį nutarimo projektą, pateikė savo pasiūlymus, į kuriuos, kaip mes matome iš bendro projekto, yra atsižvelgta. Balsavimo rezultatai – bendru sutarimu už.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Kviečiu į tribūną gerbiamąjį A. Ažubalį pristatyti Užsienio reikalų komiteto nuomonę.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Ačiū, Pirmininke. Užsienio reikalų komitetas, kaip papildomas komitetas, pritarė Seimo nutarimo „Dėl Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ projektui. Pritarta bendru sutarimu. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Kviečiu į tribūną gerbiamąją M. Petrauskienę pateikti Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto nuomonę.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas svarstė Seimo nutarimo „Dėl Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ projektą. Pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju kolegei. Kviečiu į tribūną gerbiamąjį L. Talmontą, Žmogaus teisių komiteto pirmininką, pateikti komiteto nuomonę. Gerbiamasis pavaduotojas, taip? Gerbiamasis M. Adomėnas pateiks komiteto nuomonę.
M. ADOMĖNAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Žmogaus teisių komitetas kovo 13 d. svarstė Lietuvos Respublikos Seimo pavasario sesijos darbų programą ir, 4 komiteto nariams balsavus už, vienam susilaikius, programai pritarė.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Taigi visų komitetų nuomonės yra išsakytos. Diskusija. Kviečiu į tribūną J. Razmą.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, ankstesnių sesijų pradžioje tvirtinant darbų programą neretai opozicija pasisakydavo prieš. Šiuo metu mes, atsidūrę opozicijos stovykloje, nelabai turime pagrindo taip elgtis, nes toks objektyvus oponavimas būtų galimas, jeigu pateikta darbų programa, įvardinti prioritetai turėtų aiškų politinį ideologinį pagrindą, kryptį, atspindėtas, sakykim, šiuo atveju centro kairės politines nuostatas, nes teoriškai turbūt tokia yra dabartinė koalicija, arba jeigu kažką iš principo keistų tais projektais, kas mums buvo svarbu ankstesnėje kadencijoje, bet šiuo atveju taip nėra. Mes matome, kad tarp pateiktų projektų, kurie jau įregistruoti, daugiau kaip pusė yra parengti buvusios Vyriausybės. Tų, kurie įvardinti kaip neregistruoti, turinys neaiškus, kad čia galėtum oponuoti.
Jeigu žiūrėtume į tas pirmąsias kaip prioritetines įvardintas sritis – ekonomikos gaivinimą, naujų darbo vietų kūrimą, tai čia, be abejo, yra tokie dalykai, kuriems visi pritars. Tuo labiau kad kokių nors naujų principų tai sprendžiant čia neatskleidžiama. Aš manau, kad prie naujų darbo vietų kūrimo daugiausia prisidės artėjantis pavasaris ir po to prasidedanti vasara. Žinome, kad tai yra sezoniniai dėsningumai ir prie to turbūt ne tiek daug prisidės tie projektai, kurie čia yra įvardinti kaip galintys prisidėti.
Pažiūrėkime į energetikos sritį. Kuklus skaičius, rodos, penki projektai, nieko iš esmės nekeičiantys, daugiau kaip pusė iš jų dar iš ankstesnės kadencijos. Jeigu interpretuotume būtent energetikos srities pateiktą darbų programą, išeitų, kad valdantieji neplanuoja keisti nei Atominės elektrinės įstatymo, nei patvirtintos koncesijos sutarties. Taigi galima tikėtis darbų tęstinumo ir toje srityje, nes net teoriškai neįvardinami kaip neįregistruoti kokie nors projektai, kurie galėtų ką nors iš esmės toje srityje keisti.
Mes girdime daug kalbų apie esmines permainas pagal Lenkų rinkimų akcijos pageidavimus švietimo srityje ir panašiai, bet pasižiūrėję į darbų programą ne per daug ką randame. Yra tik asmenų, priklausančių tautinėms bendrijoms, neapibrėžtas įstatymo projektas, tačiau dėl kitų dalykų darbų programa nelabai ką pasako. Na, vėlgi negali oponuoti kažkokiam neapibrėžtam dalykui.
Žinoma, mūsų frakcija nebalsuos taip jau urmu ir už tą darbų programą, nes, kaip minėjau, aiškių prioritetų nematome, aiškių principų nematome, ir į kur Lietuva bus vedama šiuo laikotarpiu, nelabai aišku. Bet tuo atveju, kur yra numatyta važiuoti dar buvusios A. Kubiliaus Vyriausybės nustatytais bėgiais… Taigi programa turi tam tikrą neapibrėžtumą ir dėl to galbūt kai kurie kolegos ir susilaikys, kaip tik dėl to neapibrėžtumo.
Lieka palinkėti valdantiesiems sėkmės, kai jau vis dėlto teks tą programos neapibrėžtumą spręsti konkrečiais projektais, kad tie projektai kuo geriau atlieptų žmonių lūkesčius, kad užtikrintų reikiamą valstybės proveržį svarbiose srityse ir kad (iš programos to nematome) negimtų kokio nors beprasmiško, neobjektyvaus buvusių darbų, buvusių sprendimų neigimo. Tokie mano palinkėjimai pažadant santūrų pritarimą pateiktam dokumentui.
PIRMININKAS. Dėkoju J. Razmai už pasakytą nuomonę.
Gerbiamieji kolegos, daugiau norinčių kalbėti nėra.
Nuomonės už, prieš. Tie pasiūlymai, kuriuos pateikė komitetų pirmininkai ir atstovavę komitetams, visi Seimo narių pasiūlymai įrašyti į darbotvarkės programą. Lyg ir turėtume sutarti po svarstymo bendru sutarimu. Kaip jūs manote?
Gerbiamasis V. Stundys nori kalbėti ir yra nuomonė prieš. Kalbės gerbiamasis V. Stundys.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Labai ačiū. Mano pastaba būtų labai paprasta. Aišku, džiaugiuosi, kad kai kurie darbai švietimo, mokslo ir kultūros srityje yra tęstiniai, perimti iš anos kadencijos. Matome gana daug įstatymų projektų, labai svarbių: Valstybinės kalbos įstatymo projektas, Tautos istorinės atminties įstatymo projektas ir kiti. Tačiau didžiausią nerimą kelia tam tikra, matyt, painiava ar neapsižiūrėjimas tų, kurie teikė siūlymus dėl tautinių mažumų teisių reglamentavimo. Iš esmės turime du visai skirtingus pateiktus siūlymus ir įstatymų pavadinimus. Vyriausybė teikia gegužę svarstyti Asmenų, priklausančių tautinėms bendrijoms, įstatymo projektą, o birželio mėnesį yra iniciatyva teikti Tautinių mažumų įstatymo projektą. Iš principo natūraliai kyla klausimas, apie ką čia kalbama, ar tai yra du skirtingi dalykai, ar tai yra vienas ir tas pats įstatymo projektas. Tai viena.
Antra. Šie du siūlymai turi vieną bendrą požymį – abu įstatymų projektai nėra registruoti. Vadinasi, dar vyksta procesas. Todėl natūraliai, nes yra tam tikros painiavos, kyla būtinybė vadovaujantis teisėkūros taisyklėmis turėti tokio įstatymo koncepciją. Matyt, autoriai, iniciatoriai nelabai susitarė, apie ką jie kalba, todėl Vyriausybės pastanga ir pozicija turėti pirmiausia koncepciją tokį prieštaravimą išspręstų. To reikalauja ir įstatymų rengimo pats įstatymas. Tiesiog dėl tos aplinkybės, nes yra neaiškumo, aš tikrai negalėčiau pritarti šiai programai.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už nuomonę. Nuomonė už – I. Šiaulienė. Prašom.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš tiesiog džiaugiuosi konstruktyviu kolegos J. Razmos požiūriu atsižvelgiant į tai, kad premjeras, pateikdamas Vyriausybės darbų programą, ką siūlo Seimui svarstyti pavasario sesijoje, akcentavo, jog Vyriausybė neskirsto nepadarytų darbų į savus ir svetimus. Tie projektai, kurie buvo užsigulėję Vyriausybės stalčiuose, ir ne tik buvusios, bet dar ir ankstesnių vyriausybių, tam, kad būtų imtasi ir tvarių, ir ilgalaikių sprendimų, yra tęsiami. Todėl turėtų būti visų pirma namų renovacijos proveržis, bus pradėta. Vyriausybė aktyviai imasi šilumos ūkio gamybos pertvarkos ir mes priimsime nemažai įstatymo nuostatų. Taip pat atsižvelgiant į sukauptą savivaldybių gerąją patirtį bus tęsiama piniginės socialinės paramos pertvarka ir teikiamos Teritorijų planavimo įstatymo pataisos, kad verslo subjektai turėtų galimybę efektyviau ir paprasčiau (…) biurokratines painiavas imtis gerinti investicijų ir verslo sąlygas.
Todėl, mielieji kolegos, kviečiu pritarti teikiamai pavasario sesijos darbų programai.
PIRMININKAS. Dėkoju kolegei už išsakytą nuomonę. Taigi buvo išsakytos nuomonės už, prieš.
Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume Seimo nutarimui „Dėl Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“, balsuojame.
Skelbiu balsavimo rezultatus. Už – 73, prieš – 1, susilaikė 23. Po svarstymo sesijos darbų programai yra pritarta.
Priėmimas. Ar pritariate ypatingai skubai, gerbiamieji kolegos? Bendru sutarimu galime pritarti? Taip, pritarta bendru sutarimu.
Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio kokių būtų nuomonių? Už, prieš. Nėra. 1 straipsnis. Priimtas. Dėl 2 straipsnio nėra norinčių kalbėti. Kitų pasiūlymų nėra. Bendru sutarimu galime pritarti. Pastraipsniui įstatymas priimtas.
Dėl viso nutarimo projekto nuomonės už, nuomonės prieš. Yra nuomonė prieš – gerbiamasis R. J. Dagys. Prašom.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš sakysiu tokį, kaip kolega J. Razma sakė, santūrų už ir santūrų prieš. Tas santūrumas yra tai, kad iš tikrųjų dar tokios neįtemptos darbotvarkės Seimas neturėjo. Įstatymų projektai. Iš viso tik 23 projektai yra parengti naujosios Vyriausybės. Jeigu žiūrėtume į rinkimų programą, buvo prižadėta labai daug. Tikrai darbų yra gana daug. Vien socialinių reikalų srityje yra tiek daug, kad aš bijau, kad mes daug ko nepadarysime, nes sutvarkyta viena kaupimo dalis, bet „Sodros“ reformos įstatymų, kurie yra susiję su daugelio įstatymų pakeitimais, iš esmės nėra. Ar mes neturime ką veikti? Kas buvo daroma tris mėnesius? Dėl to klausimų ir ginčų nėra. Dėl kaupimo ginčų buvo, bet dėl šitos dalies nebuvo. Kur tie įstatymų projektai? Tai mes (…), kad tai yra mūsų geras darbas. Tokios neįtemptos darbotvarkės tikrai neturėjome ir tai tikrai nepuošia mūsų Seimo. Todėl aš santūriai balsuosiu ne už, o prieš.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už nuomonę.
Kita nuomonė yra už – A. Sysas. Prašom.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, labai keista girdėti išgyvenimus iš dešinės pusės. Aš manau, kad turėtų džiaugtis, sakyti, kad tikrai Vyriausybė vykdo tęstinumą. Tai, ką pasiūlė dar jūsų Vyriausybės ministrai, tai toliau ir priimame, o čia kažkoks santūrus susilaikymas. Keistai klausiama, kas padaryta per tris mėnesius? Aš tada noriu paklausti, kas padaryta per ketverius metus, nes, pavyzdžiui, pensijų kompensavimas, dėl kurio mano kolega taip išgyvena (Prezidentė turbūt dar 2009 m. grasino, ragino nulipti nuo dviračio ir užsiimti šitais reikalais), nebuvo padarytas.
Aišku, visados galima surasti akmenų, primėtytų ant kelio, ant kurių užlipsime ir nugriūsime, bet programą reikia tvirtinti, nes paprasčiausiai reikia, kad Seimas dirbtų. Vyriausybė pateiks labai daug ir po to išgyvensite, kai pratęsime sesiją liepos mėnesį, nes Vyriausybė visada turi teisę atnešti naujų įstatymų. Tikrai, kitaip nei konservatoriai, socialdemokratai stengiasi tęstinumą vykdyti. Kai ateina konservatoriai, tokį jovalą per dvi naktis padaro, kad po to ketverius metus negalime atsigauti. Dar iki šiol rezultatus turime. Todėl kviečiu balsuoti už šitą programą.
PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė prieš – A. Matulas.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mes girdime, kaip sveikatos apsaugos ministras vardija įvairias problemas, kurių išties buvo, yra ir bus sveikatos sistemoje. Kelia savo ambicingus tikslus, bet projektų, kaip bus realizuoti tie tikslai, siekiai, išties nematom. Dabar tikrai šiek tiek keista, kad šioje sesijoje pagrindiniai prioritetai įvardijami du. Tai sukurti sveikatingumo fondą. Galima būtų sveikinti, tokiam įstatymo projektui po pateikimo jau yra pritarta, deja, vakar Vyriausybė savo posėdyje iš prioritetinių priemonių plano išbraukė visas datas, visus ketinimus sukurti tą fondą. Tai dabar čia lieka, o priemonių plane jau nėra. Tai bus ar nebus tas prioritetas? Kitas prioritetas – aiškiau nustatyti kritines būkles ir mirtis. Tai išskirti du sveikatos apsaugos sistemos prioritetai.
Yra parengtas strateginis dokumentas, yra prieš keletą metų priimta Seimo rezoliucija, kad būtina priimti naują Lietuvos sveikatos programą. Jinai yra parengta. Mes kasmet išklausome Nacionalinės sveikatos tarybos pranešimus, deja, kažkodėl šito dokumento, šito nutarimo į darbotvarkę nėra įtraukta. Taip pat praeitą sesiją buvo pasirašę ir socialdemokratai, ir kitų frakcijų nariai įstatymo projektą, kuriam yra pritarta po pateikimo. Laukiam Vyriausybės nuomonės dėl Valstybinės ligonių kasos atskyrimo nuo Sveikatos apsaugos ministerijos. Dabar, pasikeitus valdžiai, kažkodėl šitas dokumentas nėra įtrauktas į darbų sesiją. Mes turime toliau jį svarstyti, gavę Vyriausybės nuomonę, ir apsispręsti.
Dėl kitų tęstinų dalykų, kurie turi užtikrinti tęstinumą. Pavyzdžiui, Alkoholio kontrolės įstatymo projektas Nr. XIP-1038. Liko tik priėmimas, juo ketinama apriboti įvairias alkoholio pardavimo akcijas, kurios skatina pirkti alkoholį. Tai mūsų prioritetai, dabartinė Vyriausybė irgi įrašė, kad mažins, ypač V. P. Andriukaitis į sveikatos programą yra įrašęs – nuosekliai mažinti įvairius rizikos faktorius, mažinti alkoholio suvartojimą. Aš tikrai raginu ir tokį siūlymą esu pateikęs…
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, laikas baigėsi!
A. MATULAS (TS-LKDF). …įtraukti į darbotvarkės programą šitą klausimą ir tiesiog priimti šitą likusį įstatymo projektą. Deja, aš irgi kukliai susilaikysiu.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, norėčiau paprašyti laikytis reglamento! 2 minutes galima kalbėti. M. Bastys – nuomonė už.
M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Iš tiesų konservatorių valdymo metu buvo padaryta nemažai klaidų, tą ir patys kolegos konservatoriai pripažįsta, ir mokesčių sistemos, ir energetikos srityse. Be abejo, dėl šių klausimų situaciją dabartinė Vyriausybė turi labai gerai išanalizuoti. Be abejo, kad bus siūlymų, tikiuosi, kad dar pavasario sesijos darbų programoje mes išvysime tuos projektus, kurie yra, mano įsitikinimu, reikalingi. Dabartinė programa, kuri yra pasiūlyta, manau, yra pakankamai subalansuota – ir Vyriausybės įstatymų projektai yra reikalingi, ir į komitetų pasiūlymus yra atsižvelgta, ir į Seimo narių iniciatyvas yra pakankamai atsižvelgta. Tikrai darbų turėsime gana daug. Dėkoju ir siūlau palaikyti šią programą.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už sutaupytą laiką.
Dar yra nuomonė prieš. R. Juknevičienė. Prašom.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kaip ir J. Razma, buvau labai pozityviai nusiteikusi ir tikėjausi, kad valdančioji dauguma supras, kad būtent opozicijoje galime elgtis ir kitaip, nei jie elgdavosi, kai ketverius metus iš principo balsuodavo prieš. Tačiau po A. Syso ir M. Basčio pasisakymų, po tokių kaltinimų ir po tokių labai netinkamų atsakomybę prisiėmusios daugumos žmonių pasisakymų už aš iš tikrųjų supratau, kad negaliu balsuoti nei už, nei susilaikyti. Balsuosiu prieš vien todėl, kad šitie žmonės pagaliau suprastų, kad jie jau nebe opozicijoje ir laidyti, mėtyti pagalius ir akmenis vien tik į buvusios valdžios daržą nebeužteks, reikia patiems kažką dirbti, daryti ir veikti.
Mielieji kolegos, gaila, kad jūsų galvose ir jūsų mąstyme tas opozicinis, netaktiškas ir priešiškas kitiems, kitaip veikiantiems ir galvojantiems žmonėms, elgesys išsilaiko. Ačiū M. Basčiui ir A. Sysui, kad privertė mane pakeisti savo balsavimo būdą.
PIRMININKAS. Dėkoju kolegei. Nuomonė už – J. Narkevičius.
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Jau pasisakymo metu aiškėja tam tikra pozicija, kad raštiškai programoje išdėstyti teiginiai ir ketinimai nepriklauso nuo tam tikros politinės pozicijos, o priklauso nuo poreikio atlikti tam tikras pozityvias veikas žmonėms. Deja, galbūt pasisakymai dabar jau keičiasi, bet norėčiau atkreipti dėmesį, kad dabartinė valdančioji koalicija nekreipė dėmesio, kokio autoriaus buvo vienas ar kitas teisės akto pakeitimas, o žiūrėjo, ar tas teisės aktas yra naudingas žmonėms. Dėl to programoje iš tiesų yra numatyta baigti nemažai veikų, kurias pradėjo praeita valdančioji koalicija.
Aišku, negalėčiau nepaminėti tam tikrų temų, kurias reikėtų spręsti. Gerai, kad pagal programą numatyta spręsti dėl Tautinių mažumų įstatymo pateikimo ir dėl tam tikrų Švietimo įstatymo pakeitimo temų, nes jos yra aktualios bendruomenei, turbūt visiems aišku, kad sulaukė nereikalingo ažiotažo. Tikiuosi, kad nebus vilkinama, ypač kai bus kalbama apie Tautinių mažumų įstatymo tinkamų nuostatų parengimą, bus tiesiog padėta jas parengti ir kuo greičiau pateikti. Todėl manau, kad verta balsuoti už, nepaisant tam tikrų kalbų, žiūrint į tą turinį, kurį slepia ta pateikta programa. Taigi balsuoju už. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonė prieš – K. Starkevičius.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Laba diena, gerbiamieji kolegos. Aš ir pateikimo metu balsavau prieš. Mano nuomonė nepasikeis, nes kalbant apie žemės ūkį yra tiktai penki klausimai, o problemų mes turime iš tikrųjų nemažai. Gerai, kad kelios yra perkeltos dar mūsų Vyriausybės parengtos. Tačiau kas mane jaudina ir kodėl negaliu balsuoti už? Tai gerai, kad šioje Vyriausybės programoje yra gyvulininkystės plėtros tęstinumas, tačiau vien tik peržiūrėję Teritorijų planavimo įstatymo paketą mes matome, kad tai bus ne palengvinimai, o tiesiog akmuo po kaklu kaimo žmogui norint plėtoti gyvulininkystę. Aišku, stengsimės pateikti pasiūlymų, kad šis įstatymas būtų tinkamas. Tikiuosi, kolegos iš kairės pusės pritars, nes šį įstatymą rengė ir tobulino ministerijos specialistai, jis iš tikrųjų neatitinka realių galimybių, realios plėtros. Vakar Kaimo reikalų komitete mes pasiūlėme sudaryti dėl šio įstatymo atskirą darbo grupę Seime, kad iš tikrųjų atsirastų realūs žingsniai palengvinant ūkio plėtrą kaime ir bendrai gyvenimą kaime. Taigi nesupykite, deja, negaliu balsuoti už.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už nuomonę. Nuomonė už – P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Tikrai klausantis diskusijų labai keisti Konservatorių partijos atstovų argumentai. Vienas iš argumentų, jeigu Seimo nariai A. Sysas ir M. Bastys būtų nekalbėję, tai jie būtų balsavę už darbotvarkę. Taigi mes nesvarstome nei A. Syso, nei M. Basčio pasisakymų, mes svarstome pavasario sesijos darbų programą. Kuo čia dėta pavasario sesijos darbų programa ir A. Syso arba M. Basčio pasisakymai ir vertinimai? Tikrai matyti, kad pavasario sesijos darbų programa parengta gana profesionaliai, įtraukti labai reikšmingi klausimai. Paprasčiausiai neturi jokių argumentų konservatoriai pasisakyti prieš. Kažkokius, visiškai nereikšmingus argumentus pateikė, dėl ko jie negali balsuoti. O apskritai aš manau, kad ši valdančioji dauguma, kaip ir kalbėjo prieš tai, nežiūrės, ar įstatymas pateiktas kairės, ar dešinės, ar opozicijos, ar valdančiosios daugumos, jeigu jis bus naudingas visuomenei ir žmonėms, pritars ir sveikins kiekvieną iniciatyvą. Taigi ir mes neskubėsime, nedarėm ir nedarysime tų naktinių reformų, reikia labai gilių diskusijų tiek mokestinės reformos srityje, tiek sveikatos, tiek socialinės sferos srityje. Ir padiskutavę net ir su opozicija, tik tada teiksime diskutuotus įstatymus, kurie labai naudingi mūsų visuomenei, žmonėms. Matome, kokia situacija mūsų valstybėje, matome, kad tikrai didelė socialinė atskirtis, ir spręsime tas problemas kartu su valdančiaisiais. Man atrodo, tas ambicijas, tikrai tokias tuščias, padėkime į šoną ir visi balsuokime už šitą šaunią pavasario sesijos darbų programą.
PIRMININKAS. Dėkoju Petrui Gražuliui už pasakytą nuomonę. Visi, norintys kalbėti, kalbėjo. Keturios nuomonės buvo už, keturios – prieš. Balsuojame. Kas už tai, kad priimtume Seimo nutarimą „Dėl Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“, balsuojame.

