LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 25
STENOGRAMA

2013 m. kovo 14 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojas G. KIRKILAS

PIRMININKAS (G. KIRKILAS, LSDPF). Gerbiamieji kolegos, pradedame vakarinį posėdį. (Gongas) Kviečiu visus registruotis.
Užsiregistravo 49 Seimo nariai.

15.00 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos radijo ir televizijos komisijos narių paskyrimo“ projektas Nr. XIIP-352 (svarstymas)

Gerbiamieji kolegos, mes tęsiame Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos radijo ir televizijos komisijos narių paskyrimo“ projekto svarstymą.
Dėl vedimo tvarkos – kolega G. Steponavičius.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Taip pat ir už įjungtą mikrofoną. Išties dėl šio klausimo Liberalų sąjūdžio frakcijos vardu mes norėtume prašyti pertraukos iki kito posėdžio. Motyvai rytiniame posėdyje, svarstant pateikimo stadijoje, buvo išsakyti. Mes tikimės, kad ir valdančiosios daugumos frakcijos išgirs mūsų prašymą susėsti ir aptarti atskirų komisijos narių skyrimo peripetijas. Todėl mes prašome, kad būtų padaryta pertrauka, ir neformaliom diskusijom iki to laiko bus padaryta. Žinome, kad šitas klausimas yra svarbus, jis turi būti priimtas kuo greičiau, todėl sutarimas tarp frakcijų, tiek daugumos, tiek mažumos, yra svarbus aspektas, kad judėtume į priekį. Pertraukos prašome iki kito posėdžio.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, prašymas yra teisėtas. Turėtume balsuoti. Galime balsuoti? Tie, kas palaiko Liberalų sąjūdžio prašymą, balsuoja už, kas nepalaiko, balsuoja prieš arba susilaiko. Prašom balsuoti.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 65 Seimo nariai. Už – 19, prieš – 33, susilaikė 13. Turime? Penktadalį turime. Yra. Penktadalis. (Balsai salėje) Yra, Algi. Kolegos, nesiginčykime! Čia paprasta aritmetika, jokia ne politika. Pertrauka iki kito posėdžio.

15.03 val.
Įstatymo „Dėl Susitarimo, kuriuo antrą kartą iš dalies keičiamas 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytas ir 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pirmą kartą iš dalies pakeistas Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos Bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimas, ratifikavimo“ projektas Nr. XIIP-229 (pateikimas)

Gerbiamieji kolegos, einame prie tarptautinių sutarčių ratifikavimo. Įstatymo „Dėl Susitarimo, kuriuo antrą kartą iš dalies keičiamas 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytas ir 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pirmą kartą iš dalies pakeistas Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos Bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimas, ratifikavimo“ projektas Nr. XIIP-229. Kviečiu viceministrą Nerį Germaną. Prašom.
N. GERMANAS. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, nepaisant tokio sunkaus ir ilgo pavadinimo, klausimo esmė yra labai paprasta – tai Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno grupės valstybių partnerystės susitarimo ratifikavimas. Europos Sąjungos ir šių valstybių santykiai laikui bėgant buvo suformuoti sudarant kelis susitarimus ir konvencijas. Šių susitarimų pagrindinis tikslas – panaikinti skurdą labiau integruojant šias šalis į pasaulio prekybos sistemą. Jie palaipsniui suvienijo svarbius gero valdymo, politinio dialogo ir ekonominio bendradarbiavimo elementus.
2000 m. birželio 23 d. Kotonu mieste pasirašytas partnerystės susitarimas, nustatytas…
PIRMININKAS. Gerbiamasis viceministre, aš paprašysiu gerbiamųjų kolegų Seimo narių truputį tyliau. Ačiū. Prašom.
N. GERMANAS. Buvo nustatytas 20 metų Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno šalių santykių pagrindas. Kotonu susitarimo tikslas yra pagerinti šalių gyvenimo lygį, ekonominį vystymąsi, pradėti glaudų bendradarbiavimą su jomis, visapusiškiau integruojant šias šalis į pasaulio prekybos sistemą.
Šiandien teikiamas Lietuvos Respublikos įstatymo projektas dėl susitarimo, kuriuo pratęsiamas Liuksemburge pasirašytas Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos Bendrijos bei jos narių partnerystės susitarimo ratifikavimas. Susitarimas parengtas vadovaujantis Kotonu susitarimu, kuris numato jo peržiūrą kas penkerius metus. Ir šitas susitarimas numato tris pagrindinius aspektus: tai yra politiniai bendradarbiavimo aspektai, regioninis bendradarbiavimas ir integracija ir partnerytė, susijusi su vystomuoju bendradarbiavimu. Susitarimas pradėtas laikinai taikyti nuo 2010 m. ir visos susitarimo šalys yra raginamos per 2 metus ratifikuoti tą susitarimą.
Lietuva savo laiku prisijungė prie šito susitarimo ir buvo ratifikavusi tą susitarimą Seime 2006 m. spalio 6 d. Šiuo metu faktiškai visos Europos šalys ratifikavimo šį susitarimą. Prašome, kad Seimas pradėtų ratifikavimo procedūrą. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Norinčių paklausti nėra. Gerbiamieji kolegos, ar kas nors dar nori kalbėti šiuo klausimu, ar galėtume pritarti po pateikimo bendru sutarimu? Siūlote balsuoti. Balsuojame. Prašom. Kas už šį labai ilgo pavadinimo projektą Nr. XIIP-229, prašom balsuoti už, kas galvoja kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. Čia pateikimas. Gerbiamieji kolegos socialdemokratai ir liberalsąjūdžio žmonės! Irena Šiauliene, kolega Steponavičiau, galima truputį? Ačiū.
Už balsavo 69. Atsiprašau, 68. Iš viso balsavo 69, už – 68, prieš nėra, susilaikė 1. Pritarta po pateikimo.
Ačiū, gerbiamasis viceministre.
Gerbiamieji kolegos, siūlomas Užsienio reikalų komitetas. Ar reikia papildomo? Nereikia. Dar Europos? Viceministras siūlo dar Europos reikalų komitetą. Tam aš pritariu. Ir siūloma svarstyti balandžio 25 d. Galime pritarti tokiam sprendimui? Galime. Ačiū, kolegos. Baigiame šį klausimą.

15.07 val.
Įstatymo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Organizacijos 1980 m. balandžio 11 d. Konvencijos dėl tarptautinio prekių pirkimo–pardavimo sutarčių“ 1 punkto pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-100 (pateikimas)

Pereiname prie kito – įstatymo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Organizacijos 1980 m. balandžio 11 d. Konvencijos dėl tarptautinio prekių pirkimo–pardavimo sutarčių“ 1 punkto pakeitimo“ projekto. Kviečiame teisingumo ministrą J. Bernatonį. Prašom, ministre.
J. BERNATONIS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos Seimo nariai, teikiame Lietuvos Respublikos įstatymo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Organizacijos 1980 m. balandžio 11 d. Konvencijos dėl tarptautinio prekių pirkimo–pardavimo sutarčių“ 1 punkto pakeitimo“ projektą.
Įstatymo projektas parengtas siekiant panaikinti išlygą, padarytą prisijungiant prie Jungtinių Tautų Organizacijos Konvencijos dėl tarptautinio prekių pirkimo–pardavimo sutarčių. Pagal išlygą bet kokios 11, 29 straipsnių arba konvencijos II dalies nuostatos, leidžiančios, kad pirkimo–pardavimo sutartis, jos pakeitimas, šalių susitarimo nutraukimas arba oferta, akceptas ar bet koks kitas išreikštas ketinimas būtų daromi ne raštu, o bet kuria forma, netaikomos, jeigu viena iš šalių turi savo komercinę įmonę Lietuvos Respublikoje.
Įstatymo projektu siekiama prisidėti prie konvencijos preambulėje įtvirtintų tikslų (teisinių barjerų tarptautinėje prekyboje pašalinimo ir tarptautinės prekybos plėtros skatinimo) įgyvendinimo panaikinant teisines kliūtis taikyti konvenciją.
Šiuo metu Lietuvos Respublikos ūkio subjektui sudarant nerašytinės formos tarptautinio prekių pirkimo–pardavimo sutartį kyla konvencijos taikymo neaiškumų, kadangi galiojanti išlyga panaikino konvencijos taikymo galimybę. Dėl pasikeitusių socialinių bei ekonominių sąlygų, kurioms esant Lietuvos Respublika padarė išlygą, taip pat pasikeitus Lietuvos Respublikos pirkimo–pardavimo sutarčių santykius reglamentuojančioms teisės normoms, toliau taikyti išlygą nėra, mūsų manymu, tikslinga. Be to, tolesnio išlygos taikymo prasmingumu verčia abejoti ir Jungtinių Tautų Tarptautinės prekybos teisės komisijos raginimas svarstyti galimybę atšaukti išlygą, formuojamą Lietuvos Respublikos teismų, ir užsienio valstybių praktika tarptautinės prekybos teisinio reguliavimo srityje bei išaugusios sandorių sudarymo įvairiomis formomis galimybės.
Kartu pažymėtina, kad didžioji dauguma konvencijos dalyvių nėra pasinaudojusios išlygos padarymo galimybe. Kai kurios kitos valstybės, pavyzdžiui, Estija, Latvija, pakeitusios anksčiau galiojusį sutartinį santykių teisinį reguliavimą, panaikino išlygą, padarytą ratifikuojant konvenciją. Mes taip pat siūlome šią išlygą panaikinti.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis ministre. Nėra norinčių klausti. Ar yra norinčių pasisakyti? Nėra. Galime po pateikimo pritarti bendru sutarimu? Galime. Ačiū. Pritarta.
Gerbiamieji kolegos, siūlomi komitetai: Užsienio reikalų komitetas ir papildomas – Ekonomikos komitetas. Galime pritarti? Ar yra dar norinčių pasiūlyti? Nėra. Pritarta. Siūloma svarstyti taip pat balandžio 25 d. Ačiū, gerbiamasis ministre.

15.11 val.
Įstatymo „Dėl Tarptautinės konvencijos dėl asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo ratifikavimo“ projektas Nr. XIIP-152 (pateikimas)

Jūs taip kviečiamas ir kitu klausimu. 2-4 klausimas – įstatymo „Dėl Tarptautinės konvencijos dėl asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo ratifikavimo“ projektas Nr. XIIP-152. Prašom, ministre.
J. BERNATONIS (LSDPF). Lietuvos Respublika 2007 m. vasario 6 d. kartu su kitomis valstybėmis signatarėmis Paryžiuje vykusios konvencijos pasirašymo atidarymo ceremonijos metu pasirašė konvenciją. Pažymėtina, kad Lietuvos Respublika jau yra prisiėmusi įsipareigojimą ratifikuoti šią konvenciją pagal 2011 m. Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos vykdytos visuotinės periodinės peržiūros metu pateiktas rekomendacijas, todėl šios konvencijos, kurios 17 straipsnio 1 dalyje numatoma, kad niekas negali būti slaptai kalinamas, ratifikavimas prisidėtų prie Lietuvos Respublikos įsipareigojimų pagal Jungtinių Tautų žmogaus teisių apsaugos teisės aktus įgyvendinimo.
Tikėtina, kad konvencijos ratifikavimas ir pagal konvenciją reikalaujamų veikų, susijusių su asmenų priverstiniu dingimu, kriminalizavimas Lietuvos Respublikos baudžiamajame kodekse bei priemonių, numatytų konvencijoje, priėmimas prisidės prie kovos su nusikalstamumu konvencijoje numatytose srityse ir jo mažėjimo Lietuvos Respublikoje. Be to, Lietuvos Respublika, tapdama konvencijos dalyve, prisidėtų prie tarptautinės bendruomenės pastangų rengiant ir imantis veiksmingų bei praktiškai įgyvendinamų priemonių, siekiant užkardyti tarptautinio pobūdžio nusikalstamumą konvencijoje numatytose srityse.
Ši tarptautinė sutartis yra ratifikuotina tarptautinė sutartis pagal Lietuvos Respublikos Konstitucijos 138 straipsnio 1 dalies 6 punktą, Lietuvos Respublikos tarptautinių sutarčių įstatymo 7 straipsnio 1 dalies 6 punktą. Teikiamo įstatymo projekto paskirtis – ratifikuoti su pareiškimais konvenciją ir taip įvykdyti jai įsigalioti Lietuvos Respublikoje būtinas nacionalinės teisės procedūras.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis ministre. Jūsų nori paklausti V. V. Margevičienė. Prašom, kolege.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis ministre, ačiū jums už tai, kad ryžotės ratifikuoti šią konvenciją, ir noriu paklausti. Jūs žinote, kad mes jau ketveri metai Lietuvoje ieškome. Iš pradžių turėjome labai daug dingusių vaikų, dabar jau yra išgryninta situacija, bet vis tiek yra arti 2 tūkst. vaikų, kurių nerandame Lietuvoje. Tos paieškos labai sunkiai mums sekasi. Net įsitraukia Europolas per Anglijos… Didžiosios Britanijos nevyriausybines organizacijas. Vidaus reikalų ministerija vienu metu buvo atsisakiusi ieškoti tų vaikų dėl to, kad nėra tėvų prašymo. Sakykite, ar ratifikavus šią konvenciją bus ieškoma vaikų, ar vėl reikės atskirų tėvų prašymų, kad jie galėtų pareikšti, kad reikia ieškoti jų vaikų?
J. BERNATONIS (LSDPF). Sutinku su jumis, kad tai yra didelė problema, kurią bandoma spręsti. Mano įsitikinimu, konvencija palengvins tą sprendimą. Jeigu trūktų dar kokių nors nacionalinės teisės aktų dėl to, kad būtų galima pradėti ieškoti, aš manau, kad bendromis pastangomis kartu su vidaus reikalų ministru mes tuos klausimus spręsime.
PIRMININKAS. Kolegos, daugiau klausimų nėra, norinčių kalbėti taip pat nematau. Ar galėtume pritarti bendru sutarimu? Galime pritarti bendru sutarimu? Ar reikia balsuoti? Balsuojame. Kas už šį projektą, balsuoja už šią konvenciją, kas prieš, balsuoja prieš arba susilaiko.
Gerbiamieji kolegos, užsiregistravo 79 Seimo nariai ir tiek pat balsavo už. Įstatymo projektui pritarta. Siūlomi komitetai: Užsienio reikalų komitetas, papildomų kol kas nėra. Ar reikia ir papildomų komitetų? Ministre, nereikia papildomų, užteks Užsienio reikalų?
J. BERNATONIS (LSDPF). Galbūt gali būti ir Teisės ir teisėtvarkos komitetas, bet aš nežinau, nenorėčiau siūlyti, jeigu pats komitetas nesisiūlo.
PIRMININKAS. Teisės ir teisėtvarkos komitetas nesisiūlo? Ne. Tada lieka Užsienio reikalų komitetas. Siūloma svarstyti taip pat balandžio 25 d. Ačiū.

15.16 val.
Baudžiamojo kodekso 91 straipsnio ir Kodekso priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4635ES, Baudžiamojo proceso kodekso 66, 67, 691, 711, 73, 3651 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Kodekso priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4636ES (pateikimas)

Gerbiamieji kolegos, pereiname prie Baudžiamojo kodekso pataisų. Toliau prašome ministrą jas pristatyti. Galbūt, ministre, galėtumėte kartu du pristatyti – Nr. XIIP-4635 ir Nr. XIIP-4636. Tai yra Baudžiamojo, atsiprašau, turiu pasakyti, kodekso 91 straipsnio ir kodekso priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas ir antrasis – Baudžiamojo proceso kodekso 66, 67, 691, 711, 73, 3651 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir kodekso priedo papildymo įstatymo projektas. Prašom, ministre.
J. BERNATONIS (LSDPF). Dėkui, gerbiamasis Seimo posėdžio pirmininke. Pristatysiu abu šiuos įstatymų projektus. Įstatymų projektų pagrindinis tikslas – tinkamai įgyvendinti atitinkamų Europos Sąjungos teisės aktų reikalavimus, perkeliant šių teisės aktų nuostatas į Lietuvos Respublikos nacionalinę teisę ir taip užtikrinant Baudžiamojo proceso įstatymo normų veiksmingumą ir atitiktį Europos Sąjungos teisės aktams. Be to, įstatymų projektų tikslas yra įtvirtinti Lietuvos nacionalinėje teisėje, reglamentuojančioje Europos arešto orderio išdavimo procedūrą, proporcingumo ir proceso ekonomiškumo principą, perduoti arešto orderio dėl asmenų, pasislėpusių nuo bausmės, vykdymo išdavimo funkciją teisminėms institucijoms, tai yra apygardų teismams, bei suteikti Vilniaus apygardos teismui didesnę veiksmų laisvę priimant sprendimą dėl gautų kelių prašymų išduoti ar perduoti tą patį asmenį. Įgyvendinant šiuos tikslus yra siūloma keisti Baudžiamojo proceso kodekso 3651 straipsnį, reglamentuojantį Europos Sąjungos valstybės narės kompetentingos institucijos paskirtos piniginės sankcijos pripažinimą, ir Baudžiamojo kodekso 91 straipsnį, reglamentuojantį asmens perdavimą pagal arešto orderį, patikslinant juose atitinkamai nustatytus atsisakymo vykdyti paskirtą piniginę sankciją ir arešto orderio pagrindą dėl asmens asmeniško nedalyvavimo priimant sprendimą. Taip pat Baudžiamojo proceso kodekso 66, 67 ir 691 straipsniuose numatyti Lietuvos nacionalinio nario Eurojuste tarpininkavimo galimybę siunčiant ir gaunant teisinės pagalbos prašymus, perduodant išduotus arešto orderius.
Taip pat numatyti, kad neatidėliotinais atvejais Lietuvos Respublikos teismai ir prokuratūra prašymus kitoms Europos Sąjungos valstybėms narėms gali siųsti per Lietuvos nacionalinį narį Eurojuste. Baudžiamojo proceso kodekso 67 straipsnio 2 dalyje numatyti, kad Lietuvos Respublikos teismai ir prokuratūra gali vykdyti prašymus juos gavę per Lietuvos nacionalinį narį Eurojuste, tokiu būdu užtikrinant prašymo vykdymo operatyvumą. Atitinkamai keistina Baudžiamojo proceso kodekso 67 straipsnio 3 dalis, numatant galimybę apie prašymo neįvykdymo rezultatus informuoti prašymą pateikusios Europos Sąjungos valstybės narės instituciją per Lietuvos nacionalinį narį Eurojuste. Taip pat siūloma keisti Baudžiamojo proceso kodekso 691 straipsnio 1 dalį, numatant, jog Generalinė prokuratūra, išdavusi arešto orderį, turi galimybę dėl šio orderio susisiekti su kompetentinga Europos Sąjungos valstybės narės institucija tiesiogiai arba per Lietuvos nacionalinį narį Eurojuste. Generalinei prokuratūrai paliekama teisė įvertinti ir nuspręsti, kokiu atveju reikėtų prašyti tarpininkavimo.
Taip pat siūloma keisti Baudžiamojo proceso kodekso 691 straipsnio 2 dalį, numatant, jog apygardos teismas, išdavęs arešto orderį, turi galimybę dėl šio orderio susisiekti su kompetentinga Europos Sąjungos valstybės narės institucija tiesiogiai arba prireikus per Teisingumo ministeriją ar per Lietuvos nacionalinį narį Eurojuste.
Įstatymų projektais taip pat siūloma nustatyti proporcingumo principą išduodant arešto orderį. Tikėtina, kad įtvirtinus proporcingumo principą išduodant arešto orderius sumažės jų skaičius, o tai savo ruožtu reikš sumažėjusias išlaidas, nes asmens parsigabenimas vykdomas arešto orderį išdavusios valstybės lėšomis. Perdavus arešto orderio išdavimo funkciją teismams, tikėtina, padidės savitarpio pasitikėjimas tarp skirtingų valstybių kompetentingų institucijų ir bus įgyvendinta viena iš abipusio vertinimo ketvirtojo etapo, kuris buvo skirtas Lietuvai, pateiktų rekomendacijų arešto orderio praktiniam taikymui. Be to, įstatymų projektais tikslinami atsisakymo vykdyti arešto orderio sprendimą dėl Europos Sąjungos valstybės narės kompetentingos institucijos paskirtos piniginės sankcijos pagrindai tuo atveju, kai sprendimas buvo priimtas asmeniui nedalyvaujant. Arešto orderis… Suteikiama teisė prašyti susipažinti su teismo sprendimo, priimto jam nedalyvaujant, kopija. Šiomis nuostatomis bus sudarytos prielaidos didesniam teisiniam aiškumui tuo atveju, kai sprendimas buvo priimtas asmeniui nedalyvaujant, tačiau esant įstatyme išvardintoms sąlygoms.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis ministre. Jūsų nori paklausti kolega A. Anušauskas. Prašom.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, įstatymo projekte, be abejo, įrašomas naujas veikėjas – atstovas Eurojuste. Tai gerai, bet ar nereikėtų ir kitų pataisymų šių pildomų įstatymo straipsnių? Pavyzdžiui, man kelia klausimų nuostata, kad Lietuvos Respublikos teismas tiesiogiai gautą užsienio valstybės įstaigos ar tarptautinės organizacijos prašymą vykdo tik gavęs Teisingumo ministerijos ar Generalinės prokuratūros leidimą, tai yra teismas dirba tik gavęs leidimą. Ar teismui dirbti darbą turi nurodyti ar leisti valdininkai, prokurorai, kad ne visada jie įsigilina, prireikia įvesti papildomų apsauginių mechanizmų, pavyzdžiui, suteikiant pagalbą trečiajai valstybei, ką parodė tas liūdnas A. Beliackio atvejis. Tai ar čia neprasilenkta su esminiais teisinės valstybės principais, gal reikėtų tai irgi įvertinti, papildyti? Pavyzdžiui, kad ne duoda leidimą, o suteikia reikalingą būtiną informaciją sprendimui priimti.
J. BERNATONIS (LSDPF). Dėkoju už gerą klausimą. Iš tiesų bus galima dėl šių nuostatų padiskutuoti, kai jas svarstysime komitete. Bet jeigu jūs žinote dabar esančią situaciją, tai šiuo metu Europos arešto orderius pasirašo teisingumo ministras be teisėsaugos institucijų įtakos. Tokia nusistovėjusia Lietuvoje tvarka kartais abejoja kitos valstybės, ypač Jungtinė Karalystė, kuri turi mums daug pretenzijų dėl arešto orderių proporcingumo principo taikymo. Aš manau, kad galėsime dėl to padiskutuoti, aš nemanau, kad tai būtų… Tai nėra mūsų siekis turėti įtaką ar prisiimti papildomai darbų, bet galbūt pereinant nuo šitos tvarkos prie naujos tas patyrimas, kuris yra susiklostęs, yra svarbus. Galbūt tikrai reikėtų bent jau tikrinant proporcingumo dalykus talkinti ir toms institucijoms, būtent prokuratūrai ir Teisingumo ministerijai. Matysime, kokia bus nuomonė Seimo, bet iš principo mes turime keisti tą nusistovėjusią praktiką, ją artinti prie europinių reikalavimų. Aš manau, tai yra svarbiausia.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis ministre. Gerbiamieji kolegos, nėra norinčių kalbėti. Ar galėtume abiem projektams pritarti bendru sutarimu? Galim pritarti? Ačiū. Pritariam. Pagrindiniu komitetu dėl abiejų projektų siūlomas Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Nežinau, kaip kolega A. Anušauskas, galbūt galės papildomai dalyvauti ten diskusijose. Ar yra kokių nors kitokių pasiūlymų? Nėra. Galim pritarti. Ačiū, pritarta. Siūloma svarstyti gegužės 30 d. Ačiū.