Šio nutarimo priėmimas

Dėkoju, kolegos. Už – 77, prieš – 7, susilaikė 22. Seimo nutarimas „Dėl Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ priimtas. (Gongas)

10.42 val.
Smulkiojo ir vidutinio verslo plėtros įstatymo 8 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-2971(2) (priėmimo tęsinys)

Kitas darbotvarkės 1-3 klausimas – Smulkiojo ir vidutinio verslo plėtros įstatymo 8 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-2971. Priėmimas. Buvo atidėtas balsavimas, nebuvo 71. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad būtų priimtas šis įstatymo projektas, kviečiu visus balsuoti. Gerbiamieji kolegos, balsuojame, balsuojame. Praėjusį kartą trūko kaip tik balsuotojų.

Šio įstatymo priėmimas

Gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus: už – 74, prieš – 4, susilaikė 23. Įstatymo projektas yra priimtas. (Gongas)

10.43 val.
Šilumos ūkio įstatymo 3 ir 10 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4101(2) (svarstymas ir priėmimas)

Kitas darbotvarkės 1-4 klausimas – Šilumos ūkio įstatymo 3 ir 10 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4101. Pranešėjas – gerbiamasis K. Daukšys, Ekonomikos komitetas.
K. DAUKŠYS (DPF). Gerbiamasis Pirmininke, gerbiamieji kolegos, Ekonomikos komitetas svarstė Šilumos ūkio įstatymo 3 ir 10 straipsnių pakeitimo įstatymo pakeitimus, tai yra grynai datos perkėlimas vienu mėnesiu į priekį. Įsigaliotų nuo kovo 1 d., o pagal šitą pasiūlymą jis galios nuo balandžio 1 d.
PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkui, atsiprašau, už pasakytą komiteto nuomonę. Nori kalbėti gerbiamasis J. Razma. Prašom.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, manau, reikia tikrai pritarti teikiamam įstatymo projektui, kuris turėtų šiek tiek prisidėti prie konkurencijos šilumos ūkyje pagerinimo, prie tam tikro didesnio skaidrumo atsiradimo, jeigu, kaip yra siūloma projekte, bus nustatytos Kainų komisijos sąlygos, kaip nepriklausomi gamintojai gali įeiti į magistralinius šilumos tinklus. Manau, visiems bus geriau, kad bus tas teisinis aiškumas. Iki priėmimo, aš manau, dar būtų galima pagalvoti ir apie papildomus dalykus, kurie gali būti sprendžiami šiais straipsniais. Aš turbūt mėginsiu pasikalbėti su kolega K. Daukšiu, ar čia nebūtų proga dar papildomai pasakyti, kad tų įeinančių nepriklausomų gamintojų šilumos kaina, ne tik kad ji būtų, kaip dabar sakoma, bent minimaliai mažesnė už tos pagrindinės jėgainės, bet kad apskritai, ar to įeinančio gamintojo kainos negalėtų nustatyti Kainų komisija pagal tuos pačius principus, kaip nustato pagrindinės jėgainės. Gali būti, kad, sakykime, atsiranda gamintojas su atsinaujinančiais ištekliais, kuris turės galimybę labai pigiai pasiūlyti šilumą. Tarkime, jo kaina realiai yra 9 ct, bet jeigu pagrindinės jėgainės kokia 15 ct, jisai ir parduos už 14,9. Tai vartotojui didelio laimėjimo, kad įeina tas naujas gamintojas, gali ir nebūti. Bet jeigu mes nustatytume su minimaliu pelnu jo tikrą kainą, tai turbūt galėtume pasiekti, kad kai kuriais atvejais vartotojui labiau pasijustų po to jau ta bendra kaina, kuri susidaro atėjus naujam nepriklausomam gamintojui. Neskubant, aš manau, iki priėmimo čia dar galime pagalvoti apie papildomus siūlymus. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Norinčių kalbėti daugiau nėra. Dėl įstatymo pasiūlymų, dėl įsigaliojimo, todėl kad buvo įstatyme nurodyta kovo 1 d., bet jau kovo 1 d. praėjusi, Teisės departamentas pasiūlė pataisą, kad įsigalioja nuo balandžio 1 d. Tokio techninio reikia pasiūlymo, nes jis logiškas. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Po svarstymo pritarta. Atsiprašau, po svarstymo nuomonė už, nuomonė prieš. Galbūt, jeigu nėra nuomonių prieš, Kęstutis atsisakys. Nuomonių prieš nėra, kiek suprantu. Bendru sutarimu po svarstymo gal galime pritarti? Pritarta.
Kolegos, siūlyčiau ypatingos skubos tvarka šį įstatymą priimti, nes jis įsigalioja nuo balandžio 1 d., reikės mums vis tiek ir parašų, ir Prezidentės pritarimo, aš manau, kad mes paprasčiausiai nebeturime laiko. Gerai. Komentaras gerbiamojo J. Razmos per šoninį mikrofoną.
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš manau, kad ypatinga skuba nieko neduotų, nes šildymo sezonas iš esmės baigiasi, šiam šildymo sezonui Kainų komisija tos naujos tvarkos nepateiks, o jeigu mes stabteltume, gal tikrai tai būtų proga, kad nebūtų registruojama naujų projektų, būtent papildomai pagalvoti apie siūlymus vartotojų labui. Ar tikrai yra būtinybė skubėti, nes ypatinga skuba nebuvo fiksuota darbotvarkėje?
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, mes susiduriame su problema, nes įstatymas įsigalioja nuo balandžio 1 d. Arba tada reikėjo dar vienam mėnesiui atidėti šitą įsigaliojimo terminą, nes per trumpas laikas, Prezidentei reikės pasirašyti, manau, tam tikro laiko reikia palikti, ir kiti klausimai. O šiaip iš esmės jis pakankamai daug svarstytas.
Gerbiamasis K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Gerbiamasis Pirmininke, gerbiamasis Jurgi, jeigu jūs sutiktumėte, tai mes su jumis galėtume pataisas parengti ir atskirai registruoti, o šitą priimkime, nes balandžio 1 d. yra čia pat. Reikia dar visus dalykus tvarkyti.
PIRMININKAS. Aš matau, kad gerbiamasis J. Razma gimtadienio proga irgi sutinka. Ypatingos skubos tvarka. Priėmimas. Kviečiu visus. Priėmimas pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Dėl 2 straipsnio pasiūlymų, nuomonių nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Dėl 3 straipsnio pasiūlymų, kitų nuomonių nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Pastraipsniui įstatymo projektas yra priimtas. Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad būtų priimtas įstatymo projektas Nr. XIP-4101(2), Šilumos ūkio įstatymo 3 ir 10 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas? Taigi, kviečiu visus balsuoti.

Šio įstatymo priėmimas

Taigi, gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus: už – 81, prieš nėra, susilaikė 17. Įstatymas, kurio Nr. XIP-4101, yra priimtas. (Gongas)

10.50 val.
Šilumos ūkio įstatymo 23 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-3104 (svarstymas)

Darbotvarkės 1-5 klausimas – Šilumos ūkio įstatymo 23 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-3104. Pranešėjas – gerbiamasis K. Daukšys, Ekonomikos komitetas. Kęstuti! Gerbiamasis Kęstuti, jūs esate Ekonomikos komiteto pranešėjas būtent dėl šito įstatymo projekto.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Yra dar praeitos kadencijos metu pasiūlyta gerbiamojo Seimo nario V. Simuliko pataisa. Ekonomikos komitetas svarstė ir nepritarė.
PIRMININKAS. Dėkoju Kęstučiui. Nuomonės už, prieš nėra. Ar galime bendru sutarimu atmesti? Bendru sutarimu įstatymo projektas yra atmestas.

10.51 val.
Darbo kodekso 281 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4464(2) (svarstymas ir priėmimas)

Darbotvarkės 1-6 klausimas – Darbo kodekso 281 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4464(2). Pranešėjas – R. J. Dagys, Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Ruošiasi V. M. Čigriejienė, Sveikatos reikalų komitetas.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, komitetas apsvarstė įstatymo projektą. Kai kurioms teisės… kanceliarijos pataisoms pritarė, kai kurioms ne. Patobulintam įstatymo projektui pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju kolegai. Kviečiu į tribūną gerbiamąją V. M. Čigriejienę.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Sveikatos reikalų komitetas buvo papildomas komitetas ir pritarė iš esmės įstatymo projektui Nr. XIP-4464. Siūlo pagrindiniam komitetui jį tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas ir pasiūlymus. Priimta bendru sutarimu. Visi balsavo už.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolege. Taigi, norinčių kalbėti už, prieš (tuoj pažiūrėsime) nėra. Po svarstymo gal galime pritarti šiam įstatymo projektui bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu po svarstymo. Ačiū.
Mes po truputėlį gražiai judame į priekį, galime paimti rezervinį klausimą, taip? (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, jeigu yra tokių pasiūlymų ir tikrai nėra prieštaraujančių, ypatingos skubos tvarka galime priimti. Ar būtų kitų pasiūlymų? Pritariate. Balsuoti nereikia, bendru sutarimu sutariame?
Pastraipsniui priėmimas. Vienas straipsnis. Pasiūlymų, pastabų nėra, galime pritarti bendru sutarimu? Dėl viso įstatymo projekto kalbėti norinčių už, prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą, kurio darbotvarkės numeris 1-6 – Darbo kodekso 281 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIP-4464(2)? Prašom balsuoti.

Šio įstatymo priėmimas

Gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus. Už – 91, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Įstatymas (projekto Nr. XIP-4464) yra priimtas.  (Gongas)

10.55 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narę N. Venckienę patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jos laisvę sudarymo“ 2 straipsnio pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-357 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Rezervinis klausimas. Matau, K. Masiulis yra salėje. Darbotvarkės r-5 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo Seimo narę Neringą Venckienę patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jos laisvę sudarymo“ 2 straipsnio pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-357. Pateikimas, svarstymas ir priėmimas. K. Masiulis. Prašom, kolega.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, prašau pritarti šitam nutarimo projektui, kuriuo yra prašoma mane šioje komisijoje pakeisti M. Adomėnu, nes aš būsiu išvykęs į komandiruotę.
PIRMININKAS. Dėkoju. Taigi, gerbiamasis kolega bus išvykęs į komandiruotę. Tiesiog tuo momentu vyks komisijos posėdžiai. Reikia pakeisti kitu nariu, čia daugiau techninis klausimas. Po pateikimo bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta.
Svarstymas. Norinčių kalbėti prieš? Susilaikiusių? Nėra. Norinčių kalbėti po svarstymo nėra? Galime pritarti bendru sutarimu po svarstymo? Pritarta bendru sutarimu.
Priėmimas. Pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio bendru sutarimu galime pritarti? Pritariame. M. Adomėnas atstovaus. Dėl 2 straipsnio taip pat nėra kitų pasiūlymų. Pritarta bendru sutarimu. Pastraipsniui nutarimui pritarta. Dėl viso nutarimo projekto kalbančių už, prieš nėra.
Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume šiam nutarimo projektui, balsuojame.

Šio nutarimo priėmimas

Dėkoju. Už – 88, prieš – 2, susilaikė 6. Taigi, nutarimo projektas yra priimtas. (Gongas)

10.57 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių pavaduotojų patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-358 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Darbotvarkės r-4 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių pavaduotojų patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-358. Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. Gapšys pristatys šį nutarimo projektą.
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju, Pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, teikiame projektą „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių pavaduotojų patvirtinimo“. Projektas yra išplatintas. Tai yra Seimo darbo tvarka, kadangi turime pasitvirtinti pavaduojančius Seimo narius. Atsižvelgiant į frakcijų ir Seimo narių pageidavimus, yra pateikti reikiami pakeitimai. Siūlau pritarti.
PIRMININKAS. Dėkoju, gerbiamasis kolega, už pateikimą. Po pateikimo bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta bendru sutarimu.
Svarstymas. Ar galime pritarti po svarstymo bendru sutarimu? Pritarta po svarstymo bendru sutarimu.
Priėmimas. Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio. Bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta. Dėl 2 straipsnio galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Dėl 3 straipsnio galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Dėl 4 straipsnio galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Dėl 5 straipsnio galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Dėl 6 straipsnio ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Dėl 7 straipsnio ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Dėl 8 straipsnio ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Dėl 9 straipsnio ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Dėl 10 straipsnio ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Dėl 11 straipsnio ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Dėl 12 straipsnio. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Dėl 13 straipsnio galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Dėl 14 straipsnio ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Dėl 15 straipsnio galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Ir įsigaliojimas. Įsigaliojimas nuo priėmimo. Taigi pritarta.
Gerbiamieji kolegos, šis nutarimo projektas pastraipsniui priimtas. Dėl viso nutarimo projekto nuomonių už ir prieš nėra. Balsuojame. Kas už tai, kad priimtume nutarimo projektą Nr. XIIP-358? Balsuojame.

Šio nutarimo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus. Už nutarimo projektą – 81, prieš nėra, susilaikė 1. Nutarimas, projektas Nr. XIIP-358, priimtas. (Gongas)

11.01 val.
Civilinio kodekso 1.105 ir 6.871 straipsnių papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-248, Akcinių bendrovių įstatymo 44 ir 47 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-249, Įsakomųjų ir paprastųjų vekselių įstatymo 3, 15, 27, 59, 77 ir 80 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-250 (pateikimas)

Grįžtame į pagrindinę darbotvarkę. Darbotvarkės 1-7a klausimas – įstatymo projektas Nr. XIIP-248 ir lydimieji projektai Nr. XIIP-249 ir Nr. XIIP-250. Kviečiu į tribūną pranešėją – Respublikos Prezidento vyriausiąją patarėją Rasą Svetikaitę.
R. SVETIKAITĖ. Gerbiamieji Seimo nariai, šiandien esu įpareigota jums pristatyti Respublikos Prezidentės iniciatyva parengta Civilinio kodekso 1.105 ir 6.871 straipsnių papildymo, Akcinių bendrovių įstatymo 44 ir 47 straipsnių pakeitimo ir papildymo bei Įsakomųjų ir paprastųjų vekselių įstatymo 3, 15, 27, 59, 77 ir 80 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymų pataisas, kuriomis siekiama vieno bendro tikslo – užkirsti kelią piktnaudžiavimui fiktyviais skolos rašteliais, vekseliais ir akcijų pirkimo pardavimo–sutartimis, kurie yra naudojami neteisėtiems ir netgi nusikalstamiems tikslams.
Esamas reglamentavimas sudaro palankias sąlygas šešėliniams pinigų srautams, tikrosios turto kilmės slėpimui, įvairioms sukčiavimo atmainoms, mokesčių vengimui. Visa tai kelia grėsmę ne tik valstybės turtiniams interesams ir visos finansų sistemos skaidrumui ir patikimumui, bet ir kiekvieno piliečio, į kurio turtą gali būti pasikėsinta, jis priverstinai paverčiamas skolininku, pasitelkiant apgaulę, saugumui. Be to, esamas reglamentavimas yra ne tik palankus mokesčių vengimui ir nusikaltimų darymui, bet ir jau padarytų įvairaus pobūdžio nusikalstamų veikų slėpimui bei atsakomybės vengimui. Tokios tendencijos rodo, kad dabartinis reglamentavimas, nors jis iš pirmo žvilgsnio atrodo paprastas ir patrauklus savo paprastumu, turi būti keičiamas.
Minėtas grėsmes išryškino ir imtis šių pataisų paskatino kasdienėje teisėsaugos institucijų veikloje išaiškėjusios problemos. Pradėjus aktyviau tirti neteisėto praturtėjimo ir įvairaus sukčiavimo atvejus paaiškėjo, kurie civilinės apyvartos reglamentavimo ypatumai labiausiai menkina teisėsaugos institucijų galimybes atskleisti tokias veikas. Esant galimybei paprasta rašytine forma, o tai reiškia iš esmės faktiškai nekontroliuojamai, sudaryti neribotos vertės paskolos akcijų pirkimo–pardavimo sutartis ir išduoti vekselius, nusikalstamu būdu praturtėję asmenys baudžiamosios atsakomybės sėkmingai gali išvengti paprasčiausiai pateikę fiktyvius skolos raštelius ar kitus dokumentus. Šie dokumentai gali būti be didesnių sunkumų klastojami, sudaromos fiktyvios sutartys, padirbami parašai, dokumentai surašomi atgaline data, keičiamas tikrasis sutarčių turinys. Todėl, siekiant apriboti tokias galimybes fiktyviai sudarinėti sukčiavimo pobūdžio nusikalstamų veikų padarymo ir atsakomybės už jas vengimo schemose dažniausiai aptinkamus sandorius ir mažinti šių nusikaltimų paplitimo prielaidas, teikiamais įstatymų projektais siūloma nustatyti privalomą notarinę sandorio formą paskolos akcijų pirkimo–pardavimo sutartims ir vekseliams, jeigu jų suma viršija 50 tūkst. Lt.
Ši riba yra pasirinkta neatsitiktinai. Ir šiandien galiojantys įstatymai nustato, kad sudaromos 50 tūkst. Lt viršijančios dovanojimo sutartys turi būti tvirtinamos notariškai. Taip pat nuo 2013 m. sausio mėnesio įsigaliojo Mokesčių administravimo įstatymo pataisos, nustatančios įpareigojimus asmenims deklaruoti sandorius, sudarytus… viršijančius 50 tūkst., Mokesčių inspekcijoje. Taip pat buvo atsižvelgta į Valstybės kontrolės rekomendacijas ir teisėsaugos institucijų pasiūlymus.
Baigdama pristatymą norėčiau paminėti, kad neigiamus galiojančio teisinio reglamentavimo padarinius nuolat akcentuoja Generalinė prokuratūra, Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnyba ir Valstybinė mokesčių inspekcija. Teikiamais projektais yra sprendžiamos problemos, kurios itin dažnai nurodomos kaip kliūtys, dėl kurių šios institucijos negali efektyviai tirti asmenų, įtariamų neteisėtu praturtėjimu, pridėtinės vertės mokesčio grobstymu, baudžiamųjų bylų. Galimybę paskolos ir uždarųjų akcinių bendrovių akcijų pirkimo–pardavimo sutartis sudaryti paprasta rašytine forma kaip vieną iš veiksnių, kurie mažintų valstybės kovos su mokestiniais pažeidimais, gyventojų turto ir pajamų deklaravimo sistemos veiksmingumą… yra nurodžiusi ir Valstybės kontrolė. Visos šios institucijos, nepaisant skirtingų veiklos sričių ir tikslų, teikiamais įstatymų projektais šalinamas spragas yra įvardijusios kaip vieną pagrindinių kliūčių, siekiant išgyvendinti įvairias sukčiavimo atmainas. Todėl galima pagrįstai tikėtis, kad, pritarus šiai iniciatyvai, bus labai sumažintas šiuo metu itin dažnai nusikaltimų padarymo ir slėpimo schemose naudojamų schemų paplitimas. Dėkoju už jūsų dėmesį ir laukčiau klausimų. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju gerbiamajai vyriausiajai patarėjai už įstatymų projektų pateikimą. Jūsų nori paklausti daug Seimo narių. Klausia kolegė L. Graužinienė. Ruošiasi A. Anušauskas.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Kadangi iš karto pristatyti keli įstatymų projektai, tai turiu ir po vieną skirtingą klausimą.
Dėl vekselių. Pirmiausia, kiek aš atsimenu iš mokslų, kurie apibrėžia, kas yra vekseliai ir kokios jų formos, jūsų teikiamos pataisos iškreipia patį vekselių naudojimo principą, tą tokį tradicinį, labai seniai susiklosčiusį pasaulinėje praktikoje. Manau, kad jūsų pateikta priemonė nepasieks tikslų, kadangi visiškai nesudėtinga tuos 50 tūkst. išskaidyti į mažesnius vekselius ir nenaudoti notarinės formos. Ar verta griauti nusistovėjusią tradiciją dėl nelabai aiškaus galimai pasiekto būsimo tikslo?
Antras klausimas dėl Akcinių bendrovių įstatymo. Man iš viso nebeaiškus jūsų tikslas. Jeigu tikslas yra suvaldyti prekybą akcijomis, tai tada yra kita priemonė – priemonė apmokestinti pajamų mokesčiu akcijų pardavimą ir ten sutvarkyti. Jeigu jūs siekiate dėl akcijų perleidimo uždarosiose akcinėse bendrovėse, turiu pažymėti… Jeigu jūs pažiūrėsite ir atliksite finansinių atskaitomybių analizę, jūs pamatysite, kad didžioji uždarųjų akcinių bendrovių kapitalo dalis yra 10 tūkst. Lt. Tai nematau…
PIRMININKAS. Gerbiamoji Loreta, laikas klausti.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Buvo trys klausimai iš karto, tai aš dėl dviejų kalbu. Iš esmės visiškai nesuprantama, koks yra tikslas, nes dar yra ir nuostolingo kapitalo. Jūsų tikslas, mano galva, neatitinka priemonių ir Akcinių bendrovių įstatyme padarys nereikalingą sumaištį.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, prieš atsakant į šį klausimą, noriu pasitarti. Yra dar du lydimieji aktai, tai galbūt iki trijų minučių leiskime kalbėti, jeigu apie visus tris (ir lydinčiuosius) aktus kalba, susitariame taip, gerai? Tai aš nenutrauksiu. Iki trijų minučių leisiu kalbėti. Prašome, gerbiamoji pranešėja, atsakyti į klausimus.
R. SVETIKAITĖ. Dėkoju, gerbiamasis Pirmininke. Iš tikrųjų jūsų klausimas aktualus. Aš tokių klausimų jau esu sulaukusi ir anksčiau. Norėčiau tik pažymėti, jeigu dėl vekselių mes kalbame, kad vekselis yra toks vertybinis popierius, kuriuo nustatoma pareiga sumokėti tam tikrą pinigų sumą. Kai vekselis yra išduodamas, jo sumokėjimą notaras įrašo kaip vykdomąjį įrašą. Notaro vykdomasis įrašas yra toks dokumentas, kuris privalo būti vykdomas, būtent pareiga sumokėti. Bet notaras, išduodamas vykdomąjį įrašą, netikrina vekselio teisėtumo, išdavimo teisėtumo. Išduodamas įpareigojimas sumokėti, vykdomasis įrašas yra išduodamas, bet paties vekselio teisėtumas nėra tikrinamas.
Paimkime tuomet kitus sandorius. Pavyzdžiui, jeigu mes žiūrėsime į hipotekos ir įkeitimo sandorius, jie yra… Būtent sistema tokia ir yra, kad notaras netvirtina vekselio teisėtumo ir neįsitikina jo teisėtumu, bet vėliau jis išduoda vykdomąjį įrašą, ir vykdomasis įrašas tampa vykdomuoju dokumentu, koks yra teismo sprendimas. Tokia sistema yra ydinga, nes nėra tvirtinamas vekselio tikrumas ir teisėtumas.
Dėl akcinių bendrovių, dėl uždarųjų akcinių bendrovių akcijų pirkimo ir pardavimo. Jeigu mes pasižiūrėtume, tos priemonės, kurias jūs minite, iš tikrųjų jos gali būti šalia, tai nėra kažkokios priemonės, tos, kurias mes siūlome, tai nėra kokios nors išskirtinės priemonės ir tiktai tokios galimos. Galbūt galimos ir kitos priemonės. Bet mes paimkime kitą sandorį, kuris Civiliniame kodekse yra įmonės pirkimas, pardavimas.
Ką reiškia akcinės bendrovės didžiosios akcijų dalies perleidimas? Faktiškai tai reiškia įmonės pirkimą ir pardavimą, jeigu tai yra kontrolinis akcijų paketas. Įmonės pirkimas ir pardavimas mūsų įstatymuose yra tvirtinamas notariškai. Kodėl mes tuomet akcijų pirkimo ir pardavimo netvirtiname notariškai?
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia A. Anušauskas. Ruošiasi B. Pauža.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamoji pranešėja, be abejonės, tikslas yra geras ir palaikytinas, nes esamas teisinis reglamentavimas neturi tapti priedanga nusikalstamumui. Šiuo atveju neteisėto praturtėjimo atvejo tyrimas parodė, kad taip, skolos rašteliai fiktyvūs, jais siekiama išvengti atsakomybės.
Tačiau aš į šį projektą žiūriu pozityviai. Kodėl? Todėl, kad jeigu ir būtų pateikti 22 skolos rašteliai po 49 tūkst. Lt, to galima taip pat išvengti, jeigu vieno asmens ne notarinės formos suteiktų paskolų suma neviršytų 50 tūkst. Ar tokia pataisa, papildymas šio projekto įmanomas, ar ne?
R. SVETIKAITĖ. Iš tikrųjų, mano galva, jau pats faktas, kad sudarytas sandoris, rašytinis sandoris, kuriame būtų nustatyta suma 49 tūkst. 999 Lt, šitas faktas jau pats savaime rodo asmens nesąžiningumą. Žinoma, galima sudaryti sandorius vienu metu po 10 tūkst., aš visiškai su tuo sutinku. Tai ir bus vertinama teismo, prokuratūros, ikiteisminio tyrimo institucijų, ir bus vertinama visuma aplinkybių, kurios parodytų, kad jeigu sandoriai tą pačią dieną to paties asmens sudaryti su kitu tuo pačiu asmeniu po 10 tūkst. Lt, tai kažką sako apie asmens tikslus sudarant sandorius.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Patikslinsiu. Ar galima papildyti šį projektą, kad vieno asmens ne notarinės formos suma neviršytų 50 tūkst., gali būti toks šio projekto papildymas?
R. SVETIKAITĖ. Manau, taip, nematau problemų, dėl ko taip negalėtų būti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia B. Pauža. Ruošiasi K. Daukšys.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, aš norėčiau, kad jūs paaiškintumėte, kokia to notariato sutarties patvirtinimo nauda ir prasmė, sprendžiant ginčus tarp šalių, jeigu pati paskolos sutarties esmė jau yra realinė? Ačiū.
R. SVETIKAITĖ. Dėkoju už klausimą. Į šitą klausimą būtų labai paprastas atsakymas. Pagal galiojančius įstatymus dovanojimo sutartis, taip pat ir piniginių sumų dovanojimo sutartis virš 50 tūkst. yra tvirtinama notariškai. Dovanojimo sutartis taip pat, kaip ir paskolos sutartis, yra realinė.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega K. Daukšys. Ruošiasi A. Dumčius.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, iš tikrųjų dėl ko mes turime priimti įstatymus – ar kad verslas geriau Lietuvoje jaustųsi, ar kad teisėsaugos institucijos? Šiuo atveju aš matau, kad mes suvaržome verslą. Mes, kovodami prieš labai nedidelę dalį sukčių, visam verslui sumažiname (…), uždedame papildomus kaštus, nes pas notarą registruojame, ir taip lyg ir pageriname teisėsaugos darbą. Bet aš nematau, kad būtų sumažinamas finansavimas teisėsaugos institucijoms, nors joms lengviau bus dirbti, joms reikės mažiau žmonių.
Aš manyčiau, kad šis įstatymo projektas iš esmės yra ydingas, nes bandoma visam verslui primesti kelių „neteisingų“ žmonių problemas, taip lyg ir sprendžiant teisėsaugos institucijų problemas, bet nesprendžiant verslo problemų, o jį tik apsunkinant.
Prašau pasakyti, ar ne paprasčiau būtų, pavyzdžiui, prie FNTT įkurti skyrių, kuriame visi turėtų registruoti visus sandorius? Būtų paprasčiau, nereikėtų notarui mokėti, nereikėtų kitų dalykų turėti ir nebūtų jokių ginčų teismuose.
R. SVETIKAITĖ. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų tuos argumentus mes taip pat įvertinome. Mūsų manymu, sąžiningas verslas tokioms pataisoms tikrai neprieštarautų. Kodėl? Šitos pataisos yra nukreiptos tikrai ne į verslą. Kaip dirba verslas? Verslas, sakykime, jeigu mes imsime paskolos sutartis, versle paskolos sutartys… Čia daugiausia kalbama apie fizinių asmenų, taip pat ir juridinių, bet čia yra nukreipta į fizinių. Verslas dirba pagal kredito sutartis. Kredito sutarčių šitos pataisos neliečia. Kreditavimo sutarčių neliečia, tikrai ne. Kreditavimo sutartis reglamentuoja kitas kodekso straipsnis, to neliečia. Mes vakar kalbėjome apie šitą klausimą.
Jeigu mes kalbėsime apie akcijų pirkimo ir pardavimo sutartis, labai gerai, kad jūs pasakėte dėl registravimo. Uždarųjų akcinių bendrovių akcininkų registravimas ir šiandien galioja. Bet ką mes turime? Niekas neteikia akcininkų sąrašų, juridiniai asmenys neteikia Registrų centrui ir maksimali, sakykim, poveikio priemonė yra 200 Lt bauda juridinio asmens vadovui. Nežinau, ar tai yra adekvati priemonė.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega A. Dumčius. Ruošiasi R. Šimašius.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Labai pritarčiau šitam įstatymui – ir korupcijos apraiškas sumažins, ir apgaules. Bet man tai irgi panašiai, kaip A. Anušauskas klausė, truputį abejonių kelia tas 50 tūkst. Iki to gali išskaidyti ir įforminti notarinėmis sutartimis ir patvirtinimais, ir labai gražiai praeis, iš anksto žinodami štai šitą įstatymo nuostatą. Ar nereikėtų tą kartelę mažinti kiek įmanoma, tų 50 tūkst.?
R. SVETIKAITĖ. Dėkoju jums už klausimą. Iš tikrųjų ta riba 50 tūkst. Lt buvo pasirinkta neatsitiktinai, kaip minėjau, atsižvelgiant į dabar galiojantį teisinį reglamentavimą, būtent į visiškai neseniai įsigaliojusias Mokesčių administravimo įstatymo pataisas dėl būtinybės registruoti sandorius, kurių suma viršija 50 tūkst. Lt, ir į dovanojimo sutartį, kaip šiandien galioja. Tai diskusijų objektas, bet tada reikia spręsti sistemiškai dėl visų. Ačiū.
PIRMININKAS. Klausia kolega R. Šimašius. Ruošiasi V. Gapšys.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Laba diena. Norėčiau paklausti, ar tikrai visi namų darbai buvo atlikti prieš pateikiant šitą įstatymo projektą? Aš įsivaizduoju, kad keisti Civilinį kodeksą, keisti tokių esminių labai senų institutų reglamentavimą reikia tik įvertinus, kad tikrai dabar kažkas neveikia. Mano klausimas, ar iš tikrųjų jūs įvertinote, ar kur nors būtų galima susipažinti, kad teisėsaugos institucijos atlieka viską, kas įmanoma, kad išsiaiškintų tuos blogus atvejus? Aš įsivaizduoju, jeigu turime vekselį, kuris užrašytas atgaline data, fiktyvus, tai yra klastojimas, tai jeigu yra keli milijonai, vis dėlto yra ir rašysenos ekspertizė, ir dokumentų senumo ekspertizė. Visa tai galima nustatyti. Ir ar nėra čia taip, kad yra nupieštas didelis baubas, kad teisėsaugos institucijos galėtų labai paprastai pasakyti, kad iki šiol mes efektyviai neveikėme dėl to, kad trūko įstatymų, nors iš tikrųjų trūko galbūt kūrybingo požiūrio ir racionalaus, efektyvaus darbo? Mano toks klausimas, į kurį norėčiau išgirsti atsakymą.
R. SVETIKAITĖ. Iš tikrųjų, aš manau, dėl kiekvieno įstatymo pasiūlymo… Koks nors įstatymo pakeitimas niekada neišsprendžia visų problemų. Be jokios abejonės, šalia įstatymo pakeitimų turi būti ir teisėsaugos institucijų aktyvi veikla, ir įvairių visų savo priemonių panaudojimas tam, kad jau ir esamos pataisos, sakykim, esami įstatymai veiktų. Bet jeigu teisėsaugos institucijos nurodo tai kaip vieną iš savo darbo kliuvinių, mes negalime į tai nereaguoti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega V. Gapšys. Ruošiasi V. Kamblevičius.
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju. Gerbiamoji pranešėja, aš norėjau pirmiausia paklausti, kaip tas įstatymo pakeitimas, Civilinio kodekso pakeitimas galios tų sutarčių atžvilgiu, kurios jau yra pasirašytos, nes įstatymų galiojimas atgal šiuo atveju yra ribotas?
Kitas dalykas. Ar jūs nemanote, kad ta problema dabar sprendžiama labai fragmentiškai? Aš suprantu, į ką jūs taikote. Tai yra teisingas dalykas, bet ar nemanote, kad, pavyzdžiui, visuotinis turto deklaravimas šiuo atveju būtų kur kas efektyvesnė priemonė, nes būtų matyti, kaip tie pinigai vaikšto per kelis asmenis, o jeigu reikia, ir keliolika asmenų? Būtų kur kas sudėtingiau atgaline tvarka įrašyti į deklaracijas ar pagrįsti pinigus, kurių tiesiog nėra. Šita forma, kurią jūs pateikėte, mano manymu, yra labai lengvai pažeidžiama. Pavyzdžiui, užsienio sandorių atveju ir panašiai.
R. SVETIKAITĖ. Labai ačiū už klausimą. Iš tikrųjų labai gera jūsų pastaba. Tikrai manau, kad visuotinis deklaravimas yra ta priemonė, kuri labai gerai sistemiškai įsikomponuotų į šituos pakeitimus. Bet šitie pakeitimai išsprendžia ir tą problemą, ir sudėlioja tam tikrą teisinę logiką, kaip minėjau, ir dėl vekselių, ir dėl akcijų pirkimo–pardavimo sutarčių, ir dėl paskolos sutarčių. Mano manymu, visos tos priemonės yra reikalingos ir visas jas sistemiškai taikant būtų pasiektas tas bendras tikslas.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega V. Kamblevičius. Ruošiasi J. Sabatauskas.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, Pirmininke. Įjungėte? Gerai. Gerbiamoji pranešėja, iš tikrųjų čia bus vykdomas labai didelis darbas, tačiau ar jūs suskaičiavote, kiek reikės padidinti notarų skaičių? Tai vienas dalykas.
Antroji klausimo dalis būtų tokia. Daugelis žmonių, šeimų deklaruoja vieni kaip šeimos deklaraciją, kiti kaip sutuoktinio. Jei dabar taip darysime, kuris nors sutuoktinis, vyras žmonai paskolins 50 tūkst., reikės pas notarą atsiskaityti abiem tarpusavyje, ar jie namuose pasidalins?
R. SVETIKAITĖ. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų nemanau, kad čia būtų kalbama apie notarų skaičiaus didinimą. Tikrai to neprireiks.
Dėl notarinių sandorių. Iš tikrųjų skirtumo tarp to, ar sandoriai sudaromi tarp artimųjų, giminaičių, ar sandoriai sudaromi tarp nepažįstamų asmenų, notarinės sandorio formos taikymo prasme nėra. Žinoma, kad privalės, bet notaro mokesčio prasme, žinoma, tas mokestis bus kur kas mažesnis. Notaro mokestį nustato teisingumo ministras su finansų ministru, suderinę su Notarų rūmais.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia J. Sabatauskas. Ruošiasi A. Nesteckis.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Aš tik norėjau paklausti, ar jūs atkreipėte dėmesį į Teisės departamento pastabą, ypač dėl Civilinio kodekso 6.875 straipsnio, jeigu paskolos sutartis sudaroma ir pinigai neperduodami realiai. Kadangi jūs teikiate vekselį kaip notaro tvirtinamą dokumentą, kuris turi rašytinio įrodymo galią teisme, kaip bus tokiu atveju, jei paskolos gavėjas negaus daiktų ar pinigų? Šiaip pagal Civilinį kodeksą negali būti pripažįstamos (…), jeigu tai sudaryta negaliojančia tvarka. Kitaip sakant, realiai nepadarė to veiksmo, bet notaras patvirtino. Kitaip sakant, notaras patvirtina taip, kad tas paskolino, bet kai jie išėjo už notaro durų, grąžino atgal. Jūs siekiate užkirsti kelią tiems fiktyviems dokumentams, bet realiai tas fiktyvumas gali toliau išlikti.
R. SVETIKAITĖ. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų notaras šiuo atveju tvirtintų pinigų perdavimo faktą. Jeigu iškiltų teisminis ginčas dėl pinigų perdavimo fakto, be abejonės, kaip ir rašo Teisės departamentas, tai būtų teisminis ginčas dėl sutarties nuginčijimo. Bet lygiai taip pat šiandien yra, kaip minėjau, su dovanojimo sutartimis. Taigi čia nėra didelė naujovė dėl teisminių ginčų.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia A. Nesteckis.
A. NESTECKIS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamoji pranešėja, jūsų pasiūlyta pataisa dėl paskolų suteikimo iš tikrųjų išsprendžia tik dalinį klausimą. Mes žinome, kad yra du dalykai. Atsiranda subjektyvus vertinimas dėl to, kad iki 50 tūkst. paskolų sudarymo skaičius… vėl iš naujo gali susidaryti labai didelis ir atsiranda vertinimo subjektyvumas, ką jūs sakėte, kad tada teisėsauga atsižvelgs į tai, ar iš tikrųjų yra daug tų raštelių, ar nedaug. Tai, mano manymu, yra subjektyvu.
Kitas klausimas. Ar nereikėtų daryti privalomojo deklaravimo abiem šalims: ir paskolą teikiančiam, ir paskolą gaunančiam? Tada iš tikrųjų nereikėtų kalbėti apie visuotinį deklaravimą, o tik tų šalių, kurios sudarė šitokį sandorį. Manyčiau, tada galėtume tą išspręsti, tuo labiau kad paskolų sudarymas negrįžta atgal, nes tos paskolos, kurios sudarytos iki įstatymo įsigaliojimo, jos notarinio veiksmo kaip ir neturi, tačiau parodžius deklaracijoje abidvi dalis iš tikrųjų atsirastų galimybė kontrolės veiksmus atlikti visoms institucijoms.
R. SVETIKAITĖ. Dėkoju už klausimą. Iš tikrųjų, kaip minėjau, jeigu mes turime kokią nors įstatymo nuostatą, visada, be abejo, turime tokių, kurie galvoja apie to įstatymo apėjimą kokiu nors būdu. Bet šiuo atveju, kaip minėjau, 50 tūkst. riba pasirinkta atsižvelgiant į jau galiojančius įstatymus. Taigi jeigu būtų nuspręsta kokią nors kitokią ribą imti, tada vėlgi turėtų būti žiūrima sistemiškai.
Dėl deklaravimo. Kaip gerbiamasis Seimo narys V. Gapšys sakė, iš tikrųjų deklaravimas irgi būtų priemonė, kuri labai sėkmingai galėtų būti taikoma su šiomis nuostatomis ir tikrai dar geriau spręstų tas problemas, kurias mes keliame.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjai. Jūs atsakėte į visus klausimus. Taigi galite užimti savo vietą, kol vėl bus galimybė prieiti prie kitų klausimų.
Nuomonės už, nuomonės prieš. Nuomonė už – A. Anušauskas.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, iš tikrųjų prieš dvejus metus įtvirtinus atsakomybę už neteisėtą praturtėjimą fiktyvūs paskolų rašteliai, kitokio pobūdžio sandoriai tapo vieni iš populiariausių atsakomybės vengimo būdų. Manau, kad civilizuoto verslo tikrai neapsunkina notaro patvirtinimai. Daugeliui tai normalu. Nenormalu galbūt „vokeliniams“ verslininkams, bet čia jau kita kalba. Nors reiškiamos abejonės, kad projektai gali neužkirsti kelio apeiti šituos draudimus sudarant kelias ar keliasdešimt sutarčių, siūlau pradėti svarstymą, jei reikia, patobulinti projektus. Gali gimti ir kitų siūlymų, kaip yra minėta, dėl sandorių deklaravimo, bet tai netrukdo šiam projektui. Todėl siūlau pritarti po pateikimo.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonė prieš – R. Šimašius.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų nė kiek nedrįstu abejoti įstatymo projekto gerais tikslais. Priežastys buvo įvardytos ir tikrai visi, manau, tam pritariame. Tikrai netgi sunku pasisakyti prieš projektą, kuris turi tokius gražius tikslus, bet noriu atkreipti dėmesį, kad vis dėlto yra pateiktas ne tikslas, bet priemonės, kaip mes sieksime to tikslo. Čia iš tikrųjų reikia atlikti tam tikrus dalykus. Reikia įvertinti teigiamas ir neigiamas pasekmes ir atlikti namų darbus išsiaiškinant, ar tikrai reikalingas toks įstatymas. Deja, aš nematau, kad viena ir kita būtų padaryta. Visų pirma dėl priemonių grindžiamumo, kad teisėsaugos institucijos paprašė ir dabar jau reikia priimti. Tiesą sakant, aš nematau, ar kas atliko analizę ir paklausė teisėsaugos institucijų, kaip jos taiko kitas joms šiandien prieinamas priemones, dokumentų ekspertizes ir visokias kitokias. Tikrai turbūt ne Seimo viešoje tribūnoje kalbėti apie visas priemones, kurios yra prieinamos teisėsaugos institucijoms, bet aš nematau padarytų namų darbų, todėl drįstu teigti, kad tas poreikis yra truputį perdėtas. Juo labiau aš nematau, kad būtų atlikta analizė, kad kita paprastesnė ir mažiau apsunkinanti priemonė galėtų būti parinkta. Pavyzdžiui, kad ir atskirais atvejais įpareigojimas per tam tikrą laiką deklaruoti brangaus turto ar brangios paskolos apturėjimą. Tokiu atveju reikštų, kad nebūtina eiti pas notarą, bet, tarkim, per mėnesį deklaruoti. Tada, jeigu buvo nedeklaruota, iš karto matytume, kad tai yra fiktyvu.
Taip pat turiu atkreipti dėmesį, kad nors projekto aiškinamajame rašte rašoma, kad verslui jokių neigiamų pasekmių nebus ir apskritai neigiamų pasekmių nebus, jos, mano supratimu, bus gana akivaizdžios. Įsivaizduokime verslininką, kuris pasirašo vekselį ir paima paskolą, ir iš karto perka akcijų, tarkim, būdamas pas verslo partnerius kur nors Vokietijoje ar Amerikoje. Kur jis ras tą lietuvių notarą ir kaip visa tai atrodys? O jeigu notaro ten vis dėlto nereikės, jeigu kaip nors kitaip tvirtinsime, tai kaip mes šitą apskritai pasieksim? Aš nenoriu vardyti kitų praktinių dalykų, kaip tai gali atrodyti realiai. Vekselis ir yra pagal visą sumanymą laisvos formos tam tikrų privalomų rekvizitų dokumentas, kuris leidžia laisvai įforminti gautas paskolas. Akcijų pirkimas vėlgi taip pat turi būti labai adekvačiai reglamentuojamas ir prieinamas žmonėms. Iš tiesų aš noriu pasakyti vėlgi komentarą, kad tikslų tai nepasieks, būdai, kaip apeiti, jau buvo įvardyti. Turiu pasakyti, kad, deja, tas projektas nėra toks…
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, baigėsi laikas!
R. ŠIMAŠIUS (LSF). …kuris pasiektų siekiamus tikslus. Labai atsiprašau, kad viršijau 20 sekundžių. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkui. Nuomonė už – A. Dumčius. Gali trys kalbėti prieš, trys – už, nes du lydimieji teisės aktai.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Labai trumpai, Pirmininke. Noriu pritarti projektui. Žinoma, reikėtų sulaukti kito etapo, svarstymo etapo, kur būtų galima svarstyti įvairias pasiūlytas mintis ir mano siūlymą dėl tos kartelės nuleidimo, nes taip būtų įmanoma peršokti tą barjerą. Pritariu po pateikimo.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonė prieš – gerbiamoji L. Graužinienė.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū. Aš tikrai pritariu tam, ką sakė gerbiamasis R. Šimašius šimtu procentų, visiems jo žodžiams, bet dar norėčiau papildomai pasakyti, kad vis dėlto pasirinktos ne tos priemonės. Tam tikslui, kuris deklaruojamas ir kuriam tikrai pritariu, galėjo būti pasirinktos kitos priemonės, per pajamų ir turto deklaravimą, per Pajamų mokesčio įstatymą ir baudų padidinimą dėl Registrų centro. Dabar dėl Registrų centro turiu pasakyti. Ar yra padaryta analizė, kiek iš viso nubausta įmonių? Jie iš viso toje vietoje nevykdo funkcijų. Kai mes Audito komitete teikėme, kai bandėme įteisinti normaliai, kad Registrų centras išreikalautų audito išvadų, kas privaloma buvo kitame įstatyme, tas procesas užtruko daugiau negu metus. Toje įstatymo vietoje tik visiškai formaliai yra parašyta, bet procesas nevykdomas. Galbūt mes pažiūrėkime vykdymą, atitinkamai baudas reglamentuokime, sutvarkykime pajamų ir turto deklaravimo sistemą, tada tas tikslas, kurį jūs deklaruojate, bus pasiektas su kaupu. O dabar mes tikrai sukeliame sumaištį, ypač Akcinių bendrovių įstatymu. Reikia įvertinti ir tai, kad notarai vis dėlto nuo sandorio vertės ima mokestį, ir tai kai kurioms įmonėms bus nemaži papildomi kaštai. Jau nekalbu apie nepatogumus, kai yra kuriamos bendros įmonės su užsieniu. Aš tikrai balsuosiu prieš, nes manau, kad priemonės yra ne tokios.
PIRMININKAS. Dėkoju. Taigi nuomonė už – V. A. Matulevičius. Ruošiasi K. Daukšys.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Aš manau, kad bet kokia teisinė iniciatyva, kuri apsunkina neteisėtus veiksmus, yra sveikintina. Aš tikrai kviečiu visus paremti Prezidento institucijos siūlomas pataisas. Mes puikiai žinome, kad tie visi fiktyvūs vekseliai, tos tariamos skolos yra Lietuvos kasdienybė. Jeigu šitos siūlomos pataisos šiuos dalykus apsunkins, tai bus labai gerai. Aš suprantu kai kurių kolegų rūpestį, suprantu, galima rasti daug kabliukų ir daug formalių priežasčių, dėl kurių galima to nepalaikyti, bet prisiminkime, kad tai yra vis dėlto nuoseklus ėjimas į tam tikrą tikslą. Anksčiau Prezidento institucija siūlė tik padidinti baudžiamąją atsakomybę už neteisėtą disponavimą turtu. Gaila, praėjusios kadencijos Seimas apkarpė tas galimas bausmes, bet tai yra logiškas žingsnis einant šia kryptimi. Todėl aš pasisakau už ir kviečiu kolegas palaikyti šią teisinę iniciatyvą. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Kalbės K. Daukšys – nuomonė prieš.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Iš tikrųjų lengviausiai mes problemą išspręsime paprastai – uždrausime verslą Lietuvoje. Jeigu jo neliktų, nereikėtų nei tirti, nei vekselių pasirašinėti, nieko nereikėtų daryti. Aš taip suprantu, kad dalis kolegų ta linkme ir šneka. Jeigu mums to reikia, manau, greitai prieisime. Manyčiau, kad teisėsaugos institucijos turi ir lėšų, ir žmonių, ir priemonių, kad šituos dalykus suvaldytų. Kai mes didinsime tų priemonių skaičių, tai nereiškia, kad jie geriau jomis naudosis ir kas nors bus geriau šioje vietoje. Tikriausiai čia yra kompetencijos ir kitų dalykų klausimas, dar reikėtų ir to paklausti.
Todėl aš manau, kad šitas įstatymas greičiau yra toks, kaip čia pasakyti, deklaratyvus ir truputį populistinis, kad pasirodytume, kad mes kovojame su šešėliu. Iš tikrųjų tas šešėlis kaip buvo, taip ir po šio įstatymo bus, niekas nepagerės, mano galva, nes iš esmės reikia kitus dalykus tvarkyti ir keisti. Lietuva iš viso pasidariusi per daug biurokratine valstybe ir per daug suvaržymų verslui. Dėl to mes esame tarp tų valstybių, kurios mažiausiai verslios ir vienos iš biedniausių valstybių šiandien. Jeigu mes tuo keliu norime eiti, eikime ir toliau, ir likime tik valdininkų ir iš valstybės biudžeto išlaikomų gyventojų valstybe. Jeigu tai yra gerai, darykime tai ir kitus dalykus. Aš iš tikrųjų suprantu, kad reikia kai kurių priemonių keisti, bet manau, kad to arsenalo, kuris dabar yra ir kurį turi dabar teisėsaugos institucijos, Mokesčių inspekcija ir visi kiti, kad normaliai suvaldytume, normaliai dirbant ir norint dirbti… O jeigu dirbti nelabai išeina arba nesinori, tada mes galime priimti kiek nori įstatymų – nieko nebus. Aš nesakau, kad tos institucijos blogai dirba, bet manyčiau, kad pasiskųsti visą laiką galima. O dėl to keisti įstatymą, manyčiau, nevertėtų.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Buvo išsakytos nuomonės už, nuomonės prieš po pateikimo. Kviečiu visus balsuoti už visus tris įstatymų projektus: už įstatymo projektą Nr. XIIP-248, už įstatymo projektą Nr. XIIP-249 ir už įstatymo projektą Nr. XIIP-250 po pateikimo.
Skelbiu balsavimo rezultatus po pateikimo: už – 50, prieš – 5, susilaikė 34. Po pateikimo įstatymų projektams pritarta.
Siūlomi komitetai: dėl pirmojo įstatymo projekto Nr. XIIP-248 pagrindiniu siūlomas Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomu – Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas. Kokių būtų pasiūlymų, pastabų dėl komitetų? Nėra. Bendru… (Balsai salėje) Pasiprašė pats komitetas, nežinau dėl ko. Tiesiog turi galimybę kiekvienas komitetas visus įstatymų projektus svarstyti, bet jeigu nori, pareiškė norą, tegul svarsto. Bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta bendru sutarimu.
Dėl kito, įstatymo projekto Nr. XIIP-249, siūlomi komitetai: pagrindinis – Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomi – Ekonomikos komitetas ir Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas. Kokių būtų pasiūlymų dėl komitetų? Bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta.
Ir dėl įstatymo projekto Nr. XIIP-250 siūlomi komitetai: pagrindinis – taip pat Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomi – Biudžeto ir finansų komitetas ir Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas. Visus šiuos tris įstatymų projektus siūloma svarstyti gegužės 25 d. Dėl svarstymo datos nėra kitų pasiūlymų? Bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta bendru sutarimu. Taigi baigėme svarstyti šiuos tris darbotvarkės klausimus.