15.25 val.
Baudžiamojo kodekso 7, 216 ir 237 straipsnių pakeitimo, Kodekso papildymo 2241 straipsniu ir 189 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIP-4535, Baudžiamojo proceso ir operatyvinės veiklos dalyvių, teisingumo ir teisėsaugos institucijų pareigūnų apsaugos nuo nusikalstamo poveikio įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4536 (pateikimas)

Pereiname prie kitų dviejų klausimų bloko – Nr. XIP-4535 ir Nr. XIP-4536, tai yra Baudžiamojo kodekso 7, 216 ir 237 straipsnių pakeitimo, kodekso papildymo 2241 straipsniu ir 189 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas ir Baudžiamojo proceso ir operatyvinės veiklos dalyvių, teisingumo ir teisėsaugos institucijų pareigūnų apsaugos nuo nusikalstamo poveikio įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Prašom, gerbiamasis ministre. Pateikimas.
J. BERNATONIS (LSDPF). Įstatymo dėl Baudžiamojo kodekso pakeitimų projektu siekiama įgyvendinti Europos Tarybos ekspertų komiteto priemonių, taikytinų prieš pinigų plovimą, 2006–2012 m. patvirtintose Lietuvos Respublikos pinigų plovimo ir kovos su terorizmo finansavimu įvertinimo ataskaitose pateiktas rekomendacijas dėl Lietuvos Respublikos teisės aktų tobulinimo, kad šie teisės aktai atitiktų Lietuvos Respublikos tarptautinius įsipareigojimus bei tarptautinius teisės aktus, priimtus pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencijos srityje.
 Ekspertai pateikė nemažai pastabų dėl Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso 189 ir 216 straipsnių teigdami, kad juose numatytos nusikaltimų sudėtys neapima visų nusikalstamų veikų, kurias reikia kriminalizuoti pagal tarptautinėje teisėje nusistovėjusį pinigų plovimo apibrėžimą. Šiuo metu pagal Baudžiamąjį kodeksą nusikalstamu būdu gauto turto įgijimas ir realizavimas paprastai siejamas su prekyba vagysčių ar plėšimo metu įgytais daiktais ir neatspindi tikrojo nusikalstamos veikos ryšio su pinigų plovimu ir jo pavojingumu. Baudžiamojo kodekso pataisomis visas šias veikas siūloma laikyti viena nusikalstama veika, nusikalstamu būdu įgyto turto legalizavimu (pinigų plovimas). O asmenims, kurie įgyja, valdo, naudojasi ar perduoda kitiems asmenims nusikalstamu būdu įgytą turtą, turėdami tikslą nuslėpti ar užmaskuoti neteisėtą turto kilmę arba padėti šiems nusikaltimus padariusiems asmenims išvengti atsakomybės, siūloma taikyti griežtesnę baudžiamąją atsakomybę.
Kartu siūloma plėsti sąrašą veiksmų, kurie būtų pripažįstami pinigų plovimu, įtraukiant tokias veikas kaip nusikalstamu būdu įgyto turto valdymas, šio turto teisinės padėties pakeitimas, tikrosios turto kilmės, šaltinio, vietos, judėjimo ar turtinių teisių į turtą slėpimas. Pinigų plovimu taip pat siūloma įvardinti bet kokį kitą nusikalstamu būdu įgyto turto perdavimą, naudojimą, valdymą ar įgijimą, jei tuo buvo siekiama nuslėpti ar užmaskuoti neteisėto turto kilmę arba padėti šiuos nusikaltimus padariusiems asmenims išvengti atsakomybės.
Baudžiamojo kodekso pataisomis taip pat siekiama išplėsti nusikaltimo dalyko sampratą nurodant, kad baudžiamąją atsakomybę užtraukia ne tik tiesiogiai, bet ir netiesiogiai iš nusikalstamos veikos gauto turto, pavyzdžiui, palūkanų ar pelno, kuris uždirbtas panaudojus nuskalstamu būdu įgytą turtą, legalizavimas.
Kartu teikiame Lietuvos Respublikos baudžiamojo proceso ir operatyvinės veiklos dalyvių, teisingumo ir teisėsaugos institucijų pareigūnų apsaugos nuo nusikalstamo poveikio įstatymo pataisas, nes jose padaryta nuoroda į Baudžiamojo kodekso 189 straipsnį, kurį siūloma pripažinti netekusiu galios. Priėmus įstatymų projektus bus įgyvendintos ekspertų ataskaitose pateiktos rekomendacijos, o nusikaltimus darantiems asmenims bus sunkiau įteisinti ar nuslėpti nusikalstamu būdu įgytą turtą. Kartu minėtų nusikalstamų veikų sudėties požymių koregavimas, tikėtina, pašalins praktines tokio pobūdžio nusikalstamų veikų inkriminavimo problemas.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis ministre. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Pirmiausia – kolega D. Petrošius. Prašom.
D. PETROŠIUS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis ministre, klausimas toks. Šalia šių dviejų siūlomų įstatymų pakeitimų buvo dar trečio – Operatyvinės veiklos įstatymo pakeitimas. Jis nebegalioja, tačiau siūlomus pakeitimus reikia suderinti su dabar galiojančiu Kriminalinės žvalgybos įstatymu. Klausimas būtų toks – ar jūs dar žadate siūlyti ir Kriminalinės žvalgybos įstatymo pakeitimus prie šitų siūlomų pakeitimų?
J. BERNATONIS (LSDPF). Taip, mes manome, kad reikėtų pasiūlyti tam tikrus ir Žvalgybos įstatymo, ir Kriminalinės žvalgybos įstatymo pakeitimus. Mes šiuo atveju norime suderinti juos su naujomis Baudžiamojo kodekso nuostatomis. Tačiau aš atvirai pasakysiu, kad matau labai rimtų problemų priimtuose Žvalgybos ir Kriminalinės žvalgybos įstatymuose žmogaus teisių prasme. Todėl, aš manau, mes rengsime ir tas pataisas.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolegė V. M. Čigriejienė. Prašom.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, šiuo metu valstybė yra bejėgė, kai turtas įgyjamas nusikalstamu būdu, tą mato visi Lietuvos žmonės. Man atrodo, kol nebus visuotinio turto deklaravimo, nežinau, ar tie įstatymai padės. Prašau pasakyti, ar jūsų siūloma šita teisinė bazė pajėgs sutramdyti valstybės bejėgiškumą, bus vykdomi teismo sprendimai ir bus tai įrodoma? Kaip paprastai, trūksta įrodymų, ir viskas taip ir lieka. Tik sukeliamas šurmulys, daugiau nieko. Su antrankiais perveda, ir viskas.
J. BERNATONIS (LSDPF). Dėkoju už labai gerą klausimą. Mano asmeninė nuomonė būtų tokia, kad kai jūs kalbate apie bejėgiškumą, jūs daugiau turite omeny būtent įstatymų taikymo, jų įgyvendinimo, mūsų atitinkamų specialiųjų tarnybų darbo broką, o ne pačius įstatymus. Šių pataisų esmė yra priderinti prie bendrai vartojamos pinigų plovimo sampratos ir išplėsti tas veikas, taikant Baudžiamąjį kodeksą, tai, žinoma, vėlgi prisidės prie neteisėtai įgyto turto išaiškinimo. Aš matyčiau didelių problemų ne tik dėl įstatymų, bet visų pirma ir dėl jų įgyvendinimo.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, nėra norinčių kalbėti. Ar galėtume taip pat sutarti bendru sutarimu dėl abiejų įstatymų projektų? (Balsai salėje) Prašote balsuoti. Prašom balsuoti. Kas už šiuos projektus, balsuoja už, kas prieš, balsuoja prieš arba susilaiko. Prašau.
Balsavo 73 Seimo nariai: už balsavo 71, prieš nebuvo, susilaikė 2. Po pateikimo abiem įstatymų projektams pritarta.
J. BERNATONIS (LSDPF). Dėkoju pirmininkui, dėkoju kolegoms Seimo nariams.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis ministre, už gerą pristatymą, dėl to ir balsavome taip gerai.
Gerbiamieji kolegos, pagrindiniu siūlomas Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Ar reikėtų papildomų, ar užtektų Teisės ir teisėtvarkos komiteto? Užtektų. Galime pritarti? Ačiū. Pritarta.
Gerbiamieji kolegos, siūloma svarstyti birželio 13 d.

15.34 val.
Baudžiamojo kodekso papildymo 2291 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-3766 (pateikimas)

Einame prie kito 2-7 klausimo – Baudžiamojo kodekso papildymo 2291 straipsniu įstatymo projekto Nr. XIP-3766. Pranešėja – A. Bilotaitė. Prašau, kolege. Čia taip pat pateikimas.
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, teikiu jums Baudžiamojo kodekso pataisas, kuriomis yra siūloma sugriežtinti atsakomybę už viešųjų pirkimų pažeidimus, kurių metu yra padaroma didelė žala valstybei.
Kodėl buvo imtasi ir parengtos tos pataisos? Pirmiausia reikia pažymėti, kad nors viešųjų pirkimų srityje yra padaroma daug pažeidimų ir dėl to yra padaroma didžiulė žala valstybei, yra atlikti tyrimai, kurie parodė, kad ta suma yra 1 mlrd. Lt per metus, tačiau už tokius pažeidimus šiuo metu yra taikoma tik administracinė atsakomybė ir maksimali bauda, kuri gali būti skiriama tokiam asmeniui, yra 5 tūkst. litų.
Taip pat reikėtų pabrėžti, kad straipsnis, kuris numatė baudžiamąją atsakomybę, buvo numatytas iki 2003 metų…
PIRMININKAS. Man labai nepatogu jus pertraukti. Gerbiamieji kolegos, labai daug sekcijų vienu metu dirba, paklausykime savo jaunosios kolegės. Mano požiūriu, ji teikia labai svarbų įstatymą, tai matau iš norinčių paklausti. Paklausykime. Ačiū.
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Tai tikrai yra labai svarbus dalykas. Labai gaila, kad kolegoms nelabai rūpi antikorupciniai įstatymų projektai, o čia yra būtent toks projektas, juo yra siūloma taikyti baudžiamąją atsakomybę. Jeigu pažeidžiant viešųjų pirkimų tvarką yra padaroma valstybei didesnė žala negu 32 tūkst. Lt, toks asmuo pagal šias siūlomas pataisas galėtų būti baudžiamas laisvės atėmimo bausme iki 3 metų.
Ko yra siekiama šio įstatymo projektu? Pirmiausia yra siekiama sustiprinti kovą su neteisėtais viešaisiais pirkimais, nes, mano nuomone, viešieji pirkimai tai yra vagystė iš valstybės ir už ją turi būti atitinkamai baudžiama. Tai yra turi būti taikoma laisvės atėmimo bausmė.
Antras dalykas tai yra užtikrinti prevenciją. Aš manau, jeigu mes pritarsime šitam įstatymo pakeitimui ir atsiras tokia norma, kuri numatys baudžiamąją atsakomybę už viešųjų pirkimų pažeidimus, kuriais padaroma didžiulė žala mūsų valstybei, tai bus atgrasanti ir bauginanti priemonė, kuri padarys viešuosius pirkimus daug skaidresnius.
Baigdama norėčiau pasakyti, kad rengiant šias įstatymo pataisas buvo konsultuotasi su Viešųjų pirkimų tarnyba ir Specialiųjų tyrimų tarnyba. Jų nuomone, toks įstatymo projektas yra reikalingas ir tikrai padėtų išskaidrinti viešuosius pirkimus. Tai tiek.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamoji kolege. Jus nori paklausti L. Graužinienė. Prašom.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, aš manau, kad jūsų teikiama pataisa yra perteklinė, nes faktiškai dėl Viešųjų pirkimų įstatymo pažeidimų galima pritaikyti bausmes, kurios yra bendrąja tvarka taikomos pagal Baudžiamąjį kodeksą. Man atrodo, kad čia išskirti vienų viešųjų pirkimų nereikia, nes Baudžiamajame kodekse yra daug probleminių sričių. Galbūt viešieji pirkimai mums ūkiniu požiūriu aktualesni, bet jeigu žiūrėtume iš Baudžiamojo kodekso pozicijų, tai jie kažkaip išskirtinai išskiriami ir tos baudos detalizuojamos konkrečiai viešiesiems pirkimams. Mano nuomone, tai yra perteklinis dalykas, nes tai apima dabar galiojanti norma. Ar jums taip neatrodo?
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Dėkoju už klausimą. Tiesiog galbūt pristatysiu, kaip gimė šitas įstatymo projektas. Jis gimė vieno pasitarimo dėl viešųjų pirkimų problemų metu. Šis pasiūlymas kilo iš Specialiųjų tyrimų tarnybos, nes, jų nuomone, tokios specialiosios normos gal net ir reikėtų. Ji iš tikrųjų padėtų spręsti problemas, nes, kaip rodo praktika, dabartinis reguliavimas šios problemos nesprendžia. Atsakomybė už viešųjų pirkimų pažeidimus, kuriais valstybei padaroma didžiulė žala, kaip matome, kaltininkų nepasiekia.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega P. Narkevičius.
P. NARKEVIČIUS (DPF). Ačiū už suteiktą žodį. Gerbiamoji pranešėja, ar jums neatrodo, kad apskritai Viešųjų pirkimų įstatymas gana netobulas, jis yra taisytinas? Ar jums neatrodo, kad jį reikėtų apskritai pažiūrėti visą ir kompleksiškai? Gal netgi dar daugiau – žiūrint į tą kompleksiškumą, sudaryti grupę iš profesionalių, kompetentingų žmonių ir ne atskiromis dalimis, o tiesiog visą peržiūrėjus teikti Seimui tvirtinti? Ačiū.
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Dėkoju. Tikrai, gerbiamasis kolega, aš sutinku, kad mes labai dažnai, galbūt pernelyg dažnai tobuliname Viešųjų pirkimų įstatymą, ir kartais patobuliname taip, kad kai kam palengviname sąlygas, kartais labai sugriežtiname. Bet šiuo atveju kalbama apie Baudžiamąjį kodeksą. Kalbant apie Viešųjų pirkimų įstatymą, aš tikrai manau, kad būtų tikslinga peržiūrėti patį įstatymo projektą ir pasižiūrėti tas vietas, kurios šiuo metu nėra galbūt tobulos, patobulinus teikti Seimui. Prašau, galime imtis iniciatyvos ir padirbėti.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega J. Narkevičius. Prašau.
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū. Jūs, gerbiamoji, tikriausiai žinote, kad sprendimą dėl tam tikrų viešųjų pirkimų priima Viešųjų pirkimų komisija, kurios nariai ne visada yra tam tikros srities specialistai. Jie priima sprendimą dėl specialistų atitinkamai ar neatitinkamai parengtų dokumentų. Dažniausiai tie specialistai, kurie parengia medžiagą Viešųjų pirkimų komisijai (dėl apsisprendimo atsako tos komisijos nariai), neatsako už dokumentų parengimo tikslingumą, šališkumą ir t. t.
Klausimas būtų, kaip jūs manote, ar būtų sąžininga ir tikslinga numatyti tokią griežtą atsakomybę vien tik Viešųjų pirkimų komisijos nariams, kurie nėra specialistai, kaip dažniausiai yra atskiro pirkimo atveju? Ir ar jūs nemanote, kad čia slypi kur kas gilesnė…
PIRMININKAS. Klausimas, kolega!
J. NARKEVIČ (LLRAF). …viso šito reikalo komplekso problema? Ačiū.
PIRMININKAS. Prašau.
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, aš tikrai sutinku, kad labai dažnai specialiai, sąmoningai parenkami tie žmonės, kurie esą „neštų atsakomybę“, o tie tikrieji asmenys, kurie iš tikrųjų stovi… jie tiesiog savo parašo nededa. Aš manau, kad šis įstatymo projektas tuos žmones, kurie sutiks būti Viešųjų pirkimų komisijos nariais… jie prisiims atsakomybę ir žinos, kur jie eina, ir savo darbą, ir savo pareigas stengsis atlikti ypač gerai, nes žinos, kad už pareigų neatlikimą arba neteisėtas veikas gresia labai rimta atsakomybė.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolegė V. M. Čigriejienė. Prašom.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamoji pranešėja, ar jums neatrodo, kad viešųjų pirkimų svarbiausias dalykas yra apskundimas, kas labai trukdo ir gaišina laiką? Taip yra mažinamas viešųjų pirkimų efektyvumas. Kaip šitą problemą sutvarkyti, nes neįmanoma dirbti ir toliau tęsti projekto? Ar čia specialistų, kurie rengia tuos projektus, darbo brokas, gal jie ne tokie kvalifikuoti? Kažkas yra. Tiesiog neįmanoma. Ačiū.
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamoji profesore. Iš tikrųjų tai yra susiję su pačiu Viešųjų pirkimų įstatymu. Tikrai labai dažnai būna, kad konkurentai, siekdami pakenkti, skundžia, ir tie skundai būna nereikalingi. Turiu pažymėti, kad praėjusią kadenciją buvo teikiamos įstatymo pataisos, kuriomis iš tikrųjų būtų bandoma sutramdyti tuos žmones, kurie be reikalo skundžia, kad jie, tarkim, vėliau negalėtų dalyvauti viešajame pirkime, jeigu jie be pagrindo skundė. Kaip vienas iš kolegų siūlė, reikia dar kartą padirbėti, peržiūrėti Viešųjų pirkimų tarnybos įstatymą. Aš manau, kad šį dalyką, šią problemą būtų galima peržiūrėjus sutvarkyti, jeigu Seimo dauguma tam pritars.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega S. Bucevičius.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamoji kolege, jūs suabsoliutinote, kad visi neklausė jūsų šio įstatymo projekto. Ačiū ir pirmininkui, kad dar kartą atkreipė dėmesį. Bet aš iš tikrųjų noriu pasakyti, kad klausiau, įdėmiai klausiau. Tad ir noriu jūsų paklausti.
Prašom pasakyti, 20 tūkst. Lt žala vienam yra daug, kitam mažai. Iš kur tas skaičius? Sakote, kad Specialiųjų tyrimų tarnyba inicijavo šio įstatymo projekto pakeitimo tokius pasiūlymus. Kodėl ta suma yra tokia?
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Iš tikrųjų buvo susieta su šita suma, atsižvelgus į patį Baudžiamąjį kodeksą, kas tai yra didelė žala. Pasiūlymas dabar net ir su kolegomis Seimo nariais diskutuojant, kad galbūt būtų galima didinti arba mažinti. Aš manau, jeigu jūs pritarsite šitam įstatymo projektui po pateikimo, pagrindinis komitetas galės svarstyti galbūt kitokį dydį, nuo kurio būtų galima pradėti traktuoti, kad tai yra didelė žala. Čia tiesiog mūsų apsisprendimas.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega V. Simulikas.
V. SIMULIK (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamoji kolege, iš esmės pritardamas, kad viešųjų pirkimų sistema yra žemiau kritikos Lietuvos Respublikoje, nepritarčiau šitos jūsų siūlomos sistemos kriminalizavimui. Kalėjimai yra perpildyti ir Lietuvoje atviru tekstu šnekama, kad reikia dalį veikų iškriminalizuoti. O jūs nenorėtumėte pasiūlyti, kad šitiems verslininkams būtų taikomos finansinės sankcijos?
Pavyzdys. Teikdamas skundą arba apskųsdamas kokį nors konkursą, sumokėtų 100 tūkst., 200 tūkst. Lt ir jeigu skundas nepasitvirtintų, tie pinigai liktų valstybės biudžetui. Vis dėlto tai nėra susiję su kriminaline veikla. Tai susiję su piktybine veikla siekiant pakenkti konkurentui. Manyčiau, pagrindinis ginklas būtų pinigai. Tada tam pritarčiau. Šiuo atveju kriminalizavimui nepritarsiu. Ačiū.
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Manau, kad mes kiekvienas turime teisę spręsti ir turėti savo nuomonę. Aš tikrai sutinku, kad yra problemų su skundimais ir už tokius nepagrįstus skundimus turi būti kokios nors sankcijos. Dėl kriminalizavimo aš noriu dar kartą pabrėžti, kad tai, aš manau, yra didžiulis nusikaltimas. Tai yra vagystė iš valstybės ir už tą vagystę turi būti numatyta griežta bausmė, bausmės turi būti atgrasančios.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamoji kolege, iš tikrųjų didelės žalos kriminalizavimo klausimas yra aktualus ir turbūt sukels tam tikrą perversmą mūsų teismų sistemoje, nes aš pats susidūriau su ta situacija, kai žmogus padarė 1,5 mln. Lt žalą valstybei ir valstybė turėjo padengti šitą žalą, teismas net jo atleidimą perkvalifikavo į griežtą papeikimą. Dar išeitinės jam reikėjo sumokėti po 500 Lt per dieną. Tikrai tai reikėtų svarstyti.
Bet klausimas turbūt būtų, kas tas pagrindinis arbitras, kuris sprendžia? (…), ar Viešųjų pirkimų tarnyba būtų ta tikroji institucija, kuri nuspręstų. Ar tikrai tada nereikėtų įstatymo įgyvendinamųjų aktų?
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Arbitras būtų teismas. Jokiu būdu tai negali būti Viešųjų pirkimų tarnyba. Teismas sprendžia, kokią sankciją skirti. Tai turėtų būti bauda ar laisvės atėmimo bausmė. Šiuo atveju viskas priklauso nuo teismo. Asmuo, kuris pagal šį straipsnį yra traukiamas atsakomybėn, turi teisę ir skųsti, ir visas kitas procesines teises, kokias turi kiekvienas pilietis.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, mūsų laikas baigėsi, bet dar liko du kolegos. Ar galime leisti jiems? Dar atsiprašome, galime leisti? Trumpai. Kolega M. Zasčiurinskas nori paklausti. Prašau.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Mano klausimas toks. Gerbiamasis pirmininke, mano klausimas toksai, internete skaitau: „Rusijos valdžia svarsto galimybę girtiems įkliuvusiems vairuotojams skirti baudas, kurios siektų 17 tūkst. Lt.“ Dabar jūs už valstybinių lėšų švaistymą, grobstymą ir panašiai siūlote 20 tūkst. Lt. Prašom pasakyti, ar jums neatrodo, kad ši bauda absoliučiai nieko neišspręs, kad reikia iš esmės peržiūrėti viešųjų pirkimų politiką? Ačiū.
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Turiu pažymėti, kad yra siūloma ir laisvės atėmimo bausmė iki trejų metų, manau, tai yra gana didelė bausmė. Bet, kaip aš ir sakau, kai bus įstatymo projektas svarstomas pagrindiniame komitete, kiekvienas Seimo narys ar komitetas turės teisę teikti savo siūlymus. Jūs tokią teisę tikrai turite.
PIRMININKAS. Ačiū, kolege. Kolega V. Kamblevičius atsisako klausti. Ačiū jums už pristatymą.
Ar yra norinčių pasisakyti? Yra norinčių. Bet gal, pone Dagy, galite atsisakyti? Galime pritarti bendru sutarimu? Kolegos, tikrai klausimų yra daug, bet aš manyčiau, kad komitetas tikrai galės detaliau. Turime balsuoti. Prašom balsuoti. Kas pasisako už pritarimą po pateikimo, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Prašau.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 78 Seimo nariai: už – 30, prieš – 6, susilaikė 42. Nepritarta. Dabar turime apsispręsti, ar grąžiname tobulinti. (Balsai salėje) Grąžiname tobulinti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Nespėjote balsuoti? Norite iš naujo balsuoti. Per didelis skirtumas, vis tiek neturės reikšmės. Aš manau, kad geriau balsuokite už grąžinimą tobulinti. (Balsai salėje) Gerai, klausimas aktualus, balsuojame iš naujo. Dar kartą formuluoju klausimą. Minutėlę! Turiu teisę priimti tokį sprendimą. Kas už tai, kad pritartume Baudžiamojo kodekso papildymo 2291 straipsniu įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Prašau.
Balsavo 85 Seimo nariai: už – 34, prieš – 15, susilaikė 36. Rezultatas tas pats. Kolegos, yra dvi alternatyvos: visiškai atmesti projektą arba grąžinti tobulinti. (Balsai salėje) Galime grąžinti tobulinti bendru sutarimu ar reikia balsuoti? (Balsai salėje) Gerai, balsuojame alternatyviai. Kas už tai, kad grąžintume tobulinti, balsuojate už, kas už tai, kad visiškai atmestume, balsuojate prieš, susilaikiusieji neskaičiuojami. Prašom balsuoti.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 84 Seimo nariai: už – 47, prieš – 37. Įstatymas grąžinamas tobulinti.
Mielieji kolegos, pereiname prie 2-8 klausimo. (Balsai salėje) Replika po balsavimo. Prašom, Agne Bilotaite.
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Išreiškiu savo apgailestavimą. Man labai gaila, kad Seimas pademonstravo savo nenorą kovoti su korupcija. (Balsai salėje: „Teisingai. Gėda!“) Labai gaila.
PIRMININKAS. Aš manau, gerbiamieji kolegos, kad ta galimybė dar neprarasta. Tikiuosi, kad iniciatoriai patobulins įstatymą ir grąžins Seimui.