11.39 val.
Baudžiamojo proceso kodekso 102, 243, 244, 261, 273, 314, 361, 362, 3621, 364, 367, 440, 441, 442 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Kodekso papildymo 2421 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-256 (pateikimas)

Darbotvarkės 1-8 klausimas – Baudžiamojo proceso kodekso 102, 243, 244, 261, 273, 314, 361, 362, 3621, 364, 367, 440, 441, 442 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir kodekso papildymo 2421 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-256. Pranešėja – Respublikos Prezidento vyriausioji patarėja Rasa Svetikaitė. Pateikimas. Prašom.
R. SVETIKAITĖ. Dėkoju, gerbiamasis Pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, šiandien esu įpareigota jums pristatyti Respublikos Prezidentės iniciatyvą, bendradarbiaujant su teismų atstovais ir teisės mokslininkais, parengtą Baudžiamojo proceso kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą.
Iš tikrųjų šiandien yra matomos tam tikros tendencijos augti baudžiamųjų bylų skaičiui, maždaug apie 18 % yra išaugęs baudžiamųjų bylų nagrinėjimas, ir labai dažnai tai susiję būtent su tam tikrais kliuviniais, kurie yra šiandien mūsų baudžiamajame procese, Baudžiamojo proceso kodekse. Todėl šiuo projektu yra siūlomi tokie pagrindiniai žingsniai paprastesnio, modernesnio ir spartesnio baudžiamojo proceso link. Visų pirma yra įtvirtinama teismo pareiga siekti kuo spartesnio bylos išnagrinėjimo ir šią pareigą atitinkanti proceso dalyvių teisė skųstis aukštesniam teismui dėl nepateisinamo delsimo. Naujajame būtent Baudžiamojo proceso kodekso straipsnyje, kuris yra siūlomas, yra įtvirtinama teismo pareiga rūpintis, kad baudžiamoji byla būtų išnagrinėta per kuo trumpesnį laiką, ir nustatomas galimo vilkinimo kontrolės mechanizmas. Taigi, tais atvejais, kai teismas nepagrįstai delsia atlikti tam tikrus proceso veiksmus, proceso dalyviams yra suteikiama teisė tokį bylą nagrinėjančio teismo neveikimą skųsti aukštesniam teismui. Skundas būtų paduodamas per tą teismą, kuris vilkina tam tikro klausimo sprendimą, todėl būtent tas teismas turės jau galimybę operatyviai reaguoti į proceso dalyvių skundus ir susidariusią situaciją išspręsti nedelsiant, net nesiunčiant skundo į aukštesnį teismą. Šios nuostatos visų pirma galios kaip prevencinė priemonė, drausminanti teismus ir skatinanti nesant objektyvių pateisinamų priežasčių neatidėlioti procesinių veiksmų atlikimo. Reikiamus veiksmus atlikti delsiantį teismą tai skatins tuoj pat ištaisyti savo padarytą klaidą.
Analogiškos nuostatos 2011 m. buvo įtvirtintos Civilinio proceso kodekse, reglamentuojančiame civilinių bylų nagrinėjimo terminus ir numatančiame galimybę skųsti aukštesniam teismui žemesnio teismo neveikimą. Ir tai jau davė teigiamų rezultatų. Nepateisinamas delsimas atlikti reikiamus veiksmus ir apskritai nepakankamai intensyvus teismo procesas yra universali problema, kuri būdinga įvairiom teisenom, ir dėl to galima tikėtis, kad tos priemonės, būtent ta priemonė, kuri pasitvirtino civiliniame procese, teigiamų rezultatų duos ir baudžiamajame.
Antras siūlymas. Tai yra nustatoma maksimali teisiamojo posėdžio pertraukos ir bylos nagrinėjimo atidėjimo trukmė. Rengiant Baudžiamojo proceso kodeksą, dar 2003 m. bylos nagrinėjimo atidėjimų ir pertraukų trukmė nebuvo apribota, nes buvo tikimasi, kad šie laikotarpiai bus kiek galima trumpesni, o bylos nagrinėjimas tęsis iš karto, kai bus pašalintos kliūtys jam veikti. Deja, praktika pasuko kita linkme, ir šiandien gausu atvejų, kai posėdžių pertraukos trunka ne vieną mėnesį, nors objektyvių kliūčių tolesnei proceso eigai nėra. Toks delsimas daro žalą ne tik konkretaus proceso dalyvio ir teisingumo interesams, bet taip pat žlugdo visuomenės pasitikėjimą teismais ir prisideda prie jų autoriteto menkinimo. Dėl šių priežasčių bylos nagrinėjimo atidėjimus ir teismo posėdžių pertraukas būtina apriboti ir šiuo tikslu siūloma nustatyti maksimalų vieno mėnesio terminą. Tais atvejais, kai skelbiama pertrauka dėl būtinybės atlikti ekspertizę ar specialisto tyrimą, kitus tyrimų veiksmus, kreiptis teisės pagalbos prašymu į užsienio valstybę, ir jie objektyviai negalės būti pašalinti per vieną mėnesį, tai pertrauka gali trukti ne ilgiau kaip 14 dienų nuo priežasčių, kurios lėmė atidėjimą arba pertrauką, pasibaigimo. Tikimasi, kad šios priemonės paspartins bylų nagrinėjimą teismuose, ir jų atidėjimams, pertraukoms bus grąžinta pirminė reikšmė, tai yra pašalinti kliūtis, dėl kurių bylos nagrinėjimas neįmanomas, ir nedelsiant jį tęsti.
Trečia priemone yra plečiamos rašytinio proceso galimybės. Rašytinis procesas iš tikrųjų vis plačiau taikomas civilinėje, administracinėje, konstitucinėje teisenoje, bet baudžiamasis procesas išlieka išimtinai žodinis, net ir tais atvejais, kai teismui pateiktų dokumentų pagrindu gali būti priimtas teisėtas ir pagrįstas sprendimas. Todėl siūloma identifikuoti tuos atvejus, kai proceso žodiškumo galima atsisakyti, bet jokiu būdu nepakenkiant jo kokybei ir proceso dalyvių teisėms, ir tuomet leisti teismams pasirinkti rašytinę formą. Tai sietina su dviem labai svarbiom sąlygom.
Pirma, rašytinis procesas būtų galimas tik tada, kai sprendžiami vadinamieji tarpiniai klausimai, bet ne esminiai asmens baudžiamosios atsakomybės ir kaltės klausimai. Pavyzdžiui, prašymai atnaujinti terminą, skundai dėl tarpinių žemesnės instancijos teismo sprendimų, įvairūs vykdymo stadijoje priimami sprendimai. Ir antra sąlyga, kai nėra bloginama asmens padėtis.
Atsižvelgiant į tai, kad proceso žodiškumas, ribojimai yra glaudžiai susiję su proceso dalyvių teisių apsauga, teismai, pasirinkę tokią proceso formą, yra įpareigojami informuoti visus suinteresuotus asmenis apie jų teisę pateikti atsiliepimus, nušalinimus, kitus reikiamus dokumentus. Ir šie kriterijai, kurie nustatomi sudarant galimybę organizuoti rašytinį procesą, yra pasirinkti atsižvelgiant į Europos Žmogaus Teisių Teismo išaiškinimus ir nuosekliai jų laikantis rašytinė forma būtų galima tik nepažeidžiant svarbiausių sąžiningo baudžiamojo proceso garantijų.
Projektu taip pat siekiama pašalinti kitus įvairius praktikoje išryškintus Baudžiamojo proceso kodekso trūkumus. Dar tokios priemonės tai būtų proceso dalyviams sudaroma galimybė susipažinti su teismo posėdžio protokolu ir jo dalimi šiems asmenims patogiu metu.
Antra. Sutrumpintas įrodymų tyrimas, išplečiamos galimybės.
Ir trečias labai svarbus pakeitimas, kuris ne kartą buvo diskutuotas ir šioje Seimo salėje, tai suteikimas galimybės paduoti kasacinius skundus dėl sprendimų bylose, išnagrinėtose privataus kaltinimo tvarka, ir taip sudaryti galimybes vienodai teismų praktikai šios kategorijos bylose.
Suprantama, kad nėra vieno sprendimo, kuris leistų vienu kartu pašalinti visas baudžiamojo proceso trukmės problemas, bet manome, kad šitos priemonės kartu su kitomis sukurs prielaidas paspartinti baudžiamųjų bylų nagrinėjimą, bet, aišku, nepakenkiant kokybei. Dėkoju už jūsų dėmesį.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi V. Gapšys.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamoji pranešėja, jūs gražiai išdėstėte tą, ką numatėte padaryti, ir tikrai žmonėms labai didelį nerimą kelia išaugęs baudžiamųjų bylų skaičius dėl teisėsaugos kažkokio aplaidumo. Ar jūs tikrai tvirtai įsitikinusi, kad šitos Baudžiamojo kodekso pataisos tikrai leis sutrumpinti ilgai trunkančias pertraukas tarp teismų, bylos nagrinėjimo atidėjimus, posėdžių trukmę tarp Seimo posėdžių, atsiprašau, tarp teismo posėdžių. Sakykite, tikrai jūs tuo tikite?
R. SVETIKAITĖ. Dėkoju. Iš tikrųjų, manau, prielaidos, įtvirtinus tokius pakeitimus, prielaidos tam būtų sudarytos. Ir štai dėl ko. Žinoma, yra tam tikrų aplinkybių, dėl kurių teismo posėdžiai, dėl objektyvių priežasčių, užsitęsia. Posėdis pradedamas gegužės mėnesį, nukeliamas į gruodžio mėnesį, bet tikrai ne visada tos priežastys yra objektyvios. Juk užimtumas, pavyzdžiui, bylos advokato, ar tikrai yra tokia objektyvi priežastis, kuri leidžia posėdį atidėti pusei metų? Matyt, nelabai. Aišku, yra objektyvios priežastys, yra ekspertizės ir yra kiti dalykai, kurie leidžia būtent nustatyti tam tikrus ilgesnius laikotarpius tarp teismo posėdžių. Bet paprastai bylos nagrinėjimas, bet kurios bylos, turi vykti pakankamai intensyviai, tą turi užtikrinti teismo administracija, ir būtent Baudžiamojo proceso kodekso nuostatos sudarytų prielaidas tai realizuoti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega V. Gapšys. Ruošiasi A. Anušauskas.
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju. Ačiū pranešėjai. Iš tikrųjų nemažai nuostatų, kurios yra labai rimtos ir tikrai seniai lauktos, tai yra ir kasacinėje instancijoje, kad būtų galima privataus kaltinimo… manau, ir dėl protokolų surašymo labai reikšmingos yra, kad tikrai būtų nevilkinama ir nelaukiama po to, kai yra sudėtinga susipažinti.
Bet man kai kur kyla klausimų. Pavyzdžiui, yra nustatytas tas pats 14 dienų terminas po ekspertizių, po objektyvios priežasties, kaip jūs sakote. Neįsivaizduoju, neturiu tokių apibendrinimų, bet bijau, kad tai gali būti sudėtinga padaryti dėl labai objektyvių priežasčių, dėl to, kad teismai susiplanuoja grafikus ir jie nežino, kada tiksliai ateis, tarkime, ekspertizės ar dar kiti dokumentai. Todėl ar nemanote, kad tas 14 dienų terminas turėtų būti šiek tiek lankstesnis, ir būtų padiskutuota galbūt dar ir su teismais? Bijau, kad tiesiog dėl teismų realaus užimtumo, nes jie turi gana daug bylų, jis bus objektyviai sunkiai įgyvendinamas.
R. SVETIKAITĖ. Dėkoju už klausimą. Iš tikrųjų labai taikli pastaba. Dėl termino 14, mėnuo – čia yra tikrai diskusijų objektas. Aš tik noriu pažymėti, kad rengiant šį projektą labai aktyviai dalyvavo teismai, aukštesnieji teismai, Apeliacinis teismas, Aukščiausiasis Teismas ir savo pastabomis, pasiūlymais daug prisidėjo prie šio projekto. Diskusijos visada laukiamos ir dėl tokių dalykų galima diskutuoti, be jokios abejonės. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolegos. Klausia A. Anušauskas. Ruošiasi R. Kupčinskas.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamoji pranešėja, net rezonansinės bylos teismuose akivaizdžiai vilkinamos, mes tą matome, tai yra faktas. Siūlomos nuostatos, žinoma, labai svarbios, nes nustačius, kad pertrauka negali trukti ilgiau kaip mėnesį ar tęsiama teismo nutartimi, bet vieną kartą, žinoma, teismai įgauna tą papildomą įrankį įgyvendinti teisingumą kuo greičiau. Tačiau žinome, kad teisiamieji ir jų gynėjai yra labai išmanūs. Ar šios nuostatos užkerta kelią, pavyzdžiui, keičiant pertraukos prašymo pretekstus, manipuliuojant vis kitomis priežastimis (ligos, užimtumo, kitomis), išgauti norimas pertraukas? Ar jos užkirs tam kelią? Keičiant priežastis.
R. SVETIKAITĖ. Matyt, šiuo atveju turi veikti įvairios kitos nuostatos, tokios kaip teismo posėdžio pirmininko vadovavimo procesui, tam tikrų sankcijų taikymo. Tai yra daug kitų priemonių, kurios neleistų ir leidžia sudrausminti proceso dalyvius. Bet čia daugiau šitos nuostatos yra orientuojamos į pačius teismus, kad dažnai patys teismai darbą organizuoja nepakankamai operatyviai. Kad nebūtų tokių dalykų, kai be jokio pagrindo, be jokių priežasčių yra atidėliojami nepagrįstai posėdžiai – būtent tam sudrausminti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega R. Kupčinskas. Ruošiasi A. Dumčius.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamoji pranešėja, čia jūs kalbėjote apie tai, kad kai kuriuos neesminius tarpinius sprendimus baudžiamajame procese priima rašytinio proceso būdu. Vis dėlto reikia pripažinti, kadangi ir teismų prestižas nėra labai aukštas, tiriant ir visuomenės apklausą, ir panašiai, ir juo labiau kad dažnai iš įvairių valstybės institucijų sulaukiame labai didelio vadinamojo atsirašinėjimo, kai iš esmės nesprendžiamos problemos, o tik formaliai, pasiremiant vienu ar kitu teisės aktu, bandoma atsirašyti, kad nereikėtų realiai tos problemos spręsti. Daugelis proceso dalyvių, ko gero, irgi nelabai norėtų, kad jiems nedalyvaujant būtų už jų nugarų sprendžiami klausimai, kurie gali turėti ir tolesnę įtaką tame baudžiamajame procese. Ačiū.
R. SVETIKAITĖ. Ačiū už jūsų klausimą. Iš tikrųjų rašytinio proceso galimybės Lietuvoje, ypač baudžiamajame procese, yra faktiškai labai labai ribotos. Iš tikrųjų faktiškai tokių galimybių ir nėra. Tuo tarpu kitų Europos valstybių, pavyzdžiui, Vokietijos, procese puikiai taikoma. Svarbu, kad tą priemonę, t. y. galimybę rašytinį procesą organizuoti, teismai taikytų protingai. Be jokios abejonės, įstatymas nėra orientuotas į tai, kad rašytiniame procese būtų sprendžiami tokie klausimai kaip asmens baudžiamosios atsakomybės, suėmimo, kaltės. Jie niekada ir nebus sprendžiami rašytiniu procesu. Čia yra skirta tokiems tarpiniams klausimams. Tai terminų kažkokie atnaujinimai, kažkokie tarpiniai klausimai, kurie tikrai nereikalauja žodinio posėdžio organizavimo, nes tai tiktai apsunkina teismo darbą ir tai reiškia, kad organizuodamas posėdį tokiai bylai teismas tiesiog neturi jokios kitos galimybės organizuoti posėdį dėl rimto kitos bylos nagrinėjimo. Būtent į tai yra nukreipta. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega A. Dumčius. Ruošiasi V. Kamblevičius.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Gerbiamoji kolege, mes, kurie dirbame ir turime ryšį su žmogaus teisių organizacijomis, tai labai gerai žinome, kokia stazė yra baudžiamosiose bylose, kiek yra vilkinimų ir kiek yra nemotyvuotų atidėjimų. Man labai malonu girdėti, kad jūs teikiate šitą įstatymą. Žinoma, jis bus priimtas, išdiskutuotas. Tai yra labai pozityvu. Bet ar jūs prieš tą įstatymo teikimą neįsigilinote, kas yra Lietuvos mastu? Kiek atidėta, kiek vilkinama, trukmės ir panašiai, kiek tų bylų ir panašiai? Žinoma, gal čia ir neskelbtini dalykai, bet vis dėlto jūs aiškinamajame rašte nieko apie tai nesakote.
R. SVETIKAITĖ. Iš tikrųjų taikli jūsų pastaba. Nes reikia žinoti realią situaciją. Dabar aš neturiu tų duomenų, bet juos tikrai galima gauti. Tai yra ne slapti duomenys, tai yra Nacionalinės teismų administracijos duomenys, kuriuos tikrai gausime, turėsime. Tik tiek galiu pasakyti, kad apylinkių teismuose vidutiniškai yra 87 dienas nagrinėjama byla. Tai yra apylinkės teismas. Tiesiog dabar duomenų neturiu, bet tuos duomenis galima labai nesunkiai gauti iš Nacionalinės teismų administracijos.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, turiu trumpą klausimą. Jūs pirmu klausimu kalbėdama sakėte, kad bylos yra vilkinamos ir bus stengiamasi, kad jos kuo trumpesniais terminais būtų baigiamos. Ar tie terminai bus nustatyti, ar ir toliau taip tęsis pagal sudėtingumo situaciją?
R. SVETIKAITĖ. Iš tikrųjų šis projektas yra orientuotas į tai, kad teisminio nagrinėjimo metu nebūtų daromos nepagrįstai ilgos bylų pertraukos, kurios truktų po pusę metų, sakykime. Tai yra sutrumpinama tų pertraukų trukmė maždaug iki vieno mėnesio arba išskirtinėmis aplinkybėmis tai truktų ne vėliau kaip 14 dienų nuo aplinkybių, dėl kurių buvo padaryta pertrauka, išnykimo. Tiesiog suvaldant tą situaciją teismuose.
PIRMININKAS. Dėkoju. Taigi jūs atsakėte į visus klausimus. Dėkoju jums.
Nuomonės už. Jeigu nuomonės prieš nėra, gal galime nekalbėti, gerbiamieji kolegos? Galime sutarti bendru sutarimu nekalbėti? Taip. Juo labiau kad dar ir trečias kolega užsiregistravo už kalbėti. Po pateikimo ar galime sutarti bendru sutarimu? Pritarti. (Balsai salėje) Balsuojame. Gerai, kviečiate balsuoti, balsuojame.
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 66, prieš nėra, susilaikė 6. Taigi, po pateikimo įstatymo projektui yra pritarta.
Pagrindinis komitetas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Kokių būtų pasiūlymų dėl pagrindinio komiteto? Nėra kitų pasiūlymų. Papildomi komitetai svarstyti šį įstatymo projektą lyg ir nepageidauja.
Dėl siūlymo svarstyti datos – šių metų birželio 11 d. Dėl svarstymo datos nebus kitų pasiūlymų? Bendru sutarimu. Ne anksčiau. Gerai, 11 diena. Baigiame svarstyti.
Tik noriu priminti: dėl kitų įstatymų projektų aš esu padaręs klaidelę ir dėl protokolo noriu paskelbti, kad įstatymo projektai Nr. XIIP-248 ir Nr. XIIP-249, ir Nr. XIIP-250 bus svarstomi gegužės 21 d. Aš minėjau, kad 25 d., bet iš tikrųjų gegužės 21 d., nes yra šeštadienis. Aš apsirikau, padariau klaidą, techninę klaidą. Jūs nieko prieš, nes jūs irgi nesureagavote? (Balsai salėje) Dėl protokolo reikia.