15.53 val.
Baudžiamojo kodekso 127 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-269 (pateikimas)

Pereiname prie 2-8 klausimo – Baudžiamojo kodekso 127 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-269. Pranešėjas – P. Saudargas. Prašom, kolega. Pateikimas.
P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, leiskite jums pristatyti kartu su kolegomis parengtą Baudžiamojo kodekso 127 straipsnio pakeitimo siūlymą. Straipsnis atrodytų taip: „127 straipsnis. Valstybės simbolių išniekinimas. Tas, kas viešai nuplėšė, sudraskė, sulaužė, sunaikino, subjaurojo ar kitaip išniekino Lietuvos valstybės vėliavą, herbą ir (čia mes papildome), istorinę vėliavą, Lietuvos Respublikos Prezidento vėliavą, Lietuvos istorinius, nacionalinius simbolius arba viešai pasityčiojo iš Lietuvos valstybės himno, baudžiamas bauda arba laisvės apribojimu, arba areštu, arba laisvės atėmimu iki dvejų metų.“ Kodėl? Visų pirma visi sutiksite, kad valstybės simbolika yra vienas iš valstybės tęstinumo garantų, atributų ir jų menkinimas ar ypač pastaruoju metu pastebėtas gretinimas, pavyzdžiui, su fašistinę ar komunistinę ideologiją atspindinčiais simboliais, tikrai diskredituoja visą valstybę. Neturime įstatymo, kuris apibrėžia baudžiamąją atsakomybę tiems, kurie išniekino, pavyzdžiui, Gediminaičių stulpus. Tai yra lygiai toks pats svarbus simbolis kaip Trispalvė, kuris buvo naudojamas kaip Sąjūdžio atributika ir mūsų Atgimimo kovoje. Dabar Gediminaičių stulpų išniekinimas nėra apibrėžtas įstatymu, jokia baudžiamąja atsakomybe. Mūsų siūlymas kartu su kitų frakcijų kolegomis tai įtraukti į Valstybės simbolių išniekinimo straipsnį. Tiek trumpai pristatymo. Jeigu būtų klausimų, mielai atsakyčiau.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti trys Seimo nariai. J. Narkevičius. Prašom.
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū. Be abejo, iš karto pritariu jūsų pasiūlymui. Galbūt reikėtų dar papildyti, bet tam laiko bus svarstymo stadijoje.
PIRMININKAS. Taip.
J. NARKEVIČ (LLRAF). Papildyti istorinės atminties ir taip toliau, ir taip toliau…
Aš galbūt norėčiau truputį detalizuoti aiškinamajame rašte jūsų išdėstyto pasiūlymo pagrįstumą. Skaitau: „Teisinės sistemos spragos palieka galimybę tuo naudotis priešiškai Lietuvos valstybei nusiteikusiems vietos ir užsienio antivalstybiniams veikėjams, kurie siekia valstybės diskriminavimo savo piliečių…“ ir taip toliau. Ar galėtumėte konkretizuoti, ką jūs turėjote omenyje, ir išvardyti, galbūt yra ar buvo tokių atvejų, kuriais jūs remiate savo pagrįstumą? Ačiū.
P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Dėkoju už klausimą. Taip, yra tokių atvejų. Aš kaip tik laukiau klausimų, pasilikau, nenorėjau to pristatyti iš karto. Išties precedentas buvo visai neseniai, 2013 m. sausio 19 d., prie Graikijos ambasados prieš dešinįjį ekstremizmą buvo surengtas piketas. Visiškai teisingos iniciatyvos, organizacijos, kovojančios prieš dešinįjį ekstremizmą, surengė piketą. Viskas atrodytų gerai, bet greta fašistinių simbolių plakatuose buvo perbraukti ir mūsų Gediminaičių stulpai. Tai pavyzdys, kai mūsų valstybės simbolika, istorinė simbolika, kurią mes visi gerbiame ir didžiuojamės, buvo sugretinta su fašistiniais simboliais. Tai yra konkretus pavyzdys, vadinasi, tokių gali būti ir daugiau. Mes siūlome įteisinti įstatymu, kad taip nebūtų galima daryti, kad grėstų baudžiamoji atsakomybė.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega E. Šablinskas. Prašom.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Aš tiesiog norėčiau paklausti, numatyta čia gana gražiai: „Baudžiamas bauda arba laisvės apribojimu, arba areštu, arba laisvės atėmimu iki dvejų metų.“ Esmė tokia: kita statistika skelbia, kad Lietuvos laisvės atėmimo vietose trūksta vietų, ten 1/3 net per daug. Kita vertus, mes patys mokesčių mokėtojų pinigais juos turime išlaikyti. Ar nevertėtų protingai ir europietiškai žiūrint numatyti baudą iki kokių 10 tūkst., aišku, jos neturint, už ją būtų atidirbti viešieji darbai? Iš to laimėtų ir savivalda, ir valstybė. Dėkui.
P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Dėkoju už klausimą. Racionalus klausimas. Mes būtent Baudžiamojo kodekso bausmės normos nekeitėme. Ji yra lygiai tokia pati, kokia buvo įstatyme, 120 straipsnyje, bausmės mes nekeitėme. Aš manau, kad yra teismų praktika, paprastai yra skiriamos baudos. Tokių precedentų labai dažnai nepasitaiko, tai aš tikrai nemanau, kad mes papildysime mūsų įkalinimo įstaigas dėl šio įstatymo. Tikrai nemanau, kad būtų tokia problema. Manau, kad teisėjai paprastai apsiriboja bauda.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega J. Sabatauskas. Prašom.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, siūlote papildyti ne tik istorine ir Prezidento vėliava, bet ir nacionaliniais simboliais. Tiek vėliavos, tiek simboliai gali būti atlikti įvairia forma. Vėliavos yra standartai, mums žinomi, tačiau jų gali būti įvairūs variantai, galbūt neatitinkantys standartų, tačiau kokia forma tas atlikta, kaip jūs dabar pasakėte, ant popieriaus nupieštas simbolis, kaip jūs sakėte, perbrauktas. Aš norėčiau, kad jūs išvardintumėte tuos simbolius, kurie patektų į šitą apibrėžimą, ir kokia forma tai turėtų būti atlikta, kokios formos tie simboliai ir vėliavos ženklai būtų laikomi, jūsų manymu, išniekinti.
P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Dėkui už klausimą. Iš tiesų su tokiu klausimu mes susidūrėme, būtent yra kitas įstatymas, tai yra Lietuvos Respublikos valstybės herbo, kitų herbų ir herbinių ženklų įstatymas, kurio būtent 6 straipsnyje apibrėžti Lietuvos istoriniai nacionaliniai simboliai – tai dvigubas kryžius ir Gediminaičių stulpai. Jų etalonai yra būtent Heraldikos komisijos teikimu, tvirtina Respublikos Prezidentas, visų jų etalonai yra, čia nėra kažkoks begalinis sąrašas mūsų istorinių simbolių, yra būtent šitie įvardinti du pagrindiniai simboliai, tai dvigubas kryžius, Gediminaičių stulpai, visos jų spalvos, formos ir visa kita apibrėžtos tame įstatyme, būtent taip jie yra įsivaizduojami. Jeigu ten mes bandysime pritempti ar kažką, tai visa tai yra apibrėžta įstatyme.
Kokia forma? Aš manau, gali būti įvairi forma. Manau, kad tai teismas turėtų nuspręsti, ar tai buvo mūsų valstybės simbolis, ar nebuvo. Ar tai bus nupiešta ant popieriaus, ar tai bus medžiaginė vėliava ar kokia kita medžiaga, aš tikrai tokių detalių jums dabar negaliu pasakyti, kas čia būtų laikoma, ar tai yra valstybės simbolis. Manau, jeigu atitinka spalva, forma ir visa kita taip, kaip yra įtvirtinta Valstybės herbo, kitų herbų ir herbinių ženklų įstatyme, tai aš manyčiau, tai ir būtų valstybės simbolis, o kur jis nupieštas, aš manau, ne taip svarbu.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamasis kolega, jūs atsakėte į visus klausimus. (Balsai salėje) Prašom. Prašom iš vietos nekalbėti, į klausimus atsakyta. Dabar klausiu, ar turime bendrą sutarimą pritarti po pateikimo? Ne. Balsuojame, nes nėra norinčių kalbėti. Kas už Baudžiamojo kodekso 127 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą, balsuoja už, kas prieš, balsuoja prieš arba susilaiko. Prašom.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 79 Seimo nariai. Už balsavo 64, prieš – 2, susilaikė 13. Pritarta po pateikimo. Pagrindiniu komitetu siūlomas, suprantama, Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Ar reikia papildomų? Nereikia. Galime pritarti? Galime. Siūloma svarstyti šių metų birželio 13 d.

16.02 val.
Baudžiamojo kodekso papildymo 2651 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-270 (pateikimas)

Gerbiamieji kolegos, pereiname prie kito 2-9 klausimo – Baudžiamojo kodekso papildymo 2651 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-270. Kviečiama D. Mikutienė. Prašom.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Laba diena, gerbiamasis posėdžio pirmininke.
PIRMININKAS. Pateikimas.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Teikiu jums Baudžiamojo kodekso papildymo 2651 straipsniu įstatymo projektą. Jis parengtas dėl šios priežasties. Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2003 m. balandžio 23 d. įsakymas dėl narkotinių ir psichotropinių medžiagų nedidelio, didelio ir labai didelio kiekio nustatymo, rekomendacijų patvirtinimo nustato Psilocybe genties grybų, vaisiakūnių ir jų dalių, turinčių psilocibino ir psilocino, tai yra 82 sąrašo eilės numeris, nedidelius, didelius ir labai didelius kiekius. Šiais kiekiais vadovaujantis, nustačius neteisėtą disponavimą šiomis medžiagomis, asmenims yra taikoma atsakomybė pagal Baudžiamąjį kodeksą. Kitaip negu Psilocybe genties grybų vaisiakūniams ir jų dalims, šių grybų grybienai, dėl grybienos specifinės struktūros, tai yra labai smulkios, susiraizgiusios kelių mikronų storio gijos, besivystančios substrate ir ant jo, ir sporoms, dėl ypatingai mažo dydžio, nėra galimybės nustatyti rekomendacinių kiekių, todėl grybiena ir sporos įtrauktos tik į narkotinių ir psichotropinių medžiagų sąrašus, patvirtintus ministro įsakymu. Nors sporose ir grybienoje nėra narkotinių medžiagų, tačiau iš jų auginami Psilocybe genties grybai, kuriais galima piktnaudžiauti ir juos vartoti, platinti svaiginimosi tikslais. Pažymėtina, kad, ekspertų nuomone, net ir iš labai mažo kiekio sporų ir grybienos galima išauginti didžiulį kiekį grybų, todėl labai svarbu, kad šios medžiagos būtų kontroliuojamos, o nustačius jų gabenimo, laikymo ir platinimo faktus, asmenims gali būti taikoma baudžiamoji atsakomybė. Šiuo metu, net ir nustačius šių medžiagų gabenimo ar laikymo faktą, taikyti baudžiamąją atsakomybę nėra galimybės. Tai yra Lietuvos apeliacinio teismo 2009–2010 m. nutartis baudžiamosiose bylose.
Projekto iniciatoriai yra Narkotikų, tabako ir alkoholio kontrolės departamentas ir aš kaip Seimo narė. Šio įstatymo tikslas – nustatyti baudžiamąją atsakomybę už Psilocybe genties grybų sporų ir grybienos gabenimą, laikymą, įsigijimą ar siuntimą.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti kolega J. Sabatauskas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamoji kolege, jūsų įvardintas grybas, kaip jūs sakėte, Psilocybe, Lietuvoje vadinamas glotniagalve. Lietuvoje natūraliai auga 11 rūšių, auga ant medienos, žemės, tarp samanų, taip pat ant šiaudų, ekskrementų, lapų. Kalbantis su mūsų teismo ekspertais, kuriems tenka tirti įvairių medžiagų aptikimą, jie įvardija dar apie 20 įvairių grybų, kuriuos būtų galima taip pat laikyti kaip sukeliančius tam tikras haliucinacijas ir kitą poveikį. Ar mes kiekvienam grybui dabar nustatysime Baudžiamajame kodekse straipsnį? Mes narkotinėm medžiagom turim, kokainui vieną, hašišui kitą, amfetaminui trečią straipsnį. Gal mes nedarykime tokių dalykų, kad kiekvienai iš rūšių po vieną straipsnį? Juo labiau aš nekalbu apie Teisės departamento pastabas.
PIRMININKAS. Prašom, kolege.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Labai ačiū. Turiu pasakyti, kad dėl Teisės departamento pastabų lygiai taip pat turiu savo nuomonę, kadangi, kaip išaiškino ekspertai, ir peržiūrėjome šias pastabas, tai apie siuntimą tikrai niekur nėra kalbama mūsų Baudžiamajame kodekse. Vienas dalykas.
Antras dalykas, mes šį projektą iš tiesų derinome ir klausėme nuomonės tiek Generalinės prokuratūros, Muitinės kriminalinės tarnybos, Policijos departamento, taip pat universitetų viešosios teisės katedrų. Kaip jau minėjau, yra Lietuvos apeliacinio teismo nutartys bylose, kuriose iš tiesų negalima taikyti baudžiamosios atsakomybės. Žinote, baravykams ir voveraitėms tikrai netaikomas šis įstatymo projektas ir turbūt taip nereikėtų sakyti. Jeigu toks poreikis kilo, jeigu tos sporos yra persiunčiamos ir dažniausiai tai būna iš Olandijos, tai pavojus čia tikrai yra labai didelis. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega K. Kuzminskas. Prašom.
K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamoji pranešėja, aš visiškai pritariu. Iš tikrųjų jau šiuo metu kai kurių grybų rūšys įeina į narkomanų asortimentą ir vartojimą. Tačiau aš jūsų noriu paklausti, kaip jūs įgyvendinsite trečią punktą „Už šiame straipsnyje numatytą veiką atsako ir juridinis asmuo“. Kaip jis gali atsakyti? Ačiū.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Jeigu šias sporas persiunčia juridinis asmuo, tai tokia ir atsakomybė.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamoji kolege, jūs atsakėte į visus klausimus. Norinčių už, prieš kalbėti nėra. Yra, atsiprašau, nemačiau. Prieš norėtų J. Sabatauskas. Prašom, kolega.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Iš tikrųjų, gerbiamieji kolegos, kaip ir minėjau klausdamas, vis dėlto atkreipkite dėmesį! Straipsnio pavadinimas: „Neteisėtas disponavimas Psilocybe genties grybų sporomis ir grybiena“. Jeigu mes dabar kiekvienai grybų genčiai rašysime po straipsnį, tai mums Baudžiamojo kodekso neužteks. Kiekvienai narkotikų rūšiai rašysime po straipsnį. Nėra gi atskiro straipsnio kiekvienam narkotikui, yra bendras. Todėl aš siūlau neapsunkinti. Iš tikrųjų yra bendri straipsniai narkotinėms, psichotropinėms medžiagoms. Jei norime šias medžiagas priskirti prie narkotinių, psichotropinių ar dar kitokį apibūdinimą galime pridėti, tai tame pačiame straipsnyje numatykime, bet nerašykime atskirų straipsnių.
Todėl aš esu prieš atskirą straipsnį, nes tai tos pačios medžiagos, kurios turi tą patį poveikį, todėl joms nereikia. Aš minėjau, ekspertai jums dar 20 genčių išvardins. O tos pačios Psilocybe vien Lietuvoje yra 11 rūšių, kurios natūraliai auga. Ir jeigu rasime žmogaus pintinėje tą grybą, jį reikės penkeriems metams…
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis kolega. Kadangi neturime bendro sutarimo, kviečiu balsuoti. Kas pasisako po pateikimo už Baudžiamojo kodekso papildymą 2651straipsniu, balsuoja už, kas nesutinka, pasisako prieš arba susilaiko. Prašom balsuoti.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 69 Seimo nariai. Už – 42, prieš – 3, susilaikė 24. Po pateikimo pritarta.
Siūlomas pagrindinis Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas – Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Yra dar kokių nors pasiūlymų? Nėra. Atsiprašau, Sveikatos reikalų komitetas, atsiprašau. Sveikatos reikalų komitetas. Galime pritarti? Galime. Ačiū. Siūloma svarstyti birželio 13 d. Ačiū.

16.11 val.
Baudžiamojo kodekso 178, 187 ir 280 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-302 (pateikimas)

Gerbiamieji kolegos, pereiname prie 2-10 klausimo – Baudžiamojo kodekso 178, 187 ir 280 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-302. Pristatyti kviečiamas kolega V. Gapšys. Prašom.
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju. Gerbiamieji Seimo nariai, teikiame Seimo narių grupės parengtą Baudžiamojo kodekso kelių straipsnių pakeitimo projektą. Tikslas yra sugriežtinti baudžiamąją atsakomybę, kai yra pavagiama strateginę ar svarbią reikšmę nacionaliniam saugumui turinčių juridinių asmenų infrastruktūros įranga ar įrenginiai, arba jų dalys, ar kiti priklausiniai, naudojami viešųjų paslaugų ar prekių tiekimui. Nes dabar kartais susidaro paradoksali situacija, kai yra pavagiamas materialiai nelabai vertingas daiktas, laidas ar panašiai, tačiau padaroma infrastruktūros objektui ženkli žala, o vertinama yra kaip pavogtas menkavertis objektas. Dėl to esame ir konsultavęsi, džiaugiamės, čia buvo ir daugiau Seimo narių, kurie buvo praeitą kadenciją, dar siūlė. Komitetas sutvarkė tą projektą ir dabar manome, kad būtų prasminga priimti ir sugriežtinti atsakomybę, nes, kaip ir minėjau, dažnai padaroma žala yra kur kas didesnė negu pati objekto vertė.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti keletas kolegų. Kolega S. Jovaiša. Prašom.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis pranešėjau, o kaip yra su informacijos vagystėmis? Kai yra pavogta kokia nors strateginė informacija, ji taip pat padaro labai didelių nuostolių. Ačiū.
V. GAPŠYS (DPF). Šis straipsnis liečia daugiau nacionaliniam saugumui turinčią reikšmę įrangą ar įrenginį, ar jų dalis. Dėl informacijos saugumo būtų kiti Baudžiamojo kodekso straipsniai, kuriuos būtų galima taikyti, bet ne 178 straipsnis, kuris apibrėžia vagystę.
PIRMININKAS. Ačiū. R. Kupčinskas.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamasis pranešėjau, jūs kalbate apie strateginius objektus, bet, tarkime, įvairūs elektros energijos tiekimo įrenginiai taip pat turėtų priklausyti prie tų svarbiausių valstybės objektų. Be abejo, populiariausias dalykas iš tų įrenginių yra transformatorių techninės alyvos vagystės. Ir jeigu tai padaroma, tai tikrai padaroma nemažai žalos ir, sakyčiau, net labai daug tiems rajonams, nes nutrūksta elektros energijos tiekimas.
V. GAPŠYS (DPF). Ačiū už klausimą. Šio įstatymo projektu yra teikiamas 3 straipsnis, tai yra Baudžiamojo kodekso 280 straipsnio 1 dalies pakeitimas, kuriame ir rašoma, kad tas, kas išardė ar sugadino transporto priemonę ar kelią, dujotiekį, naftotiekį, elektros ar ryšių liniją, juose esantį įrenginį, ryšių ar signalizacijos priemonę, jeigu tai grėsė sunkiais padariniais arba sutrikdė viešųjų paslaugų ar prekių tiekimą… Tie dalykai, apie kuriuos jūs kalbate, yra kitame šio įstatymo straipsnyje.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega. V. Gailius. Prašom.
V. GAILIUS (LSF). Gerbiamasis pranešėjau, palaikydamas jūsų iniciatyvą iš esmės, matau ir kitą problemą, kad jūsų iniciatyva gimė dėl teisėsaugos institucijų kvalifikacijos stokos, kadangi jūsų aptariama problema galėtų būti kvalifikuojama kaip teroro aktas. Ar šituo įstatymo projektu mes sprendžiame teisėsaugos institucijų kvalifikacijos klausimą? Nes veiksmai, galintys sukelti geležinkelio katastrofą, naftos įrenginių sugadinimą, iš esmės nežinant subjektyvių požymių, galėtų būti kvalifikuojami kaip teroro aktas. Ačiū.
V. GAPŠYS (DPF). Sutinku, kad kai kuriais atvejais tai galėtų būti kvalifikuojama kaip teroro aktas, bet jeigu pažiūrėsime subjektyvią pusę, kai kuriais atvejais bus sudėtinga. Jeigu jis nesitikėjo padaryti tokios žalos, kurią realiai sukėlė arba galėjo sukelti, tai gali būti sudėtinga kai kuriais atvejais pripažinti tai teroro aktu. Todėl mes manome, kad, patikslinus Baudžiamojo kodekso straipsnius, atsiras platesnės galimybės prokurorams pasirinkti reikiamą vieną ar kitą straipsnį ir įvertinti tinkamai.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis kolega, iš dalies jau atsakėte į klausimėlį. Aiškinamajame rašte minima daugiausia elektros, geležinkelių, ryšių. O kaip su atomine elektrine? Ar šis objektas irgi patenka čia ir kaip bus traktuojama, ar tai nebus priešingai, tarsi kažkas kažką nori apkaltinti?
V. GAPŠYS (DPF). Atominė elektrinė, manau, be abejo, pateks į svarbią reikšmę nacionaliniam saugumui turinčių juridinių asmenų infrastruktūros įrangą, jeigu kalbam apie tai. Bet kiekvienu atveju bus kvalifikuojama atitinkamai žiūrint ir kokia žala yra padaryta. Vien tai, kad paimta iš atominės elektrinės, jeigu paimtos tapkės, tai nereiškia, kad padaryta tokia žala, kuri sukelia pasekmes. Atitinkamai bus vertinama pagal reikiamą situaciją. Tam ir yra prokurorai arba tyrėjai, kurie galės įvertinti ir priimti reikiamą kvalifikaciją.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis kolega. Atsakėte į visus klausimus. Matau tik norinčius pasisakyti už. Gal nediskutuosime, gal galime pritarti bendru sutarimu? Galime pritarti. Ačiū, pritarta. Siūlomi komitetai: Teisės ir teisėtvarkos ir Informacinės visuomenės plėtros komitetai. Teisės ir teisėtvarkos komitetas – pagrindinis. Galime pritarti? Galime. Ačiū, pritarta. Siūloma svarstyti birželio 13 d.