11.59 val.
Baudžiamojo proceso kodekso 130, 131 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4663 (pateikimas)

Kiti mūsų darbotvarkės klausimai. Darbotvarkės 1-9 klausimas – Baudžiamojo proceso kodekso 130, 131 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4663. Pranešėjas – gerbiamasis V. Gapšys. Pateikimas.
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju. Gerbiamieji Seimo nariai, jums yra teikiamos Baudžiamojo proceso kodekso pataisos. Tos pataisos kilo stebint žmogaus teisių institucijų pranešimus, susijusius su Lietuvos Respublikos baudžiamuoju procesu. Įstatymo pataisos tikslas yra tai, kad tomis situacijomis, kai yra apskundžiama kardomoji priemonė suėmimas ir kai tai yra nagrinėjama apeliacine tvarka, kad apeliacinės instancijos teismas galėtų kardomąją priemonę suėmimą pakeisti kita kardomąja priemone. Dabar susidaro paradoksali situacija, kad apeliacinės instancijos teismas gali arba panaikinti visiškai, arba palikti galioti tą pačią kardomąją priemonę, tačiau panaikinęs jis negali paskirti kitos kardomosios priemonės, kuri būtų lengvesnė ir teismui, ir galbūt net kaltinančiajai pusei priimtina. Ta diskusija buvo iškelta ir specialioje konferencijoje svarstant baudžiamojo proceso niuansus ir kardomųjų priemonių skyrimus, todėl sulaukė ir nemažai pritarimo. Siūlome Seimui apsvarstyti ir galbūt ateityje priimti pataisas.
PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Pirmasis – J. Razma. Ruošiasi V. M. Čigriejienė.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, kadangi taip jau susiklostė, kad šiuo metu jūs ir kai kurie jūsų kolegos patys esate baudžiamojo proceso dalyviai, ar visuomenei nesusidarys įspūdis, kai jūs teikiate tokius projektus, kurie kaip tik aktualūs kaltinamiesiems, kad esama interesų konflikto? Gal būtų geriau surasti kitus tokių projektų teikėjus?
V. GAPŠYS (DPF). Jeigu jūs objektyviai pristatysite, tai nesusidarys, tačiau jeigu jūs teiksite neobjektyviai, tai visko galima prigalvoti. Kalbant apie tai, man asmeniškai jokia kardomoji priemonė nėra paskirta, todėl man jis yra visiškai neaktualus, todėl aš švaria sąžine galiu sakyti, kad teikiu jį objektyviai. Kaip minėjau, iniciatyva atsirado todėl, kad… Esu tas žmogus, kuris skaito žmogaus teisių institucijų pateikiamus dokumentus. Tarp jų tai buvo paminėta kaip problema ir į tą problemą įsigilinęs teikiu projektą. Sakau, iš kur kilo iniciatyva. Juo labiau kad tie niuansai buvo diskutuoti, kaip minėjau, Seime organizuotoje konferencijoje, kurioje dalyvavo ir Lietuvos Respublikos generalinis prokuroras, ir gana plati teisininkų grupė. Toje diskusijoje kristalizavosi nuomonė, kad tai yra tam tikras baudžiamojo proceso niuansas, kurį reikėtų išdiskutuoti, apsvarstyti ir galbūt pakeisti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolegė V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, ar jūs nemanote, kad jūsų įstatymo pataisas būtų neblogai sujungti su Prezidentės siūlomomis pataisomis, nes tie baudžiamieji kodeksai taip išbarstyti, kad paskui sunku žmogui ir susigaudyti? Ačiū.
V. GAPŠYS (DPF). Iš tikrųjų greičiausiai panašiai gali būti komitete ir padaryta, jeigu komiteto nariai matys, kad yra prasminga sujungti ir po to viena kitai netrukdys priimti, nes kartais nutinka taip, kad, sujungus keletą įstatymų, sutrinka bendras procesas. Jeigu tokio trukdžio nebus, aš manau, tikrai galima sujungti, juo labiau, kaip sakiau, esame pasiruošę diskusijai. Galbūt reikės dar ir patobulinti niuansus, jeigu teisininkams kils tokių klausimų.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Jūs atsakėte į visus klausimus. Nuomonės už, nuomonės prieš. Nuomonė už – V. Gailius. Gerbiamasis kolega, jeigu nėra nuomonės prieš, jeigu jūs sutiktumėte, galim ir nekalbėti, gerai? Labai ačiū jums už supratimą.
Gerbiamieji kolegos, gal po pateikimo galime pritarti bendru sutarimu? Po pateikimo pritarta bendru pritarimu.
Siūlomi komitetai: pagrindinis – Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomo komiteto nėra pasiūlyta. Dėl komitetų siūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Siūloma svarstyti birželio 7 d. Dėl svarstymo datos nebus jokių pasiūlymų? Nėra.
Toliau posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas gerbiamasis V. Gapšys.

12.05 val.
Seimo nutarimo „Dėl pritarimo atleisti Dalią Vasarienę iš Lietuvos apeliacinio teismo teisėjo pareigų“ projektas Nr. XIIP-230 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

PIRMININKAS (V. GAPŠYS, DPF). Dėkoju. Gerbiamieji Seimo nariai, svarstome darbotvarkės 1-10 klausimą – Seimo nutarimo „Dėl pritarimo atleisti Dalią Vasarienę iš Lietuvos apeliacinio teismo teisėjo pareigų“ projektas Nr. XIIP-230. Pranešėja – Lietuvos Respublikos Prezidento vyriausioji patarėja R. Svetikaitė. Prašom pristatyti.
R. SVETIKAITĖ. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai! Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. sausio 17 d. nutarimu buvo pritarta gerbiamosios D. Vasarienės paskyrimui Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėja nuo 2013 m. balandžio 2 d. Kadangi D. Vasarienė šiuo metu yra Lietuvos apeliacinio teismo teisėja ir mūsų Konstitucija numato, kad dėl atleidimo iš Lietuvos apeliacinio teismo teisėjo pareigų būtinas Seimo pritarimas, todėl prašau jūsų pritarti D. Vasarienės atleidimui iš Lietuvos apeliacinio teismo teisėjo pareigų todėl, kad ji paskirta į Aukščiausiąjį Teismą. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame pranešėjai. Klausti norinčių nematau. Už, prieš nėra. Po pateikimo gal galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje)
Svarstymas. Diskusijoje dalyvauti norinčių nėra. Už, prieš nėra. Gal galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo? (Balsai salėje)
Mes turėtume pasitvirtinti slapto balsavimo biuletenį, kadangi pagal Seimo statutą privalome balsuoti slaptai. Slapto balsavimo biuletenis dėl Seimo nutarimo „Dėl pritarimo atleisti Dalią Vasarienę iš Lietuvos apeliacinio teismo teisėjo pareigų“ projekto Nr. XIIP-230. Priėmimas. Už, prieš, susilaikoma. Balsų skaičiavimo grupė, Vilnius, 2013 m. kovo 14 d. Ar galime bendru sutarimu pritarti balsavimo biuleteniui? Ačiū. Balsų skaičiavimo grupė susideda iš A. Anušausko, S. Dmitrijevo, K. Glavecko, E. Jonylos, V. Kamblevičiaus, J. Kvetkovskio, A. V. Patacko. Balsavimo pradžia 12.10 val., pabaiga – 12.30 val.
Dabar darome posėdžio pertrauką, kaip ir buvo suplanuota pagal darbotvarkę, tam ir buvo skirta posėdžio pertrauka. Prašome prie šoninio mikrofono. Ačiū pranešėjai.
P. URBŠYS (MSNG). Ar įjungėte mikrofoną?
PIRMININKAS. Taip, dabar jau įjungėme, prašom.
P. URBŠYS (MSNG). Prašau pranešti Seimo nariams apie įsirašymą į draugystės su Kalnų Karabachu grupę ir paskelbti, kad pirmasis posėdis įvyks šiandien, šiuo metu, poilsio zonoje. (Balsai salėje) Arba 13 val.
PIRMININKAS. Gal galime vėliau tai pranešti, bet tai galėsime padaryti po pertraukos, kai baigsime slaptą balsavimą.
P. URBŠYS (MSNG). Praneškite, negi sunku? Praneškite, kad susirenka 13 val.
PIRMININKAS. Gal galima išspręsti tuos klausimus po pertraukos, kadangi dabar bus pertrauka, ir visus techninius klausimus išspręsime po pertraukos. Skelbiu posėdžio pertrauką. Ačiū. Pertrauka iki 12.30 val.

Pertrauka

12.31 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos karinių vienetų dalyvavimo tarptautinėse operacijose“ projektas Nr. XIIP-255 (pateikimas)

PIRMININKAS. Tęsiame Seimo plenarinį posėdį. Darbotvarkės 1-11 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos karinių vienetų dalyvavimo tarptautinėse operacijose“ projektas Nr. XIIP-255. Pranešėjas – J. Olekas. Kviečiu į tribūną.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų aš noriu pristatyti turbūt kasmetinį mūsų teikimą, tai yra teikimą dėl Lietuvos karinių vienetų dalyvaujant tarptautinėse operacijose 2014–2015 metais. Noriu pasakyti, kad mūsų dalyvavimas pagal mūsų šitą siūlymą yra šiek tiek mažinamas. Mes prašome palikti Afganistane iki 200 karių. Kaip žinote, šiais metais mes baigsime misiją Goro provincijoje, todėl skaičius mažėja.
Taip pat prašome šiek tiek padidinti (iki 5 asmenų) NATO vadovaujamai tarptautinių pajėgų operacijai Kosove ir leisti taip pat dalyvauti „Vandenyno skydas“ operacijoje iki 30 karių. Noriu paminėti, kad dalyvavimas šiose operacijose yra svarbus mums kaip tarptautiniams partneriams, taip pat mūsų karių koviniam patyrimui įgyti. Kaip suvalkietis pasakysiu, kad 2014 metais mes planuojame, kad visos šitos operacijos kainuos apie 30 mln. Lt, tai yra šiek tiek mažiau, negu kainuoja 2013 m. ar kainavo 2011 ir 2012 metais. Ačiū už jūsų dėmesį.
PIRMININKAS. Dėkojame. Jūsų paklausti užsirašė trys Seimo nariai. Pirmasis klausia A. Anušauskas. Ruošiasi A. Mazuronis.
J. OLEKAS (LSDPF). Ponui Arvydui aš ką tik atsakiau į klausimus prie rinkimų urnos, jis skaičiuoja balsus, negalės ateiti, tai turbūt galite skelbti kitus.
PIRMININKAS. Jeigu sulaukė atsakymo, tada A. Mazuronis. Ruošiasi A. Dumčius.
A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Gerbiamasis ministre, iš tiesų reikia, matyt, be jokios abejonės, pritarti siūlomam nutarimo projektui. Toks klausimas. Pastaruoju metu tiek Užsienio reikalų komitete, tiek Europos reikalų komitete yra diskutuojama apie situaciją Malyje ir apie tai, kad ten planuojama siųsti vieną arba du žmones mokymo misijai, taip yra vadinama. Sakykite, ar tam žmonių siuntimui reikia ar nereikia Seimo mandato? Jeigu reikia, tai galbūt kokiu nors būdu buvo galima įtraukti irgi į šį nutarimo projektą?
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis kolega. Iš tikrųjų, kaip mes supratome, ir aš tą prašymą pristačiau ir Nacionalinio saugumo ir gynybos komitete, ir Užsienio reikalų komitete, tai yra Europos Sąjungos mokomoji misija, ne kovinė misija, o mokomoji, ir mokomojoje misijoje mes galime apsieiti be Seimo mandato tiesiog informuodami, todėl čia Malio nėra. O šiaip mes ruošiame šiuo metu du instruktorius, kurie rengiasi kartu su suomiais vykti, kai prasidės ta mokomoji misija.
PIRMININKAS. Klausia A. Dumčius.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, trumpai. Po 2014 metų mūsiškių ten liks ar neliks?
J. OLEKAS (LSDPF). Nežinau, ką jūs turite omeny sakydamas „ten“. Nes čia yra…
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Afganistane.
J. OLEKAS (LSDPF). Dėl Afganistano. Dėl 2015 m. mes iš tikrųjų, matyt, grįšime prie to klausimo, kai tarnausime 2014 m., nes dabar yra labai aiškus matymas, kad 2014 m. mes dar talkinsime tuo pereinamuoju laikotarpiu, kai afganistaniečiai prisiima atsakomybę už savo šalies saugumą, ir padėsime jiems, kaip sakiau, rengdami toliau pačią Afganistano kariuomenę ir policiją. Tada sugrįšime ir pasitarsime, kaip atrodys situacija 2015 metais.
PIRMININKAS. Už nori pasisakyti R. Juknevičienė.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kviečiu pritarti šiam projektui, jo labai reikia. Kariuomenė ir apskritai mūsų partneriai laukia Lietuvos apsisprendimo, nes mūsų karių dalyvavimo tarptautinėse misijose mandatas baigiasi šių metų pabaigoje. Norint sėkmingai ruoštis misijoms, kitų metų misijoms, planuoti resursus, ruošti žmones reikia kaip galima greičiau apsispręsti. Aš tikiuosi, kad šiame Seime nebelikus dviejų nuolatinių etatinių oponentų dėl Lietuvos dalyvavimo tarptautinėse misijose apskritai šitokius sprendimus mes priimsime kiek galima labiau sutelktai. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Prieš kalbėti norinčių nėra. Ar galime po pateikimo pritarti bendru sutarimu? Prieštaraujančių nėra. Ačiū.
Siūlomi komitetai. Pagrindinis – Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, papildomas – Užsienio reikalų komitetas. Siūloma svarstyti 2013 m. balandžio 25 d. Nėra prieštaraujančių. Jokių kitų pasiūlymų nėra. (Balsai salėje) Matysime, jeigu komitetai greitai pateiks, galėsime ir paankstinti. Jokių problemų nematome.

12.36 val.
Diplomatinės tarnybos įstatymo 47 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4644 (pateikimas)

Darbotvarkės 1-12 klausimas – Diplomatinės tarnybos įstatymo 47 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4644. Pranešėjas – J. Olekas. Kviečiame pranešėją į tribūną.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Noriu padėkoti pirmiausia kolegei Rasai už praeito įstatymo palaikymą, manau, ir dėl šio įstatymo sulauksime palaikymo. Šio įstatymo tikslas yra užtikrinti saugumą ir efektyvų užduočių vykdymą į užsienio valstybių ar tarptautinės institucijos… paskirtiems profesinės karo tarnybos kariams. Tai yra numatyti galimybę išduoti diplomatinius pasus profesinės karo tarnybos kariams, turintiems ne žemesnį kaip pulkininko leitenanto arba komandoro laipsnį, paskirtiems atlikti karo tarnybą užsienio valstybės ar tarptautinėje karinėje arba gynybos institucijoje, kai dėl to yra pateiktas krašto apsaugos ministro tarpininkavimo prašymas.
Argumentai būtų tokie, kad galiojantis Diplomatinės tarnybos įstatymas nenumato galimybės išduoti diplomatinio paso profesinės karo tarnybos kariui, kai jis krašto apsaugos ministro įsakymu skiriamas atlikti karo tarnybą ne Lietuvos Respublikos diplomatinėje atstovybėje, bet užsienio valstybės ar tarptautinėje karinėje ar gynybos institucijoje, pavyzdžiui, Europos Sąjungos ar NATO štabuose. Tarnyba šiose institucijose dėl tam tikroms pareigoms priskiriamų funkcijų vykdymo (įslaptintos informacijos gabenimas, informacijos rinkimas teisėtomis priemonėmis, derybos su konfliktų dalyviais, rekognoskuočių vykdymas) yra susijusi su didesne rizika, patiriama vykdant tarnybinę veiklą krizių ir neramumų apimtuose pasaulio regionuose, tarptautinių karinių operacijų rajonuose, kertant valstybių sienas. Esamų priemonių nepakanka, nes užsienio valstybių ir tarptautinės institucijos ne visada sudaro tarptautinius susitarimus dėl karių statuso, tarptautinių susitarimų nuostatos ne visada yra pakankamos ir ne visada visų valstybių vykdomos. Todėl mes siūlome šias pataisas ir prašome joms pritarti.
PIRMININKAS. Dėkojame. Jūsų nori paklausti E. Masiulis.
E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis ministre, na, pirmiausia faktas, kad ne užsienio reikalų ministras, o jūs teikiate šio įstatymo pataisas, rodo, kad, matyt, tokio aiškaus sisteminio požiūrio, kam Lietuvoje turėtų būti išduoti diplomatiniai pasai ir kokia iš viso yra jų paskirtis, mes pasigendame.
Antras dalykas. Diplomatinio paso statusas vienaip ar kitaip yra susijęs su diplomatinės veiklos ypatumais. Kai mes kalbame apie diplomatinių pasų taikymo profesinės karo tarnybos kariams išplėtimą, kyla klausimas, ar tie pareigūnai, dirbdami atitinkamose institucijose užsienio valstybėse, vykdo diplomatinę veiklą ir jų veiklos pobūdis yra vien kaip diplomatų? Kitaip tariant, ar čia nėra tokio… Jeigu mes kalbame apie karo atašė, tai visi atašė turi diplomatinius pasus. Šiuo atveju mes siūlome atidaryti langelį, duris plėsdami diplomatinių pasų taikymą Lietuvoje, ir galbūt ir kiti mūsų valstybės pareigūnai užsinorės to paties.
J. OLEKAS (LSDPF). Labai ačiū, kolega, už klausimą. Aš manau, kad tikrai tai svarstytina. Galbūt stovėti vietoj manęs galėtų ir užsienio reikalų ministras. Aš tikrai neturėčiau jokių pretenzijų. Mes pamatėme tą problemą, kai aukšti mūsų karininkai, tarnaudami Europos Sąjungos ar NATO štabuose, nesijaučia pakankamai saugūs diplomatine prasme, kai jų pavaduotojai, kitų valstybių atstovai tokius pasus ir tokią diplomatinės tarnybos apsaugą turi. Apibendrinę tai, ką mums pavyko sužinoti ir pamatyti, kas vyksta praktiškai, mes ir pasiūlėme šio įstatymo pataisas. Aš manau, diskusijose Seimo komitetuose galėsime atsakyti ir daugiau, jeigu tokių abejonių ar klausimų kils. Mums atrodo, kad tai yra prasminga ir reikalinga, kad mūsų aukštieji karininkai galėtų iš tikrųjų reikiamai atlikti jiems patikėtas valstybės funkcijas.
PIRMININKAS. Visi užsirašę paklausti paklausė. Už nori pasisakyti R. Juknevičienė.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, siūlau pritarti po pateikimo šiam projektui. Ne vien todėl, kad tai dar mūsų Vyriausybės praėjusių metų liepos mėnesį pateiktas, apsvarstytas ir pasiūlytas projektas, bet ir todėl, kad iš tikrųjų jis labai reikalingas mūsų kariams, karininkams, tarnaujantiems užsienyje. Todėl kviečiu pritarti.
PIRMININKAS. Prieš kalba E. Masiulis.
E. MASIULIS (LSF). Turbūt tiek buvusiems, tiek esamiems krašto apsaugos ministrams kitaip ir nederėtų kalbėti, puikiai suprantu. Bet vis tiek, kolegos, aš norėčiau atkreipti dėmesį į sisteminę problemą. Šiandieną mes turime pasiūlymą dėl kariškių, dėl profesinės karo tarnybos, tačiau aš noriu atkreipti dėmesį, kad mes turime tikrai nemažai pareigūnų, kurie dirba įvairiose tarptautinėse institucijose, ir aukštų pareigūnų, muitinės, pasienio, Interpolo, Europolo, pačių įvairiausių organizacijų. Jie neturi diplomatinio paso ir diplomatinio statuso. Šiuo atveju aš tikrai manau, kad reikėtų svarstyti, kiek apskritai Lietuvoje mes taikome diplomatinį pasą ir kam, ir tik tada galbūt apsispręsti. O taip atskirai mažais gabaliukais bandyti plėsti diplomatinio paso taikymo ratą, manau, yra ydinga praktika.
PIRMININKAS. Kadangi kalbėjo ir prieš, manau, bendru sutarimu nebus. Tada siūlau balsuoti.
Balsavo 61 Seimo narys: už – 55, prieš – 3, susilaikė 3. Po pateikimo Diplomatinės tarnybos įstatymo 47 straipsnio papildymo įstatymo projektui Nr. XIP-4644 yra pritarta.
Siūlomi komitetai: pagrindinis – Užsienio reikalų komitetas, papildomas – Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas. Siūloma svarstyti balandžio 25 d. Nėra kitų pasiūlymų?