16.18 val.
Kredito unijų įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-315 (pateikimas)

Gerbiamieji kolegos, kiti klausimai – privalomai įrašyti teisės aktų projektai pagal Seimo statuto 92 straipsnio 1 dalį. Tai yra 2-11 klausimas – Kredito unijų įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-315.
Pranešėjas – E. Šablinskas. Prašom, kolega. Pateikimas.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, teikiame Kredito unijų įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymą dėl 2 dalies 2 punkto, kuris skambėtų taip. Įrašome: „Kredito unijos narių – fizinių asmenų individualios įmonės, asmenys, įregistravę individualią veiklą (išskyrus veiklą pagal verslo liudijimą), uždarosios akcinės bendrovės ir mažosios bendrijos.“ Dabar grindžiu kodėl.
Šiuo metu galiojantis Lietuvos Respublikos kredito unijų įstatymas nei mažajai bendrijai, nei asmenims, įregistravusiems individualią veiklą, pagal pažymą nesuteikia teisės naudotis kredito unijos, kaip vienos iš pagrindinių finansinių paslaugų smulkiajam verslui teikėjo, paslaugomis. Taip pat kredito unijos, negalėdamos teikti finansinių paslaugų smulkiajam verslui šioje srityje, negali konkuruoti su bankais, kuriems yra suteiktas pranašumas, kartu apribojant kredito unijų teises. Šio projekto tikslas yra suteikti smulkiajam verslui naudotis kredito unijų teikiamomis finansinėmis paslaugomis, taip spartinti verslo pradžią, sudarant teisines prielaidas įsitvirtinti rinkoje.
Dėl įdomumo galiu pasakyti, kad, remiantis 2012 m. statistika, rugsėjo mėnesį įregistruota jau beveik 1,5 tūkst. mažųjų bendrijų. Noriu pasakyti, kad Lietuvos kredito unijos, priklausančios Lietuvos centrinei kredito unijai ir asociacijai „Lietuvos kredito unijos“, yra vienos iš pagrindinių smulkiojo verslo finansinių partnerių. Dažnai kredito unijos pradedančiam verslui yra vienintelis finansavimo šaltinis.
Lietuvos unijų siekį bendradarbiauti su smulkiuoju verslu patvirtina Centrinės kredito unijos kartu su 57 kredito unijomis įgyvendinama Europos Sąjungos finansuojama finansų inžinerijos priemonė „Verslumo skatinimas“. Ji yra skirta sudaryti sąlygas labai mažoms ir mažoms įmonėms bei fiziniams asmenims, norintiems pradėti savo verslą, tai yra padėti socialinėms įmonėms plėtoti verslą, skatinti verslumą bei savarankišką užimtumą, teikiant finansinę paramą paskolų forma ir konsultuojant bei mokant pradedančiuosius verslo pagrindų. Siekiant efektyviai įgyvendinti priemonę, praėjusios kadencijos metu, 2009 m. gruodžio pabaigoje, buvo priimtas geras įstatymas, t. y. norminis aktas, kur Socialinės apsaugos ir darbo ministerija, Finansų ministerija ir UAB „Investicijų ir verslo garantijos (INVEGA)“ pasirašė dvišalę sutartį, kuria buvo įsteigtas Verslumo skatinimo fondas. Čia pagrindas yra tas, kad šitos smulkiosios įmonės gali dengti savo paskolos normą net 95 %. Tai yra didžiulė paskata joms kurtis ir mokytis verslumo.
Atkreiptinas dėmesys, kad lengvatinės paskolos verslui iš Verslumo skatinimo fondo bus teikiamos tik iki 2014 m. birželio 30 d. Liko visai nedaug laiko, o teikiamos jos tik tiems, kurie įsiregistruoja mažiau kaip metus… Žiūrėkite, jau šių metų rugsėjo mėnesį… kur jis vėliau net negalės įsiregistruoti ir gauti tos pagalbos. Dėl šitų pagrindų, nenoriu čia per daug išsiplėsti, mes ir pasiūlėme skubos tvarka šiek tiek papildyti Unijų įstatymą, įtraukiant tuos verslo subjektus.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis kolega. Jus nori paklausti keletas kolegų Seimo narių. Pirmasis – A. Mazuronis. Prašom, kolega. Nėra. Tada kolega A. Anušauskas. Prašom.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Iš tikrųjų tai reikalingas projektas. Šiuo atveju to, kad įrašomos mažosios bendrijos, seniai reikėjo. Mes tiesiog nespėjome, projektas buvo įregistruotas anos kadencijos pabaigoje, nespėtas apsvarstyti ir priimti. Bet jeigu kalbame apie skubą, atkreipiu dėmesį, kad gruodžio 4 d. aš įregistravau analogišką pasiūlymą. Atkreipiu Sekretoriato dėmesį, kad jeigu du projektai sutampa ir vienas yra ankstesnis, tai reikia paminėti abu projektus.
Kita vertus, jūs, matyt, atkreipėte dėmesį į Teisės departamento pastabas, kad asmenys, įregistravę individualią veiklą, kaip jūsų projekte siūloma, atsiduria gana dviprasmiškoje padėtyje. Jie, tuo metu ir fiziniai asmenys, ir asocijuoti asmenys, ir kredito unijų nariai, šią normą, jūsų pasiūlytą normą, laiko pertekline, nes apsunkina jų dalyvavimą kredito unijų veikloje. Siūlau iš tikrųjų ir pritariu, kad reikia svarstyti ir priimti dėl mažųjų bendrijų, bet tikrai reikia apsispręsti bent jau dėl logikos. Cituoju: „Šiame punkte nurodyti juridiniai asmenys…“
PIRMININKAS. Kolega, klausimas turėtų būti.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Juridiniai asmenys. Ar individualią veiklą vykdantis yra jau juridinis asmuo?
PIRMININKAS. Prašom.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Gerbdamas turiu pasakyti: taip, buvo ir jūsų registruotas, nesiimam laurų, bet dėl ko įrašom dar ir „pagal pažymą“? Tiek pagal pažymą, tiek mažosios bendrijos yra kitoms verslo struktūroms identiški subjektai. Net pagal pažymą užsiregistravę fiziniai asmenys dar daugiau prispausti priežiūros negu mažosios, individualios ir kitos verslo struktūros. Čia vienas kitam nemaišo ir kodėl? Jeigu fizinis asmuo ateitų, paprašytų, lyg ir lengvata dalyvauti ir daryti įtaką, tai mes paliekame saugiklį, kad jis negalėtų būti tos struktūros vadovybėje ir daryti įtaką savo paskolai. Kita vertus, jam nereikės nešti tiek daug popierių įrodant, kad jis, fizinis asmuo, turi pažymą dėl verslo užsiregistravimo, ir prašyti padengti tą paskolą. Mes juos įrašome tiesiai Unijų įstatyme ir jie galės iš karto matyti, kad toks asmuo yra, ir suteikti tą paskolą apmokant tuos 95 % palūkanų.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega A. Nesteckis.
A. NESTECKIS (LSDPF). Gerbiamasis pranešėjau, mano klausimas maždaug buvo toks pat, kurį kolega uždavė prieš tai, kad įregistravus individualią veiklą pagal pažymą, tai ji nėra labai apibrėžta pagal laiką ir jos ta veikla yra galima labai trumpalaikė, trumpesniam laikui, iki savo galutinio veiklos vystymo etapo. Dėl mažosios bendrijos tikrai sutinku, kad ją reikėtų įtraukti, o dėl verslo liudijimo… ne dėl verslo, dėl įregistruotos pažymos, reikėtų daug diskutuoti. Ar jūs su tuo nesutiktumėte?
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Jau pasakiau prieš tai, kad individuali veikla pagal pažymą iš karto įpareigoja ir yra dar stipriau „aprengta“ negu verslo struktūros, nes reikia labai daug dokumentų po to pateikti Mokesčių inspekcijai ir pagrįsti savo pajamas. Kita vertus, mūsų pagrindas, kaip kalbėjo ir viena, ir kita pusė, „ištraukti“ iš verslo liudijimų ir pamokyti žmones užsiimti verslu. Tai kaip galima mokyti ir sakyti: eik dirbti, imk pinigus, o atiduoti tų apyvartinių lėšų… aišku, visada bus trūkumas. Mes jį iš karto gniuždome, net nepradėjus jam savo veiklos. Štai todėl mes ir siūlome leisti jiems pabandyti. Niekur jie nedings, kaip tik padės jums ištraukti iš kitų minimo šešėlio.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega V. Gailius. Prašom.
V. GAILIUS (LSF). Dėkoju kolegai A. Nesteckiui už tą patį klausimą.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega M. Zasčiurinskas. Prašom.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamasis kolega, čia kalbama apie pinigus, ne?
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Ne tik.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Jei kalbama apie pinigus, mes visada turime galvoti, kaip sudarysime kontrolės sistemą, kad nebūtų galimi grobstymai, piktnaudžiavimai ir t. t., kad nebūtų galima taip gražiai naudotis, pavyzdžiui, Fizinių asmenų bankroto įstatymu ir t. t. Mano klausimas… Galiu tą temą plėtoti toliau, kad motyvuočiau, bet aš pasakiau tik įspūdį. Viena vertus, mes labai gražiai kalbam: padarykim lengviau, kad mažiau būtų ir panašiai, o kita vertus, ar taip mes nesudarome geresnių sąlygų, nepykite, bet sukčiavimui? Mano klausimas yra toks, kaip ir Teisės departamentas rašo: ar jums neatrodo, kad, prieš teikiant tokį klausimą, reikėtų gauti bent Lietuvos banko išvadas?
PIRMININKAS. Prašau.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Jūs iš dalies atsakėte pats į šitą klausimą. Kuo galima Lietuvoje pasitikėti? Bankai žlunga, unijos irgi prisidirba. Taip pat kolegai atsakėm, kad jeigu jis jau negali dalyvauti, daryti įtakos pats būdamas valdybos nariu, juo tapęs pagal štai šitą naują įstatymo pakeitimą, jis jau yra apsaugotas nuo negatyvių dalykų. Jis tik gali prašyti paskolos, o jau unijos vadovybė spręs, ar suteikti, ar ne. Ir svarbiausia, kad tai yra visai nedidelės lėšos, bet jos yra svarios individualiam asmeniui.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, nėra norinčių kalbėti už ir prieš. Ar galima bendru sutarimu pritarti? Galima. Ačiū gerbiamajam pranešėjui.
Siūlomas pagrindiniu Biudžeto ir finansų komitetas, papildomų kol kas nėra. Ar reikia papildomų? Prašau. Ekonomikos komitetas? Ekonomikos komitetas papildomas? Gerai. Pritariame.
Siūloma svarstyti balandžio 23 dieną. Galime pritarti? Pritarta.