12.44 val.
Karių materialinės atsakomybės įstatymo 4, 7, 8, 9, 11, 20, 21, 25 straipsnių pakeitimo ir papildymo bei 27 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIP-4897 (pateikimas)

Darbotvarkės 1-13 klausimas – Karių materialinės atsakomybės įstatymo 4, 7, 8, 9, 11, 20, 21, 25 straipsnių pakeitimo ir papildymo bei 27 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIP-4897. Pranešėjas – J. Olekas.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Dar kartą dėkoju kolegei Rasai ir noriu pasakyti, kad ir šis įstatymo projektas dar parengtas kolegų. Kaip matote, neužtruko nė keturių mėnesių, nors mes kai kurių įstatymų praėjusį kartą laukėme ilgiau, jis yra teikiamas ir siūlome priimti.
Įstatymo esmė, kad mes prašome suteikti galimybę sudaryti materialinės atsakomybės sutartį su karių grupe. Ne su individualiu kariu, bet su karių grupe. Buvo galima civiliams tokią sutartį sudaryti, bet iki šiol nebuvo galima kariams. Mūsų karių kai kuriais atvejais vienoje institucijoje (šiuo atveju, sakykime, sandėlyje) dirba keletas žmonių ir kai yra tik vienas materialiai atsakingas, o kiti nėra materialiai atsakingi, iš tikrųjų labai sunku surasti tą atsakomybės ryšį su vienu iš kelių tuo metu dirbančių. Civilinėje praktikoje tokios sutartys egzistuoja, todėl mes prašome leisti tokias sutartis sudaryti ir su grupe karių. Tai būtų esminis motyvas, dėl ko mes jį teikiame. Kviečiu pritarti.
PIRMININKAS. Jūsų paklausti nori vienas Seimo narys – A. Dumčius. Prašom.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkui. Labai paprastas klausimas. Nelabai aš įsivaizduoju visišką materialinę kario atsakomybę. Jeigu batus nunešiojo ar kaip čia? Yra tokių pavyzdžių? Galite pateikti?
J. OLEKAS (LSDPF). Ne, ne. Jeigu jūs norite pavyzdžio su batais, tai aš pateikčiau, kad trys kariai dirba batų sandėlyje ir iki šiol tik vienas atsakingas už visus tuos batus, esančius tame sandėlyje. Kartais gyvenime taip atsitinka, kad poros batų, žiūrėk, ir trūksta. Tada tą atsakomybę reikėtų padalinti visiems trims, kurie ten dirbo, ir taip galbūt sustiprinti, kad to dingimo, to batų trūkumo nebūtų.
PIRMININKAS. Dėkojame. Ačiū. Kalbėti už, prieš norinčių nematau. Ar galime po pateikimo pritarti bendru sutarimu? Prieštaraujančių nėra. Po pateikimo pritarta bendru sutarimu.
Pagrindinis – Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, papildomo nėra. Siūloma svarstyti 2013 m. balandžio 25 d.

12.47 val.
Seimo nutarimo „Dėl pritarimo atleisti Dalią Vasarienę iš Lietuvos apeliacinio teismo teisėjo pareigų“ projektas Nr. XIIP-230 (priėmimo tęsinys)

Dabar norėčiau paskelbti balsų skaičiavimo protokolą. Balsų skaičiavimo protokolas dėl Seimo nutarimo „Dėl pritarimo atleisti Dalią Vasarienę iš Lietuvos apeliacinio teismo teisėjo pareigų“ projekto Nr. XIIP-230. Priėmimas.

Šio nutarimo priėmimas

Iš viso išduota biuletenių – 78, rasta biuletenių – 78, galiojančių biuletenių – 66, negaliojančių – 12.
Už balsavo 64 Seimo nariai, prieš – 1, susilaikė 1. Balsų skaičiavimo komisijos pirmininko parašas. 2013 m. kovo 14 d.
Seimo nutarimas „Dėl pritarimo atleisti Dalią Vasarienę iš Lietuvos apeliacinio teismo teisėjo pareigų“, projekto Nr. XIIP-230, yra priimtas. (Gongas)

12.48 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos radijo ir televizijos komisijos narių paskyrimo“ projektas Nr. XIIP-352 (pateikimas)

Kadangi mes turime šiek tiek laiko iki Vyriausybės valandos pradžios 13.00 val., o rezervinių klausimų dabar svarstyti, kadangi aš juos turiu pateikti, mes negalime, todėl siūlau svarstyti popietinės darbotvarkės pirmą klausimą – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos radijo ir televizijos komisijos narių paskyrimo“ projektą Nr. XIIP-352. Pranešėjai – M. Bastys (Informacinės visuomenės plėtros komitetas) ir A. Pitrėnienė (Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas). Kuris iš jūsų pateiktų? Gerbiamoji Audronė? Kuris iš komitetų narių, nes du komitetai svarsto klausimą dėl Lietuvos radijo ir televizijos komisijos narių paskyrimo.
M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Informacinės visuomenės plėtros komitetas kartu su Švietimo, mokslo ir kultūros komitetu svarstė kandidatų klausimą ir buvo išrinkti du kandidatai nuo valdančiosios daugumos ir vienas kandidatas nuo opozicijos. Taigi nuo valdančiosios daugumos buvo išrinkti Jonas Korenka, Edmundas Vaitiekūnas, o opozicijos balsų daugumą surinko Vytautas Budnikas.
PIRMININKAS. Dėkojame. Jūsų paklausti nori… Audrone Pitrėniene, ar norėsite pateikti dar ką nors papildomai, nes bendri?.. (Balsai salėje) Gerai. Prašome. Kadangi bendras dviejų komitetų sprendimas, todėl kviečiame A. Pitrėnienę.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Kaip kolega minėjo, abu komitetai jau kurį laiką dirbome, kandidatūras rinkome, medžiagą parengėme, aptarėme ir išklausėme visus kandidatus.
Remdamasis Visuomenės informavimo įstatymo 47 straipsnio 4 dalimi, komitetas išrinko tris Lietuvos radijo ir televizijos komisijos narius. Rinkimuose iš viso dalyvavo Jonas Korenka (teikė Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija), Edmundas Vaitiekūnas (teikė Darbo partijos frakcija), Liudvika Meškauskaitė (teikė frakcija „Tvarka ir teisingumas“), Valenty Voinilo (teikė Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcija), Laimantas Jonušys (teikė Liberalų sąjūdžio frakcija). Laimėtojus įvardino kolega. Dar, atsiprašau, buvo teiktas Vytautas Budnikas (teikė „Drąsos kelias“).
Balsavimo rezultatai buvo tokie: J. Korenka gavo 15 balsų, E. Vaitiekūnas – 10 balsų, V. Budnikas – 11 balsų. Rezultatus abu komitetai patvirtino balsuodami. Balsavimo rezultatai: 14 – už, 3 susilaikė.
PIRMININKAS. Pirmininke, gal jūs tada atsakysite ir į Seimo narių klausimus. Užsirašė keturi Seimo nariai. Pirmasis klausia A. Anušauskas.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamoji pranešėja, aš suprantu, kad skirtingos partijos siūlė skirtingus kandidatus, bet svarstant, pavyzdžiui, dėl E. Vaitiekūno, ar čia (gal aš galiu klysti?) ne tas pats, kuris vadovavo Autorių teisių agentūrai, ir anuomet (taip pat galbūt nesuklysiu?) frakcija „Tvarka ir teisingumas“ jį buvo pasikvietusi dėl problemų su išmokomis, susijusiomis su atlikėjų autorinių atlyginimų priežiūra? Ar buvo išdėstyta motyvacija, kodėl būtent šis kandidatas yra išvis teikiamas?
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Aš galbūt galėčiau tik tiek pasakyti, kad iš tikrųjų komitetas kreipėsi į Specialiųjų tyrimų tarnybą, paklausimas buvo padarytas dėl kiekvienos kandidatūros, kuri buvo pateikta. Buvo sulaukta atsakymų, iš esmės kokių nors priekaištų nebuvo padaryta, kad nebūtų galėjęs kandidatuoti. Tik tiek, tos istorijos tikrai nežinau, o žmonės pristatė save taip, kaip jie suprato prisistatymą.
PIRMININKAS. Klausia E. Masiulis.
E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš norėjau paklausti komiteto pirmininkės. Kalbėdamas apie kai kurių kandidatūrų teikimą aš noriu paklausti, kiek komiteto nariai vertino tai, nuo kokios Seimo narių daugumos yra viena ar kita kandidatūra teikiama? Aš turiu omenyje to paties L. Jonušio kandidatūrą, kuri buvo siūloma nuo dviejų opozicijoje esančių frakcijų, kas reiškia daugiau kaip keturiasdešimt Seimo narių, komiteto nariai balsuodami, supratau, šito neįvertino. Ar situacija dėl gerbiamosios L. Meškauskaitės. Įvertinant visą jos profesionalumą, patirtį ir gebėjimą dirbti, vėlgi buvo šitie dalykai neįvertinti ir pasirinkti kiti. Gal jūs galėtumėte pasakyti, kokiais konkrečiais prioritetais remdamiesi komitetų nariai balsavo pasirinkdami vieną ar kitą kandidatą?
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju už klausimą. Manau, kad niekas negalėtų atsakyti už kitą, kokius motyvus turėjo ir kokiais įrodymais remdamiesi komiteto nariai atidavė savo balsą už vieną ar kitą kandidatą. Tiesiog kiekvienas asmeniškai priėmė sprendimą ir slaptu balsavimu buvo išreikšta Seimo narių, komitetų narių valia.
PIRMININKAS. Klausia N. Puteikis. Ruošiasi V. M. Čigriejienė.
N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Ar čia tas pats E. Vaitiekūnas, kuris parašė laišką Kauno teisėjams, kad jo sūnus būtų atleistas nuo baudžiamosios atsakomybės? Ar čia tas pats, kurio sūnus paėmė 30 tūkst. Lt kyšį?
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Aš nežinau. Jeigu sūnus taip ir darė, ar tai turėtų atsiliepti balsuojant dėl tėvo? Aš tikrai nežinau šitos istorijos. Išsamiau atsakyti negalėčiau. Tik aš suabejojau, ar visada tėvai atsako už savo vaikų poelgius, ar jie būtų labai geri, ar jie būtų nekokie.
PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū, posėdžio pirmininke. Mano klausimo paklausė E. Masiulis.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Ačiū pranešėjai.
Yra norinčių pasisakyti už, prieš. Pasisakyti už nori M. Bastys. Nėra? Prieš nori pasisakyti J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų manau, kad nėra gerai, kai valdančiosios daugumos balsais yra manipuliuojama opozicijos teikimais, nes jeigu kandidatas, kurį pasiūlo dvi didžiausios opozicinės frakcijos, yra atmetamas, o paremiamas pačios mažiausios, pusiau opozicinės frakcijos kandidatas, tai galima sakyti, kad valdantieji dar vieną kandidatą tokiu būdu nuo savęs deleguoja į komisiją.
Dabar dėl pačių valdančiųjų kandidatų. Vis dėlto labai gaila, kad buvo atmesta žinomos teisininkės, kuri labai gilinasi į žiniasklaidos reikalus, būtent advokatės L. Meškauskaitės kandidatūra, ji apskritai tikrai nepalyginamai su visais kitais kandidatais turi didelės patirties toje srityje. Matau, kad čia būta užkulisinių Darbo partijos ir socialdemokratų susitarimų taip pasielgti, ir tai galiausiai nulėmė rezultatą. Aš manau, kad vis dėlto tokiais atvejais reikėtų ieškoti platesnių politinių sutarimų ir demokratiškų sutarimų. Jeigu iš tikrųjų yra kokių nors objektyvių priekaištų dėl vienos ar kitos pavardės, tai gali nulemti balsavimą, bet šiuo atveju kaip tik perėjo pono E. Vaitiekūno kandidatūra, dėl kurios kaip tik tų konkrečių priekaištų, aš manau, būtų galima surasti.
PIRMININKAS. Dėkojame. Už pasisakys V. Saulis.
V. SAULIS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, visada bet kokios personalijos kelia daug klausimų. Iš tikrųjų galbūt ir opozicijos atstovai yra nepatenkinti, kad kai kurie žmonės nepakliuvo į šitą komisiją, tačiau aš, matydamas tų žmonių pavardes, pavyzdžiui, J. Korenkos, buvusio mūsų kolegos, dirbusio Seimo Švietimo, mokslo ir kultūros komitete, jų kompetenciją, manau, kad Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas tikrai padirbėjo tinkamai ir tas sprendimas buvo priimtas toks, koks yra. Šiandien mes, matyt, nebeturime kito kelio, tik turime šitą sprendimą priimti. Ačiū.
PIRMININKAS. Vienas pasisakė už, vienas – prieš. Kviečiu Seimo narius balsuoti. Kviečiu visus, kurie sėdi ministrų tribūnose, taip pat dalyvauti balsuojant. (Balsai salėje)
Balsavo 83 Seimo nariai: už – 52, prieš – 27, susilaikė 4. Po pateikimo yra pritarta. Seimo Pirmininkas siūlo ypatingos skubos tvarką, nors čia yra nutarimas. Dėl vedimo tvarkos. Prašom. E. Masiulis.
E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Matom, kad jau ir ministrai susirinko, prasideda Vyriausybės valanda. Dėl to, kad iš tikrųjų nebuvo atsižvelgta į opozicinių frakcijų teikiamas kandidatūras, manau, kad reikia laiko, kad susėstų frakcijų atstovai ir pasitartų, ką toliau daryti. Todėl frakcijos vardu prašau pertraukos iki kito posėdžio.
PIRMININKAS. Gerai. Pasiūlymas daryti pertrauką. Balsuojame dėl to… (Balsai salėje) Ar galime sutarti taip, nes čia formaliai kyla diskusijų, kuri tai yra stadija? Mes padarome taip, tiesiog darome pertrauką natūraliu būdu, nes kyla diskusijų, ir po to tęsime kitame posėdyje svarstymo stadiją. (Balsai salėje) Ačiū. Iki kito posėdžio, t. y. popietiniame posėdyje svarstysime toliau. (Balsai salėje) Popietiniame posėdyje tęsime svarstymą.

13.00 val.
Vyriausybės valanda

Dabar yra Vyriausybės valanda. Prašome ministrus užimti vietas Vyriausybės ložėje, kad galėtume pradėti Vyriausybės valandą.
Nematau opozicijos lyderio salėje, todėl pagal frakcijos dydį ir pirmas frakcijos vardu, man sufleruoja, yra J. Razma. Jis klausia pirmojo klausimo Vyriausybės. Prašome.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis Ministre Pirmininke, kaip žinote, dabar, jums valdant, svarbiausia viską lemianti institucija yra ne Vyriausybė, ne Seimas, o valdančiųjų koalicinė taryba, nes tai buvo labai aiškiai pademonstruota, kai švietimo ministras buvo klausinėjamas Švietimo, mokslo ir kultūros komitete dėl pakeitimų valstybinio lietuvių kalbos egzamino, tai galiausiai jis pasakė, ko jūs čia kankinatės, politinė taryba sprendimą jau yra priėmusi. Remdamasis ta aplinkybe, aš norėčiau paklausti, ar koalicijos politinė taryba yra priėmusi sprendimus ir kokius tokiais jau diskutuojamais ir svarbiais klausimais: dėl skalūnų dujų žvalgybos ir gavybos leidimo, dėl euro įvedimo nuo 2015 m. ir trečias – dėl pensijų sistemos reformos, kaip dabar yra nustatyta neseniai priimtuose įstatymuose?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už tris pateiktus klausimus, bet pirmiausia norėčiau pasveikinti su gimtadieniu, tiesiog gražiais 55, ir palinkėti sėkmės.
O atsakydamas į klausimus, turiu pasakyti, kad Vyriausybė dirba savarankiškai, bet jūs puikiai žinote, kad koalicija irgi turi dirbti kartu. O kas yra koalicija? Tai yra ir Vyriausybės nariai. Kai kuriais klausimais mes tikrai derinamės, ką ir jūs darydavote. Aš manau, kad dėl šito egzamino per daug yra sureikšminta, jeigu lyginsime su ankstesne tvarka, aš manau, čia galėtų švietimo ir mokslo ministras daugiau pakalbėti. Anksčiau buvo iš viso du egzaminai ir jie buvo visiškai skirtingi. Aš manau, kad einame iš lėto teisingu keliu, nesuskirstydami tam tikrų vaikų, abiturientų į tam tikras atskiras grupes, o tiesiog ir lietuvių mokyklų abiturientams kartu palengvinamos egzaminų sąlygos.
Dabar dėl skalūnų dujų. Niekas pozicijos nekeičia, bet čia yra, manau, anksčiau nepadaryti namų darbai. Geologijos tarnybos vadovas buvo informavęs asmeniškai mane ir mano kabinete, kai jam buvo užduotas klausimas, ar atliekant poveikio aplinkai vertinimą buvo suderinta su bendruomene ir buvo įvykdyti susitikimai. Jis aiškiai atsakė – taip, buvo, buvo susitikta. O kai susitikome su meru, tai, pasirodo, laikraščio kažkuriame, 8 ar 10, puslapyje buvo įdėtas mažytis skelbimas, kad kviečiame gyventojus dėl poveikio aplinkai vertinimo išsakyti savo nuomonę ir t. t. Aš manau, tokie būdai sprendžiant svarbius klausimus tikrai yra blogi. Jeigu būtų elgiamasi kitaip, vargu ar būtų šiandien ta diskusija tuo klausimu.
Dėl euro įvedimo yra mūsų Vyriausybės programoje, o dėl pensijų reformos, aš manau, ir jūsų Vyriausybei priimant sprendimus, be finansų ministro suderinimo arba be finansų ministro parašo, vargu ar finansų klausimai galėjo būti priimami. Čia savaitei buvo atidėtas klausimų svarstymas, dėl to, kad finansų ministras buvo Briuselyje. Viską papasakojau nuosekliai. Ačiū. (Balsas salėje: „Neatsakyta į klausimą.“) Kurį? (Balsas salėje: „Ar koalicijos taryba priėmė nutarimus?“) Mes su kiekvienu klausimu nebėgiojame į tarybą ir nesvarstome tų klausimų.
PIRMININKAS. Premjeras atsako kaip premjeras. Todėl kitas klausia E. Masiulis. Ruošiasi A. Stancikienė.
E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis premjere, artėjant Vyriausybės 100 dienų, matyt, tų klausimų vis daugėja. Bet aš tikrai šiandien norėčiau sustoti ties vienu labai svarbiu Lietuvai ir Lietuvos žmonėms klausimu. Žinome, kad kitą savaitę baigiasi konkursas dėl parinkimo įmonės dėl skalūninių dujų žvalgybos, ir per šitą laikotarpį mes iš tikrųjų iš jūsų koalicijos išgirdome labai skirtingus pasisakymus. Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkas ponas A. Salamakinas yra prieš žvalgybą ir tuo labiau gavybą. Aplinkos ministras ponas V. Mazuronis yra pozityviai nusiteikęs žvalgybos atžvilgiu. Būsimos suvienytos partijos lyderis ir vienas iš jūsų koalicijos partnerių R. Paksas yra prieš žvalgybą Žygaičių regione. Gerbiamasis premjere, jūsų aiški ir konkreti pozicija šiuo klausimu. Kaip bus po kitos savaitės sprendimų, ar mes iš tikrųjų pradėsime žvalgybos procesus Tauragės krašte?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Mano aiški pozicija buvo išakyta jau anksčiau, aš už tai, kad Lietuva turi atlikti žvalgybos darbus, bet niekada nebus vykdomi darbai, naudojant buldozerius ar tankus, nustumiant žmones į šalį. Niekada nebus daromi darbai žmonių ir aplinkos sąskaita. Aš manau, tam turi būti padaryti namų darbai, kad tie darbai sėkmingai galėtų vykti.
V. MAZURONIS (TTF). Jeigu galima, kadangi mano pavardė buvo paminėta. Gerbiamasis Eligijau, mano ir partijos pirmininko nuomonės visiškai sutampa, Prezidento R. Pakso, ir jis pasisako už saugumą, didesnį aplinkosauginį saugumą, už kalbėjimąsi su gyventojais ir atradimą sutarimo, lygiai tą patį sakau ir aš.
PIRMININKAS. Dėkojame. Ruošiasi A. Stancikienė. Ruošiasi L. Balsys. Nėra A. Stancikienės, tada L. Balsys. Ruošiasi I. Šiaulienė. Kortelė jūsų įdėta? Gal tada galite per šoninį mikrofoną, paprašysime, nes techniniai nesklandumai. Sekundę.
L. BALSYS (MSNG). Dabar veikia. Labai ačiū. Gerbiamasis premjere, aš norėjau paklausti iš energetikos srities. Kaip jūs asmeniškai vertinate galimybę garantuoti bazinę elektros generaciją Lietuvoje, statant kogeneracines biomasės granulėmis kūrenamas elektrines, kurios gamintų ir elektrą, ir ypač šilumą, sukurtų 10 tūkst. darbo vietų, ir Lietuva taptų nepriklausoma nei nuo rusiškų, nei nuo skalūninių dujų? Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Vertinu teigiamai, yra rengiamas mūsų aiškus planas ir rytoj jau pirmas susitikimas su specialistais, tiek Vyriausybės, tiek kviečiama ir Kainų komisijos vadovė, bus pateikta informacija apie kiekvieną savivaldybę atskirai, kaip yra tvarkomasi su šilumos ūkio gamyba. Kiek kiekvienoje savivaldybėje yra investuota pinigų į šilumos ūkio gamybos pertvarką, kuriose savivaldybėse reikia investuoti, kiek reikia investuoti. Šalia šito energetinio ūkio gamybos pertvarkymo plano taip pat yra rengiamas ir finansinis planas, kiek maždaug valstybė galėtų skirti iš Europos Sąjungos biudžeto, kad būtų galima mažinti šilumos ūkio gamybos kainą, kiek liktų prisidėti pačiom savivaldybėm. Mes manome, kad artimiausiu metu, gal gegužės mėnesio pabaigoje, tą visą Lietuvos žemėlapį pateiksime šitoje garbingoje salėje ir pristatysime jums.
PIRMININKAS. Klausia I. Šiaulienė. Ruošiasi Z. Žvikienė.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Norėčiau klausti ūkio ministrės. Gerbiamoji ūkio ministre, sakykite, kokie jūsų, praėjus beveik 100 dienų, pirmi judesiai gerinant verslo sąlygas?
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji kolege. Visų pirma jau pradėjo veikti centrinė perkančioji organizacija ir namų modernizavimo projektai jau gali judėti būtent per šią organizaciją, kur paketai bus perkami centralizuotai. Vienas iš pirmųjų pirkėjų, be abejo, bus Ignalinos savivaldybė, kuri jau ir anksčiau buvo pasirengusi namų modernizacijai.
Grįžtant prie biokuro, šiandien buvo sukviesta biokuro klasterio kūrimo visa grandinė, pradedant nuo miškų urėdų, mokslininkų, aparatūros gamintojų. Mes tokį bandomąjį projektą pradedame kurioje nors savivaldybėje nuo miško kirtimo atliekų, nuo energetinių augalų auginimo iki pat biokuro ir šilumos kainos mažinimo. Toliau. Ką mes dar padarėme? Sukūrėme Inovatyvios ekonomikos tarybą, nes mokslo ir verslo bendradarbiavimas vyksta vangiai. Be abejo, labai smarkiai dirbame prie Viešųjų pirkimų įstatymo tvarkymo, nes tai tampa kliūtimi tiek perkančiosioms organizacijoms, tiek ir realizuojant europinę paramą.
PIRMININKAS. Klausia Z. Žvikienė. Ruošiasi A. Mazuronis.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Premjere, aš čia. Jūs turbūt nepaprieštarausite man, kalbant apie tokias dvi žinias, kad Lietuvoje emigracija iki šiol yra labai didelė. Antra negera tokia žinia, išklausius Nacionalinės sveikatos tarybos ataskaitą apie tai, kad gimstamumas Lietuvoje mažėja. Jūs turbūt sutiksite ir su tuo, kad iš tikrųjų jūsų Vyriausybė yra nusiteikusi rūpintis vaikų gimstamumu ir vaiko gerove nuolat. Leiskite jūsų paklausti: ar jūs galėtumėte pasakyti, kokias konkrečias priemones vykdys Vyriausybė dėl demografinės padėties gerinimo ir dėl emigracijos mažinimo, susijusias su vaiko teisių gerove ir su gimstamumu? Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkui už klausimus. Kalbant apie emigracijos mažinimą arba pastangas sugrąžinti mūsų tautiečius atgal, jeigu tokia statistika ir toliau išliks, aš manau, vargu ar galima bus tą problemą spręsti, bet mes manome, kad pavyks situaciją pagerinti. Aš kalbu apie skurdo lygį Lietuvoje, palyginti su kitomis Europos Sąjungos šalimis. Matėte turbūt labai liūdną Eurostato paskelbtą statistiką.
Mūsų pagrindinis tikslas yra tai, kad žmonės pirmiausia žinotų trumpalaikę ir ilgalaikę mūsų Vyriausybės strategiją, kuri bus įgyvendinta per trumpąjį laikotarpį ir ilgąjį laikotarpį. Aš manau, kad žmonės galės persikvalifikuoti, jeigu šiuo metu yra be darbo. Aš manau, pirmas žingsnis – tai naujų darbo vietų sukūrimas, taip pat darbo užmokesčio didėjimas, vidaus vartojimo skatinimas per darbo pajamų augimą ir, savaime suprantama, priėmus Teritorinio planavimo įstatymo pataisas, didžiulis dėmesys yra ieškant tiek naujų rinkų, skatinant eksportą ne tik į Vakarus, bet ir į Rytus, ir su Kinija. Čia kalbu apie ekonomikos plėtrą.
Yra kita didžiulė problema. Jeigu kalbėtume, kas atsiliepia neigiamai emigracijai, tai švietimo sistemos ir sveikatos sistemos pertvarka. Švietimo sistemoje pastebėta, kad kvalifikuota darbo jėga yra rengiama labai silpnai. Čia irgi turi vykti didžiuliai pokyčiai.
Kalbant apie sveikatos apsaugą, tikiuosi, kad ta programa, kuri buvo Strateginiame komitete pristatyta sveikatos apsaugos ministro V. P. Andriukaičio, tikrai turėtų būti kuo skubiau įgyvendinta ir tam tikri pokyčiai turėtų įvykti. Jeigu bus visa tai kompleksiškai įgyvendinama, aš manau, kad mes apie emigraciją ir demografines problemas kalbėsime kitaip.
PIRMININKAS. Klausia A. Mazuronis. Ruošiasi V. M. Čigriejienė.
A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Norėjau paklausti energetikos ministro, bet kadangi jo nėra, tai galbūt Ministrui Pirmininkui klausimas. Gerbiamasis Ministre Pirmininke, iš tiesų paveldas, kurį jūsų Vyriausybė paveldėjo, energetikos srityje yra tragiškas, jeigu ne nusikalstamas.
Aš paminėsiu tik keletą aspektų. Tai yra Elektrėnų elektrinėje dirbtinis rusiškų ir brangių dujų suvartojimo užaukštinimas praeitos Vyriausybės laikais. „Klaipėdos naftos“ organizuotas dujotiekio tiesimas iš Jurbarko iki Klaipėdos suskystintų dujų terminalui ir sąlygų pakeitimas, kuris suteikia pagrindą dabar apskųsti konkursą ir žlugdyti projekto įgyvendinimą. Alternatyvios energetikos įstatymas, kurį šiai Vyriausybei skubiai teko taisyti ginant viešąjį interesą ir visus vartotojus. Aš jau nekalbu apie elektros tarpininkų įtartiną veiklą, apie Ignalinos lėšų, VAE lėšų laikymą „Snore“, paskui Ūkio banke, žinant, kokia yra situacija, ir panašiai.
Gerbiamasis premjere, ar jūs ir jūsų vadovaujama Vyriausybė arba Energetikos ministerija nesiruošia kreiptis dėl buvusių Energetikos ministerijos vadovybės veiksmų ir dėl viešojo intereso gynimo į teisėsaugos organus tam, kad galų gale turėtume atsakingus žmones už padarytą žalą visiems energijos resursų vartotojams, tarp jų ir šioje salėje sėdintiems?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkui už pastabas ir klausimą. Šiuo metu yra atliekamas auditas. Pasibaigus auditui, aš tikiuosi, kad visa ta medžiaga bus perduota Generalinei prokuratūrai.
PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi K. Glaveckas.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis vidaus reikalų ministre, ar jums neatrodo, kad nėra tarpžinybinės informacijos pasikeitimo tarp Sienos apsaugos tarnybos ir muitinės, todėl ir klesti kontrabanda, narkotikų prekyba? Tai daro didelę žalą Lietuvos valstybei. Kaip jūs elgsitės ateityje? Ačiū.
D. A. BARAKAUSKAS. Gerbiamoji Seimo nare, atrodo.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Atrodo.
PIRMININKAS. Trumpas atsakymas.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Manęs toks atsakymas netenkina, tegul paaiškina.
D. A. BARAKAUSKAS. Aš norėjau… Pirmas jūsų klausimas buvo, ar man atrodo taip, ką jūs pasakėte. Aš pasakiau, kad atrodo. Papildau atsakymą. Aš manau, jūs žinote, kad kontrabandą, visas prekes tikrina muitinės tarnyba. O Vidaus reikalų ministerijos Pasienio policija tikrina piliečių ir automobilių dokumentus. Aš tiesiog manau, kad pagrindinė problema yra dėl to, kad per sausumos sieną važiuoja treileriai, o muitinė turi galimybę patikrinti tik kas dešimtą treilerį. Devyni pravažiuoja be patikrinimo. Tai gali būti vienas iš didžiausių kelių, kuriuo praeina kontrabanda. Todėl ir sakiau, kad man atrodo taip pat, kad valstybė turėtų sudaryti galimybes, kad muitinė turėtų kur kas didesnes patikros galimybes, kas susiję su sausumos siena. Bet lygiai tos pačios problemos yra ir dėl jūrų transporto, ir dėl geležinkelio. Geležinkelio kontrolę atlikti yra paprasčiau. Tačiau dėl autotreilerių problema tikrai, kaip jūs ir pastebėjote, yra labai didelė, nes pagrindinis krovinių srautas, pavyzdžiui, per Baltarusijos–Lietuvos sieną, juda autotreileriais. Labai trumpai papildyti galėčiau tiek.
PIRMININKAS. Klausia K. Glaveckas. Ruošiasi M. Bastys.
K. GLAVECKAS (LSF). Klausimas bus finansų ministrui. Nors aš pirmą kartą matau, kiek atsimenu, kad finansų ministras sėdėtų taip toli kampelyje. Ačiū Dievui, kad jis turi mikrofoną ir galės atsakyti.
Klausimas būtų labai paprastas. Savivaldybių skola šiuo metu artėja prie 2 mlrd. Lt ir mes visi žinome tą situaciją, kuri yra didžiosiose savivaldybėse. Išskyrus kalbas, mes mažai ką sprendžiame, bet paprastiems žmonėms, miesto gyventojams, ypač Vilniaus, Kauno ir kitų, aktualiausias klausimas tarp kitų, šildymo, yra duobės. Sakykite, ar Finansų ministerija kartu su Savivaldybių asociacija nesiruošia kokių nors kitokių kofinansavimo instrumentų panaudoti ir sukurti, kad tas duobes kaip nors užlygintų, nes judėjimas miestuose darosi neįmanomas ir mūsų vaizdas prieš pirmininkavimą atrodo labai klaikiai. Labai ačiū.
R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų savivaldybių finansinio savarankiškumo ir savivaldybių finansinio pajėgumo klausimas iki šiol neišspręstas. Visos iki šiol buvusios Vyriausybės, įskaitant ir tą, kuri dirbo prieš mus, dėmesio šiai problemai nelabai daug skyrė dėl kartais ir suprantamų priežasčių – dėl sunkios bendros mūsų valstybės finansinės padėties. Tačiau su Savivaldybių asociacija mes tikrai dirbame, atskirai su Vilniaus savivaldybe taip pat dirbame, ieškome racionalių sprendimų, kuriuos būtų galima pritaikyti šiais metais esant jau patvirtintiems biudžetams. Be abejo, tai bus viena pagrindinių temų svarstant 2014 m. ir valstybės, ir savivaldybių biudžetus.
PIRMININKAS. Klausia M. Bastys. Ruošiasi L. Graužinienė.
M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Klausimas skirtas teisingumo ministrui. Gerbiamasis ministre, vakar Konstitucinis Teismas pasisakė dėl pilietybės klausimo ir dar kartą išaiškino, kad Lietuvos pilietybė gali būti suteikiama tik išimtiniais atvejais. Šiandieną mes matome, kad tas klausimas yra vis aktualesnis, nes nemaža mūsų visuomenės dalis yra emigravusi, nemažai vaikų gimsta jau užsienyje ir automatiškai įgyja tos valstybės pilietybę. Turbūt niekam nekyla abejonių, kad tai yra tikrai aktualu, kad tie piliečiai būtų mums lojalūs ir galėtų tinkamu metu grįžti į Lietuvą ir būti visateisiais Lietuvos piliečiais. Kaip, jūsų manymu, dabar lieka tik referendumas ar dar galima ieškoti ir kitų būdų po šio išaiškinimo? Dėkoju.
J. BERNATONIS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Pirmiausia aš nelabai galiu šiuo atveju sakyti asmeninę nuomonę, nes yra Konstitucinio Teismo sprendimas. Man konstitucinės normos truputį kitaip atrodė, bet kadangi dabar yra Konstitucinio Teismo išaiškinimai jau ne pirmą kartą, ir tai buvo susiję su labai rezonansiniais įvykiais, manyčiau, kad yra galimybė tik padaryti tam tikras konstitucines pataisas, nors kai ką būtų galima spręsti, kaip nurodė Konstitucinis Teismas, ir įstatymų pataisomis. Tačiau Konstitucijos pataisų iniciatyvos teisės Vyriausybė neturi, tai turėtų galbūt būti apsvarstyta mūsų Seimo Konstitucijos komisijoje, inicijuoti galėtų Seimo nariai. Jeigu reikia ekspertų, teisininkų pagalbos, žinoma, mes galime padėti parengti.
PIRMININKAS. Klausia L. Graužinienė. Ruošiasi V. Kamblevičius.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Noriu paklausti teisingumo ministro. Turbūt visa Lietuva žino apie Ukmergės problemą. Kai bendrauji su žmonėmis, advokatais, teisėjais, kitais darbuotojais, tai tikrai susidaro toks vaizdas, kad pastatais rūpinamasi daugiau negu žmonėmis. Aš pritariu, kad reikia tvarkyti ir spręsti pastatų klausimą, bet vis dėlto dirbantys žmonės, tiek prokurorai, tiek teisėjai, tiek advokatai, yra mūsų valstybės tarnautojai. Jie tarnauja mūsų valstybei, nešdami tą teisingumo dvasią, visur spręsdami tas problemas, kurios susidaro teisėsaugos srityje, priimdami, tikiu, teisingus nuosprendžius. Bet kai tokia situacija susidaro dėl jų sveikatos būklės, tai valstybė kažkaip į viską žiūri labai atsainiai. Tas faktas, kad buvę darbuotojai turi tikrintis sveikatą už savo pinigus ir t. t., ten daugybė tų problemų yra. Vis dėlto noriu išgirsti, kokia dabar situacija dėl žmonių sveikatos, ar tiesa, kad nėra tikrai nustatytų gyvsidabrio normų organizme, ir kodėl skiriasi tyrimai, atlikti užsienyje, kuriuos darosi už savo lėšas, nuo daromų Lietuvoje, ir išvis ar bus skirtas koks nors centralizuotas šių žmonių gydymas? Tai neeiliniai… ir paprastais žmonėmis reikia rūpintis, bet tai yra mūsų žmonės, kurie tarnauja valstybei.
J. BERNATONIS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Deja, negaliu sutikti su jūsų išsakytais teiginiais, kad valstybė nesirūpina, kad Vyriausybė nesirūpina ar apskritai niekas nesidomi sveikata, kad mums rūpi tik pastatai. Su tuo aš niekaip nesutiksiu. Aš pats buvau nuvažiavęs į Ukmergę, buvau susitikęs ne tik su teisėjais, bet ir su teismo darbuotojais, rūpinausi ne tik jų sveikata, bet ir darbo sąlygomis, konkrečiai vieną dieną praleidau Ukmergėje. Buvo Vyriausybės pavedimas mūsų ministerijai koordinuoti tuos klausimus, buvo atitinkamas pasitarimas, tam tikrus klausimus sprendžia Sveikatos apsaugos ministerija ir jos institucijos.
Aš manau, bent jau sveikatos tyrimai parodė, kad situacija nėra tokia, kaip bandoma ją nupiešti žiniasklaidoje. Tas įvykis apaugo įvairiais gandais. Taip atsitinka, suprantama, kai yra ekstremalus įvykis, ekstremali situacija, bet pirmiausia aš ir būdamas Ukmergėje, ir Vyriausybei referuodamas apie tuos klausimus kalbėjau būtent apie žmonių sveikatą. Aš nemanau, kad nereikia Ukmergėje statyti teismų pastato, nesirūpinti, kur dirbs, nes dabar teismas laikinai prisiglaudė neblogomis sąlygomis policijos komisariate. Reikia rūpintis viskuo. Sveikatos tyrimai parodė, kad taip, kaip tą istoriją mėgstama papasakoti, kad ten dešimt metų buvo nuodijami žmonės gyvsidabriu, tai to negalėjo būti, nes pakenkimai būtų rimtesni. Kalbėjomės ir su tais žmonėmis, kurie tikrino sveikatą, aš kalbėjau ir su visais pasitikrinusiais sveikatą. Man atrodo, jums tiesiog trūksta informacijos apie tai, ką Vyriausybė daro, arba jūs gal daugiau norėtumėte kaip nors tą klausimą pateikti kaip to krašto atstovė, užaštrinti. Patikėkite, mes tikrai esame labai susirūpinę ir tam skiriamos Vyriausybės rezervo lėšos.
Dėl sveikatos patikrinimo. Jūs žinote, kad sveikata tikrinama nemokamai, kadangi visi turi draudimą, o tie papildomi patikrinimai, kurių reikėjo, buvo taip pat atlikti. Į mus kreipėsi advokatai, kurie po keletą kartų buvo užėję į tą teismą. Mes galvojame, kad advokatai pajėgūs pasitikrinti sveikatą netgi užsimokėdami už tam tikrus tyrimus patys, nes žinote, koks įtemptas dabar mūsų biudžetas ir pinigai iš niekur nenukrenta. Bet rūpinimasis žmonėmis yra svarbiausia ir man, ir sveikatos apsaugos ministrui, ir kitiems Vyriausybės nariams. Ačiū už gerą klausimą.
PIRMININKAS. Klausia V. Kamblevičius. Ruošiasi J. Narkevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Klausimas būtų žemės ūkio ministrui. Priimant Vyriausybės programą daug dėmesio buvo numatyta skirti žemės ūkiui, ypač gyvulininkystei. Tačiau žiūrint į lėšas, kurios numatytos skirti gyvulininkystei, jos yra tiek mizernos, kad nėra ką pradėti. Faktiškai turėtų būti mažiausiai du kartus didesnės, nes kitaip negalima net kalbėti apie gyvulininkystės intensyvinimą. Ačiū už atsakymą.
V. JUKNA. Ačiū. Jūs visiškai teisingai sakote, kad didžiausias dėmesys gyvulininkystei, bet ten be pinigų nieko nepadarysi, nes reikia atlikti daugybę priemonių. Tikrai numatome kitų metų biudžete prašyti daugiau pinigų, kad tas priemones, kurias esame užsibrėžę, galėtume įgyvendinti, kartu numatyti ir kitiems metams finansines perspektyvas, kad ta parama būtų didesnė ir ta gyvulininkystė tikrai vystytųsi, nes be pinigų vienareikšmiškai, jūs teisingai pasakėte, nieko nebus.
PIRMININKAS. Klausia J. Narkevičius. Ruošiasi R. J. Dagys.
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū. Pastaruoju metu didelis šurmulys kyla dėl lietuvių kalbos egzamino ir, aišku, tų klaidų arba klaidingos pozicijos, kuri buvo nustatyta praeitoje kadencijoje, objektyvaus patikslinimo. Keistoka, kad lyg ir kaltieji turi teisintis dėl išlyginimo galimybių. Mano klausimas būtų kitoks. Ar neatrodo, kad už tos temos slypi tai, kad nebūtų nagrinėjamos kitos temos? Dabar akivaizdžiai trūksta moksleivių krepšelių lėšų. Praeitos kadencijos valdžia pakeitė moksleivių krepšelių metodiką. Ir dabar tokioms mokykloms, sakykime, kaip Trakų Vytauto Didžiojo, Lentvario Motiejaus Šimelionio gimnazijoms, kitaip kalbant, ne vien mokyklose tautinių mažumų kalba trūksta labai daug lėšų. Ką jūs, gerbiamasis švietimo ir mokslo ministre, manote apie tai ir kokius veiksmus rengiatės kuo greičiau atlikti, kad tą moksleivio krepšelio ydingai sutvarkytą metodiką pataisytume, išnagrinėtume, nes tikrai mokyklose nuotaikos yra nekokios, nes ateina mokslo metų pabaiga ir mokykloms gresia reorganizavimas. Ačiū.
D. PAVALKIS. Dėkui už klausimą. Dėl mokyklų reorganizavimo. Aš noriu priminti visiems Seimo nariams, kad mes turime po 9 % kasmet mažėjantį mokinių skaičių mokyklose visoje Lietuvoje, tai yra demografinė situacija, nuo kurios mes nepabėgsime.
Antras klausimas yra tas, kad nuo kažkada buvusio 6,4 % BVP, skirto švietimui, dabar yra susitraukę po praeitos kadencijos vadovavimo iki 4,8 %, tai yra didelės sumos pinigų.
Ir atsakydamas jau visai konkrečiai į klausimą, ką mes manome daryti. Yra sudaryta darbo grupė kartu su profsąjungomis, su mokytojų organizacijomis, su mokyklų vadovų sąjunga, įtraukta Savivaldybių asociacija. Darbo grupė (čia nėra toks greitas darbas) per mėnesį kitą parengs siūlymus, kuriuos mes galėsime derinti su socialiniais partneriais, aišku, ir su Seimo frakcijomis, kad vėl nebūtų taip, kad mes pirma padarome, paskui žiūrime, kas išėjo.
PIRMININKAS. Klausia R. J. Dagys. Ruošiasi A. Mitrulevičius.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Nesant socialinių reikalų ministrės, vis dėlto aš esu priverstas, nors jau man irgi ta tema pabodo, klausti premjero, arba gal jam padės finansų ministras. Nors jau, atrodo, apie pensijų reformą jūs aiškiai pasakėte savo poziciją. Vakar televizijos laidoje ponas S. Jakeliūnas pasakė, kad jis nematė naujos skaičiuoklės ir skaičiuoklėje pateiktos pensijų fondų pelningumo prielaidos yra gerokai per aukštos ir klaidina žmones. Aš norėjau paklausti. Ar iš tikrųjų jo teiginys yra toks, kaip jis pasakė, ar nebuvo derinta su Finansų ministerija, Centriniu banku, kad skaičiuoklės prielaidos būtų tik ekonominės realijos… Klausimas, kodėl jis liko neinformuotas, nors vadovauja tokiai grupei… kaip jūsų finansų sistemos pertvarkos dėl tam tikros reformos? Tai būtų juokinga, bet man nejuokinga todėl, kad mes visą laiką tokiais pareiškimais, jeigu tai yra netiesa, klaidiname žmones ir jaukiame jų sąmonę, giliname nepasitikėjimą mūsų valstybe.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Gal tiesiog nuo klausimo pabaigos. Čia yra labai rimtas klausimas. Jeigu nagrinėtume ne vien Lietuvos masteliu ir aspektu, bet visos Europos aspektu, pamatytume, kad demografinių problemų visoje Europoje vis daugėja. Pensijų reforma yra reikalinga dėl to, kad žmogus pirmiausia turėtų galimybę pasirinkti papildomai prieš išeidamas į užtarnautą poilsį. Tai yra kaip savotiška investicija, bet ta investicija turi būti efektyviai panaudota tų, kurie administruoja tuos fondus.
Dėl dydžio, 5 % ar 5,5 %, tai priklauso, ypač tokioje mažoje ir atviroje valstybėje kaip Lietuva, nuo ekonominės situacijos globaliame pasaulyje. Bet turime dėl vieno susitarti politiškai, kad kito kelio nėra. O diskusija dėl kapitalo grąžos priklauso nuo aibės kriterijų. Ir šiandien nėra, aš manau, tokio šviesuolio, kuris galėtų pasakyti, kokie tie kriterijai bus – ar 5,5 %, ar 4 %, ar 3 %, čia, aš manau, yra daug aspektų ir čia galima diskutuoti iki begalybės. Turime sutarti, kad reforma yra svarbi, reikalinga ir kad visuomenei reikia išaiškinti, kokia kategorija žmonių galėtų jau nedalyvauti, bet, aišku, irgi motyvuotai paaiškinant, dėl kokių priežasčių, kad nepadarytų klaidos. Čia irgi yra savotiška politikų atsakomybė. Ačiū.
PIRMININKAS. Klausia A. Mitrulevičius. Ruošiasi V. Stundys.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Mano klausimas būtų švietimo ir mokslo ministrui, taip pat ir energetikos ministrui. Aš dėl susidariusios situacijos Marijampolės kolegijoje, kuri eksploatuoja elektros tiekimo objektus. Dėl to per metus patiriama iki 50 tūkst. Lt nuostolių, nes patys, neturėdami lėšų, negali sutvarkyti dokumentacijos, kad galėtų išpirkti elektros tinklus, tai yra „Lesto“. Tą klausimą reikia spręsti, tai yra ne pirmų metų problema.
Dėl kolegijų švietimo ir mokslo ministrui aš teikiu šitą klausimą.
D. PAVALKIS. Mes galime pašnekėti ir kitu klausimu, kad kolegijos tapo nelabai valdomos, nes jų valdymo organai yra renkami vietoje, sakykim, pasiskiria direktorių ir ministerija sužino tiktai apie kažkokius administracinius pasikeitimus, jei įvyksta koks nors skandalas, kaip tai buvo Alytuje, kaip tai buvo dar keliose kolegijose. Taigi pasakyti, kad mes žinome, ką kiekviena kolegija daro, būtų absoliučiai neteisinga. Bent jau tokia praktika yra paveldėta iš buvusios Vyriausybės. Mes norime daugiau žinoti apie tas kolegijas. Aš manau, kad Seimui greičiausiai rudens sesijoje bus pasiūlyti kai kurie pakeitimai, jie leis efektyviau spręsti šitas problemas.
PIRMININKAS. Klausia V. Stundys. Ruošiasi E. Jonyla.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju. Kadangi kultūros ministro nei priešakinėse gretose, nei kur nors kamputyje nematyti, jis, matyt, semiasi užsienyje kokių nors patirčių, tuomet klausčiau teisingumo ministro. Aišku, klausimas gal ne visai jo srities, bet iš esmės susijęs su teisiniais esminiais dalykais. Taigi apie namų darbus, kurie ryškėja pavasario darbų programoje, ir jie yra aiškiai neatlikti. Aš tik vieną pavyzdį sakau. Yra dvi pozicijos. Viena pozicija – Vyriausybės įsipareigojimas pateikti Seimui Asmenų, priklausančių tautinėms bendrijoms, įstatymo projektą. Yra kita pozicija – parengti Tautinių mažumų įstatymą.
Vakar Švietimo, mokslo ir kultūros komitete E. Trusevičius, kultūros viceministras, pasakė, kad rengs Tautinių mažumų įstatymo projektą. Tai prieštarautų Vyriausybės nuostatai ir programai. Mano klausimas paprastas. Jeigu jūs nesusitariate, ką rengsite, tai gal vis dėlto pirmiausia pagal teisėkūros taisykles turėtumėte parengti koncepciją, nes klausimai, kurie keliami, susiję su tautinių mažumų reikalais, yra labai diskutuotini, ir koncepcijos būtinumas yra akivaizdus. Koks bus jūsų veikimas? Kokį kelią rinksitės? Ateis įstatymo projektas, ar vis dėlto Vyriausybė pirma tvirtins koncepciją?
J. BERNATONIS (LSDPF). Dėkoju už gerą klausimą. Deja, tautinių mažumų ar tautinių bendrijų reikalai nėra mūsų ministerijos kompetencija, tai priklauso Kultūros ministerijai. Todėl labai detaliai to dalyko negalėčiau komentuoti, tačiau tiek, kiek Teisingumo ministerija turi galimybę prižiūrėti teisėkūros reikalus, tiek, kiek tai priklauso pagal mūsų kompetenciją, mes stengiamės daryti. Žinoma, kad rengiant įstatymą pirmiausia turėtų būti parengta koncepcija, taip, kaip nustatyta Teisėkūros įstatyme, tačiau, kaip matote, to anksčiau nebuvo daroma ir dabar yra daugybė įstatymų be koncepcijų. Po to būna sudėtinga juos svarstyti. Deja, aš plačiau komentuoti šio klausimo negaliu, nes, kaip sakau, tai ne mūsų ministerijos kompetencija. Jeigu būtų perduota mums, tada aš galėčiau komentuoti.
PIRMININKAS. Klausia E. Jonyla. Ruošiasi A. Matulas. Salėje A. Matulas yra.
A. MATULAS (TS-LKDF). Norėčiau paklausti Ministro Pirmininko. Gerbiamasis Ministre Pirmininke, ką tik „Delfi“ pasirodė straipsnis, kad konservatoriai rems ministrą V. P. Andriukaitį. Noriu patikslinti, kad rems kai kurias geras idėjas.
O paklausti jūsų noriu dėl tokio dalyko. Vakar komitete svarstėme jūsų Vyriausybės priemonių prioritetinį planą, kuriame rašoma, kad praėjusiais metais sveikatos apsaugai skirta 4 % nuo bendrojo vidaus produkto. Jūs planuojate 2016 m. skirti 4,1 %. Vadinasi, beveik du kartus mažiau, netgi daugiau negu du kartus negu senųjų Europos valstybių. Visos ambicingos idėjos, kurias nori įgyvendinti sveikatos apsaugos ministras, bus niekinės, nes su tokiu progresu, su tokiu numatomu sveikatos sistemos lėšų augimu išties mes liksime paskutinėje vietoje.
Noriu paklausti. Išties susidarė keista situacija: turime 3,5 % didesnį sveikatos draudimo biudžetą, turime 266 mln. Lt rezervą, dabar per du mėnesius virš plano surinkta 40 mln. lėšų, bet dėl įvairių finansinių dalykų blokuojate, neleidžiate panaudoti rezervo ir šiandien įstaigos už pirmąjį pusmetį gauna 5 arba 10 % mažesnį finansavimą. Ar jūs galite duoti pažadą, kad nebūtų pažeistas Fiskalinio deficito įstatymas, liepos ar balandžio mėnesį vis dėlto tą rezervą, kuris priklauso Sveikatos draudimo fondui, kurį sunešė žmonės, leisite panaudoti?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamasis kolega Antanai, mes puikiai žinome, kad praėjusioje kadencijoje buvo priimtas Fiskalinės drausmės įstatymas. (Balsas salėje) Kas jame pirmiausia sakoma? Jame sakoma, kad išlaidos gali didėti tokiu procentiniu dydžiu, kokiu didėjo paskutinių penkerių metų pajamos. Vadinasi, turime suskaičiuoti procentais išvesdami vidurkį, kiek augo pajamos praėjusius penkerius metus, nes tokį įstatymą priėmėme, už jį čia buvo balsuojama. Jūs jį pateikėte ir mes dabar turime tam tikrus finansinius rėmus planuodami išlaidas. 2016 m. kol kas yra numatyti 4,2 % nuo bendrojo vidaus… (Balsas salėje) Ne, jau 2, pataisyta, perskaičiuota.
Taip, tai yra didžiulė problema, bet aš manau, kad mes ne tik dėl sveikatos apsaugos sistemos finansavimo, bet ir dėl kitų biudžetų vis dėlto turime pereiti prie racionalaus išlaidų planavimo, ką aš kalbėjau ir jūsų frakcijoje, kad medicinos įrangos negalime pirkti kiekvienai ligoninei, po to ta įranga netgi kai kur nenaudojama. Tai rezervas. Aš manau, turime įsivesti tvarką ir metodiką, kiek ir kokias paslaugas galime finansuoti ir kiek papildomai leisti privačioms įmonėms steigtis. Šitas sektorius turi būti pirmiausia skirtas žmonėms gydyti, o mes jau komercializavomės. Kalbame apie paslaugas, bet dažniausiai nekalbame apie tai, kaip tai atsiliepė žmonių gydymo kokybei. Aš manau, žiūrėdamas į perspektyvą, jeigu vyks sklandus pajamų surinkimas ir mažės fiskalinis deficitas, tada liepos mėnesį kalbėsime apie lėšų peržiūrą.
PIRMININKAS. Prašom papildomai patikslinti.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis Ministre Pirmininke, vis dėlto situacija yra įdomi. Jau dabar yra surinkta viršplaninių lėšų, jau dabar yra kur kas didesnis rezervas. Kam jūs patys prieštaraujate? Ministras ketina įgyvendinti gana nemažai neblogų darbų. Jūs vėlgi nieko neatsakėte visuomenei. Aš žinau, kad balandžio mėnesį bus galima… Dabar jūs „Sodrai“ skolinate, didžiulis deficitas. Mes subalansavome biudžetą ir jūs bandote nusavinti žmonių surinktas lėšas. Aiškiai pasakykite, ar leisite liepos mėnesį panaudoti? Kitaip tie pažadai bus niekiniai, nes…
PIRMININKAS. Gerbiamasis Antanai, jums klausimą patikslinti…
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamasis Antanai, aš jums dar kartą pakartosiu. Jūsų Vyriausybės pateiktas Fiskalinės drausmės įstatymas įpareigoja elgtis labai atsakingai ir griežtai. Jeigu pirmajam ketvirčiui pasibaigus matysime, kad viršplaninės pajamos arba finansinė situacija leidžia mažinti fiskalinį deficitą, mes tada ir priimsime tam tikrus sprendimus, kad būtų galima geriau finansuoti. Bet jūs puikiai suprantate, kad gali būti ir milijardas viršplaninių pajamų. Čia yra pajamos. Jos nieko nesako. Jos tik suteiks galimybę lengviau planuoti kitų metų išlaidas, nes jau 2013 m. pajamų spartus augimas padidins paskutinių penkerių metų vidurkį. Čia paprasta aritmetika.
PIRMININKAS. M. Petrauskienės nematau salėje. Tada gali klausti A. Nesteckis. Ruošiasi K. Starkevičius.
A. NESTECKIS (LSDPF). Gerbiamasis finansų ministre, klausimas būtų jums. Kaip žinome, priimdami įstatymą savivaldybėms leidome skolintis lėšų projektams kofinansuoti. Tačiau savivaldybės susiduria su ta problema, kad bankai nelabai nori skolinti savivaldybėms. Yra vienas dalykas, kad užsienio bankų akcininkai iš tikrųjų vertina Vilniaus miesto savivaldybės finansinę situaciją. Ji yra neigiama. Jų argumentas yra vienas – jūsų sostinės finansinė situacija yra labai sunki ir neprognozuojama, todėl suteikdami kreditus kitoms savivaldybėms iš tikrųjų sunkina sąlygas ir suteikia kreditus nepalankiomis sąlygomis. Ką jūs numatote šituo klausimu spręsti?
R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Tiesą pasakius, man šita informacija yra visiškai nauja, ir aš nemanau, kad būtų labai logiška vienos savivaldybės finansinę situaciją sieti su kita. Galbūt kartais savivaldybių atstovams pritrūksta derybinių gebėjimų, nes ta pati Vilniaus savivaldybė, kurią jūs paminėjote, sugeba su bankais susiderėti gana naudingomis sąlygomis, nors iš tikrųjų Vilniaus savivaldybės skola yra gana didelė ir problemos rimtos.
PIRMININKAS. Klausia K. Starkevičius. Ruošiasi D. Petrošius.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Laba diena. Mano klausimas bus žemės ūkio ministrui. Pirmajame derybų etape nepavyko susitarti dėl tiesioginių išmokų suvienodinimo su senosiomis Europos Sąjungos šalimis. 2020 m. išmokos Lietuvai bus 196 eurai ir sieks 75 % vidurkio. Žemdirbius tenkintų ir iš esmės buvo sutarta, kad tokios išmokos jau būtų mokamos nuo 2014 m. Kaip žinote, Europos Parlamentas vakar šio biudžeto nepatvirtino. Ką darote, kad padėtis pagerėtų mūsų šalies naudai?
Dar pusė klausimo. Kada iš tikrųjų išmokėsite papildomas nacionalines tiesiogines išmokas? Penkioliktoji Vyriausybė jas tokiu laiku jau būdavo išmokėjusi. Kaip žinote, šios išmokos daugiausia skiriamos gyvulininkystės ūkiams, tai yra programos tęstinumas. Jeigu jos bus neišmokėtos, tai tikrai susidarys kritinė situacija. Iš tikrųjų prašyčiau neversti bėdos išmokų moduliacijai, nes vakar vykusiame Kaimo reikalų komiteto narių susitikime auditorė R. Budbergytė aiškiai pasakė, kad čia būtina politinė valia. Komiteto posėdyje pasakė. Ar jos sulauks Lietuvos žemdirbiai artimiausiu laiku?
V. JUKNA. Ačiū už klausimus. Iš karto nuo antro, nes ką tik grįžau iš Žemės rūmų, kur su visomis savivaldos institucijomis kalbėjome išmokų klausimu, būtent apie 2012 metų Europos Komisijos reglamentą, kuris ir nustatė būtinybę vykdyti išmokų moduliaciją. Labai gaila, kad per du mėnesius tai nebuvo apskųsta, nors buvo teisė apskųsti. Iš tiesų sprendžiame ir tos išmokos tikrai artimiausiu metu bet kuriuo atveju pasieks žemdirbius. (…) turbūt viena iš paskutinių savivaldos organizacijų, kur ir Pieno gamintojų asociacija, ir Ūkininkų sąjunga, ir Žemės ūkio bendrovių asociacija, ir Žemės ūkio rūmai. Dar šita diskusija vyksta ir ieškome įvairių galimybių. Ką aš asmeniškai padariau prie šio klausimo dirbdamas? Tai visų pirma biudžete buvo numatyta 75 mln., dabar yra 106 mln. Žinoma, tas finansavimas galėtų būti ir didesnis. Toliau. Kreipėmės į Audito rūmus. Per tą laikotarpį, aš dabar tiesiog sakau, ką mes darėme. Toliau. Buvau susitikęs su žemės ūkio komisaru D. Ciolosu, kalbėjau, kad tai nėra visiškai teisinga pozicija taikyti tą moduliaciją ir taip toliau, bet buvo atsakyta, kad vis dėlto tie terminai praleisti, dabar galioja toks teisės aktas, koks galioja.
Kitas dalykas dėl pačios moduliacijos taikymo. Iš tiesų ir iš savivaldos organizacijų gavome prašymą, kad vis dėlto geriau truputį palaukti, mes irgi galėjome išmokėti vasario pradžioje tuos pinigus, jie buvo, bet neskubėjome pasirašyti, kad ieškotume galimybių. Ir patys žemdirbiai vyko į Briuselį, pateikė žemės ūkio komisarui D. Ciolosui prašymą, kad nesutinka su šita moduliacija ir taip toliau. Tiesiog dirbame prie to klausimo, galiu garantuoti, kad tie pinigai yra ir jie tikrai greitu metu pasieks žemdirbius, nes įsakymai yra parengti, guli ant mano stalo, tiesiog laukiame galutinio mūsų susitarimo su žemdirbių savivalda, būtent su žemdirbiais. Išmokoms viskas paruošta. Tikrai labai greitai tai pajudės.
Antras klausimas dėl išmokų. Vėlgi pirmadienį ir antradienį vykstu į Briuselį, trečiadienį, 20 dieną, turiu susitikimą su komisaru D. Ciolosu. Būtent šios Tarybos metu, pirmadienį ir antradienį, aktyviai dirbsime prie tų klausimų, kuriuos jūs pateikėte, kad tos sąlygos galimai gerėtų mūsų žemdirbiams. Sieksime diskutuodami naujo rezultato. Ačiū.
PIRMININKAS. Klausia D. Petrošius. Ruošiasi A. Dumčius.
D. PETROŠIUS (LSDPF). Ačiū už suteiktą galimybę. Klausimas būtų energetikos ministrui, kadangi jo nėra, turbūt premjerui. Norėčiau grįžti prie saulės energetikos. Teisingai buvo paminėta, jog tiek ši Vyriausybė, tiek ministerija iš esmės paveldėjo nusikalstamą situaciją. Tačiau šiame Seime mes priėmėme Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo pataisas, pagal kurias asmenys, turintys leidimus plėtoti saulės energetiką, iki kovo 1 d. turėjo sumokėti po 500 Lt už vieną kilovatvalandę ir taip toliau. Tačiau klausimas būtų toks: kokios priežastys lėmė, kad Energetikos ministerija tvarką, kaip tai padaryti, išleido tik likus iš esmės savaitei iki kritinio termino? Klausimas iš esmės labai svarbus, nes tai liečia bendrą investuotojų ir verslo klimatą. Kodėl buvo laukta ir tik kritiniu momentu buvo išleista tvarka?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Manau, lėmė tai, kad šita sistema tapo tokia, kad kas nors tai galėjo… Kas gali paneigti, kad kam nors nebuvo asmeniškai labai naudinga? Aš tikiu, dabar vyksta tyrimas, yra apklausiami žmonės, kad po kurio laiko turėsime atsakymus, tikrai galėsime suteikti konkretesnį atsakymą ir daryti tam tikras išvadas.
PIRMININKAS. Klausia A. Dumčius. Paskutinis ruošiasi R. Kupčinskas.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamasis sveikatos ministre, Vyteni, jums klausimas. Dar nekalbėjote. Gerbiamasis sveikatos ministre, sveikatos apsauga yra nepasotinamas, finansus naudojantis ryklys. Man atrodytų (čia dar norėčiau pasakyti asmeninę nuomonę), kad jeigu mes remsime vien valstybinę sveikatos draudimo apsaugą, tai neišgalėsime niekada. Priemokų, o galbūt net ir vokelių, kurie šiandien vis tiek cirkuliuoja, tiek valstybiniame sektoriuje, tiek ir privačiame sektoriuje… vis tiek galėtume palengvinti su papildomu, savanorišku sveikatos draudimu. Taigi prieš keletą kadencijų, atsimenate, parengėme įstatymą, buvo gerai išdiskutuota. Jis dėl visokių ekonominių nesklandumų, kurie užėjo, nebuvo įgyvendintas, bet man atrodo, kad tai būtų pati svarbiausia išeitis sveikatos apsaugos srityje. Ar būtų grįžtama prie to, ar ne, ministre?
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Mes tikrai į Vyriausybės programą esame įtraukę klausimą dėl papildomo Sveikatos draudimo įstatymo priėmimo nagrinėjimo. Taip pat norime pasakyti, kad Sveikatos draudimo įstatymo pataisų ir Valstybinės ligonių kasos reorganizavimo klausimai yra labai aktualūs. Be kita ko, buvo dabar padarytos studijos, kurios nagrinėjo ir papildomo sveikatos draudimo įvedimo Lietuvoje finansines galimybes. Tose studijose yra pateikti pliusai, minusai, galimybės ir perspektyvos. Suformavę Strateginio planavimo skyrių imsimės nagrinėti šiuos klausimus kompleksiškai. Aš manau, kad mes pakviesime diskutuoti ir Seimo politines jėgas dėl tų sprendimų, nes tai turėtų būti nacionalinio lygio klausimai. Kokios bus išvados tų diskusijų, matysime. Bet išties galvojame apie sveikatos draudimo ir papildomų galimybių įvedimo korekcijas.
PIRMININKAS. Paskutinysis klausia R. Kupčinskas.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamasis premjere, mano kolega klausė panašų klausimą, tik norėčiau pasiteirauti. Vis dėlto jau daugelį metų bandoma keisti, bet vis nepavyksta, paskirstymą Kelių fondo dėl vietinės reikšmės ir miestų gatvių būklės finansavimo pagerinimo ir valstybinių magistralinių kelių. Kaip tik čia buvo kalbėta, kad didžiųjų miestų gatvių būklė yra tikrai labai apgailėtina. Vis dėlto kas numatoma daryti? Ar iš tiesų ruošiamasi keisti tą paskirstymą Kelių fondo ir kada tai ketinama padaryti? Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Vyriausybės programoje yra numatyta nuo ateinančių metų, aišku, nėra metai apibrėžti, didinti atskaitymus iš Kelių priežiūros ir plėtros programos iki 30 % savivaldybėms. Aš manau, kad baigiant mokesčių sistemos peržiūrą šitas klausimas irgi bus pateiktas svarstyti. Kiek žinau, Kelių asociacija irgi neprieštarauja ir ministerija, tikiuosi, tą klausimą nagrinėja, irgi jam pritars.
PIRMININKAS. Ačiū Vyriausybės nariams. Vyriausybės valandai skirtas laikas baigėsi.

14.01 val.
Informaciniai pranešimai

Prieš paskelbdamas šio posėdžio pabaigą norėčiau perskaityti Lietuvos Respublikos Seimo narės D. Kuodytės pareiškimą „Dėl įsirašymo į Seimo draugystės su Kalnų Karabachu grupę“.
„2013 m. kovo 14 d., Vilnius. Vadovaudamiesi Seimo statuto 42 straipsniu, sudarome Seimo parlamentinę draugystės su Kalnų Karabachu grupę. Įsirašyti į šią grupę galima 2013 m. kovo 14 d. nuo 13 val. iki 15 val. posėdžių salėje, Sekretoriate. Grupės pirmas posėdis 2013 m. kovo 14 d. po paskelbimo per artimiausią pertrauką. Grupės sudarymo iniciatoriai.“ Dėl vedimo tvarkos. Prašom per šoninį mikrofoną.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Aš tik norėjau paprašyti posėdžio pirmininko, dabar jau vėlu, kad būtent tai, ką jūs dabar perskaitėte, prieštarauja ir Seimo valdybai, ir Statutui, ir Užsienio reikalų komiteto rekomendacijoms. Seimas rengia, kuria tarpparlamentinių ryšių grupes su valstybėmis, kurios yra tarptautiškai pripažintos. Šiuo atveju iš tikrųjų tokia grupė negali būti įkurta Seime, apie tai, aš manau, ir valdyba buvo informuota, ir Užsienio reikalų ministerija, ir Užsienio reikalų komitetas. Čia lygiai panašus atvejis, kai mes turėjome su Baltarusija. Su Baltarusija mes bent jau turėdavome ryšius su demokratine Baltarusijos grupe, žinodami, kad Europos Sąjunga nepripažįsta paskirto Baltarusijos parlamento. Šiuo atveju tikrai tokie dalykai stumia mūsų parlamentą ir Lietuvos valstybę į labai keistą situaciją ir mes čia tampame, Lietuva tampa tautinių mažumų iš Kaukazo, iš kur jos yra kilusios, politinių žaidimų ir susipriešinimo aikštele. Ar mes galime sau tai leisti?
PIRMININKAS. Atsakau iš karto į klausimą. Kad jūs įvardinote tarpparlamentinių ryšių grupę, tai nėra pagal šį Statuto straipsnį. Statuto 42 straipsnis – tai yra laikinosios grupės, todėl tai nėra tarpparlamentinių ryšių grupė, mes valdyboje svarstėme tą klausimą. Kaip jums perskaitytas pareiškimas ir skelbia, kad tai yra laikinosios grupės, ir tarpparlamentinių ryšių niekur nebuvo paminėta šiame pareiškime. Todėl mes negalime pasielgti kitaip, kaip tik perskaityti tokį pareiškimą, ir atsižvelgiant ypač į tai, kad Seimo statuto 42 straipsnis skelbia, kad jeigu yra penkių Seimo narių toks pareiškimas, jis yra įteikiamas Seimo Pirmininkui, mes naudodamiesi praktika, kuri yra susiformavusi, privalome jį perskaityti. Seimo narių, deja, laisvas mandatas.
Gerbiamoji D. Mikutienė. Prašom, dėl vedimo tvarkos.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Aš noriu atsakyti gerbiamajam A. Ažubaliui, kad Lietuva yra demokratinė valstybė, Seimo nario mandatas yra laisvas. Seimo nariai gali draugauti su kitų šalių parlamentais, net jeigu jie ir nėra oficialiai pripažinti. Gal jums pratęsti sąrašą, kur ir jūsų frakcijos nariai ir žmonės pasirašinėjo, Kuba, Taivanas, Čečėnija, Tibetas. Dar pridėti sąrašą? Aš noriu jums pasakyti, kad nederėtų šitaip elgtis ir nežeminti Seimo narių. Labai ačiū.
PIRMININKAS. Skelbiu rytinį posėdį baigtą. Pertrauka iki 15.00 val.