16.29 val.
Seimo nutarimo „Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą su prašymu ištirti, ar Lietuvos Respublikos sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymas neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai“ projektas Nr. XIIP-343 (pateikimas)

Darbotvarkės 2-12 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą su prašymu ištirti, ar Lietuvos Respublikos sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymas neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai“ projektas Nr. XIIP-343. Pateikimas. Pranešėjas – kolega K. Komskis. Prašom, kolega.
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamieji kolegos, reikia pasakyti, kad įvyko truputį nesusipratimas, ir ne visi parašai yra po pateikimo. Iš tiesų tie, kurie pasirašė, kad būtų įtraukta, pasirašė ir už šį įstatymą. Tai ten yra 49 parašai.
2011 m. buvo priimtas Lietuvos sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymas, kuriuo buvo pakeista Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos valstybės ir savivaldybių, biudžetinių ir viešųjų įstaigų vadovų priėmimo į darbą ir tvarka, kuri, mūsų manymu, galimai prieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijoje įtvirtintam teisinės valstybės principui, teisėtų lūkesčių apsaugos, teisinio tikrumo, teisinio saugumo principams bei lygiateisiškumo principui.
Iki pakeitimo įstatymo įsigaliojimo visi (dabar čia sutrumpinsiu) Lietuvos įstaigų vadovai, išskyrus universitetinių ligoninių, dirbo pagal neterminuotas darbo sutartis ir šią teisę buvo įgiję įstatymo nustatyta tvarka. Įstatymo nustatyta tvarka įgijus teisę dirbti pagal neterminuotą darbo sutartį, įstaigų vadovams kilo pagrįstas lūkestis, kad šios įgytos teisės bus išlaikytos ir galės būti realiai įgyvendinamos. Įstatymu vadovų įgytos darbinės teisės buvo panaikintos iš esmės pabloginant šiuo metu dirbančių įstaigų vadovų padėtį. Įstatymu numatyta, kad net, na, čia rašau 85 %, gal yra ir kitų skaičių, bet tikrai daugiau kaip pusė, įstaigų vadovų turės būti per vienerius metus atleisti iš einamų pareigų nenumatant jokios kompensavimo sistemos garantijų.
Įstatyme numatytas pereinamasis laikotarpis yra neadekvatus ir per trumpas. Didžiausią vadovo patirtį turintiems įstaigų vadovams nustatytas tik vienerių metų pereinamasis terminas. Pažymėtina, kad dauguma įstaigų vadovų yra gydytojai. Dirbdami pagal neterminuotą darbo sutartį, įstaigų vadovai įgijo teisinių lūkesčių, kad jie nebus atleisti iš pareigų, jeigu tinkamai ir sąžiningai dirbs savo darbą, todėl sukoncentravo dėmesį į vadovavimo įstaigai sritį. Ši sritis yra labai plati, reikalaujanti daug vadybos, teisinių žinių ir laiko sąnaudų. Natūralu, kad dėl to nukentėjo jų profesinė gydytojų veikla. Daugelis vadovų šiuo metu nebepraktikuoja ir prarado gydytojo praktikos licenciją. Nustatytas pereinamasis laikotarpis yra nepakankamas įstaigų vadovams atnaujinti gydytojų licencijas ir kitokiu būdu pakeisti turimą kvalifikaciją.
Įstaigų vadovai, dirbantys pagal neterminuotas darbo sutartis ir turintys ilgametį darbo stažą, turėjo pagrįstų lūkesčių, kad atleidžiant juos iš darbo dėl ne nuo jų priklausančių priežasčių jiems bus išmokėtos Lietuvos Respublikos darbo kodekso 140 straipsnyje numatytos išeitinės išmokos. Tuo tarpu įstatymo 2 straipsnyje nenumatytos jokios kompensacijos už praradimus, kuriuos įstaigų vadovai patiria dėl pasikeitusio teisinio reguliavimo.
Teisėtų lūkesčių apsauga – tai vienas iš Konstitucijoje įtvirtintų teisinės valstybės principo elementų. Jis suponuoja, inter alia, tai, kad valstybė turi pareigą užtikrinti teisinio reguliavimo tikrumą ir stabilumą, apsaugoti teisinius santykius, subjektų teises, taip pat įgytas teises, gerbti teisėtus interesus.
Konstitucinis Teismas 2003 m. kovo 3 d., 2003 m. liepos 4 d., 2003 m. gruodžio 3 d. nutarimuose yra konstatavęs, kad vienas iš teisėtų lūkesčių apsaugos principo elementų yra teisių, įgytų pagal Konstituciją, Konstitucijai neprieštaraujančius įstatymus ir kitus teisės aktus, apsauga. Teisėtų lūkesčių apsaugos principas suponuoja valstybės, taip pat valstybės valdžią įgyvendinančių bei kitų valstybės institucijų pareigą laikytis valstybės prisiimtų įsipareigojimų. Šis principas taip pat reiškia įgytų teisių apsaugą, tai yra asmenys turi teisę pagrįstai tikėtis, kad jų pagal įsigaliojančius įstatymus ar kitus teisės aktus, neprieštaraujančius Konstitucijai, įgytos teisės būtų išlaikytos nustatytą laiką ir galėtų būti realiai įgyvendinamos. Konstitucinis Teismas, 2007 m. liepos 5 d. nutarimas.
Lietuvos Respublikos Konstitucinis Teismas 2004 m. gruodžio 13 d. ir 2007 m. liepos 5 d. nutarimais yra nurodęs, kad teisinio saugumo principas vienas iš esminių Konstitucijoje įtvirtintos teisinės valstybės… Dar truputį…
Kolegos, aš manau, kad tikrai yra daug galimai prieštaraujančių motyvų, ir norėtume kreiptis į Konstitucinį Teismą su prašymu ištirti, ar Lietuvos Respublikos sveikatos priežiūros įstatymo 15 straipsnio 1 dalies pakeitimo įstatymas ta apimtimi, kuria nustatyta, kad Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos valstybės ir savivaldybių biudžetinių ir viešųjų įstaigų vadovai į darbą priimami viešo konkurso būdu (buvo priimtas 2011 m. (Nr. 154-7261), neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijoje įtvirtintam teisinės valstybės principui, kartu teisėtų lūkesčių apsaugos, teisinio tikrumo, teisinio saugumo ir įstatymo negaliojimo atgal principams, kurie suponuoja valstybės pareigą užtikrinti reguliavimo tikrumą ir stabilumą, apsaugoti asmenų teises, gerbti teisėtus interesus ir teisėtus lūkesčius.
Antra. Ar Lietuvos Respublikos sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymas ta apimtimi, kuria nėra numatyta kompensacijos mokėjimo atleidžiamiems įstaigų vadovams tvarka, neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijos 29 straipsnyje įtvirtintam lygiateisiškumo principui, kurio pažeidimas yra kartu ir konstitucinių teisingumo, darnios visuomenės imperatyvų, taigi ir konstitucinio teisinės valstybės principo, pažeidimas.
Lietuvos Respublikos Konstitucinis Teismas ne kartą yra konstatavęs, kad konstitucinis visų asmenų lygybės įstatymui principas būtų pažeistas, jei tam tikra grupė asmenų, kuriems yra skiriama teisės norma, palyginti su kitais tos pačios normos adresatais, būtų kitaip traktuojama, nors tarp tų grupių nėra tokio pobūdžio ir tokios apimties skirtumų, kad toks nevienodas traktavimas būtų objektyviai pateisinamas.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti V. Kamblevičius. Prašau, kolega.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Mielieji kolegos, nežinau, man kažkaip labai keistai atrodo. Mes priimame įstatymus, praeina mėnuo, pusė metų, mes vėl kreipiamės į Konstitucinį Teismą, ar neprieštarauja, ir išeina tokia tendencija. Aš vis galvoju, tai ką veikia mūsų Seimo Teisės departamentas prieš priimant tą įstatymą ar pataisą, derina, ar nepriklauso?.. Dabar taip išeina – vieni priima, kiti vėl. Žinote, kai pagalvoji, kaip vaikų darželis. Ar yra čia pas mus šiokia tokia teisinė tvarka, ar apskritai čia nieko nėra. Kas ką sugalvoja, tas tą padarė, ir visą laiką tuščiai dirbame.
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, kadangi pranešėjas nenori atsakyti, aš jums atsakysiu. Kada jūs įdėmiau stebėsite procesą, tai jūs pamatysite, kad mes dažnai balsuojame ir prieš tai, ką siūlo, pavyzdžiui, mums Teisės departamentas. Kartais būna tokia politinė valia. Kadangi politinės jėgos nesutinka, tai visi turi savo požiūrį, ir kartais kreipiamės į patį aukščiausiąjį teisėją – Konstitucinį Teismą. Nieko nuostabaus.
Kolegos, nėra norinčių kalbėti už, prieš. Galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Ačiū.
Gerbiamieji kolegos, siūlomi komitetai: pagrindinis, aišku, Teisės ir teisėtvarkos komitetas ir papildomas – Sveikatos reikalų komitetas. Galime pritarti? Galime. Ačiū. Pritarta. Siūloma svarstyti balandžio 9 d.

16.38 val.
Savaitės (nuo 2013-03-18) – 2013 m. kovo 19 d. (antradienio) ir 21 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės pateikimas ir tvirtinimas

Gerbiamieji kolegos, pereiname prie dar likusių rezervinių klausimų. Rezervinis pirmasis. Gerbiamasis kolega Gapšy, žiūriu į jus. Savaitės posėdžių (nuo kovo 18 d.) darbotvarkės tvirtinimas. Jūs esate pranešėjas. Prašom.
V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamieji Seimo nariai, šiandien Seniūnų sueigoje aptarėme ateinančios savaitės plenarinių posėdžių darbotvarkę. Pirmiausia kovo 19 d. yra numatytas 1863 m. sukilimo 150-ųjų metinių minėjimas, yra numatyti pranešėjai. Vėliau bus teikiamas Atsiskaitymų už žemės ūkio produkciją įstatymo pakeitimo įstatymo projektas, Privačios detektyvinės veiklos įstatymas ir lydintys teisės aktai, Seimo nutarimas „Dėl Garantinio fondo 2013 m. lėšų sąmatos patvirtinimo“, Viešųjų įstaigų įstatymo daugelio straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymas bei lydintys teisės aktai, su užsieniečių teisine padėtimi susiję teisės aktai, Vidaus tarnybos statutas ir jį lydintys teisės aktai. Taip pat numatytas įstatymo „Dėl Jungtinių Tautų konvencijos dėl asmenų be pilietybės skaičiaus mažinimo ratifikavimo“ projektas ir lydintis teisės aktas. Taip pat dar vienas tarptautinės sutarties ratifikavimas, Mokėjimų įstatymo keleto straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymas, taip pat kitas Mokėjimų įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas, Muziejų įstatymo daugelio straipsnių pakeitimo įstatymas. Po to svarstysime Specialiųjų tyrimų tarnybos direktoriaus kandidatūrą, nutarimo „Dėl Lietuvos mokslų akademijos prezidento patvirtinimo“, Gamtinių dujų įstatymo keleto straipsnių papildymo įstatymo bei Energetikos įstatymo projektus. Taip pat numatyti Atliekų tvarkymo ir Sodininkų bendrijų įstatymai. Ir rezerviniai klausimai.
Ketvirtadienio darbotvarkėje numatytas tarptautinių sutarčių ratifikavimas ir keletas svarstymų, susijusių su Įmonių bankroto įstatymu bei lydinčiaisiais teisės aktais, Seimo nutarimas „Dėl statutinių valstybės tarnautojų socialinių garantijų ir darbo apmokėjimo sistemos tobulinimo gairių“, Lygių galimybių įstatymo pakeitimo įstatymo projektas, Moterų ir vyrų lygių galimybių įstatymą lydintis projektas, Saugomų teritorijų įstatymo 31 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymas. Po pertraukos svarstysime Aukščiausiojo Teismo teisėjų kandidatūras, daug Darbo kodekso pataisų, Valstybinio socialinio draudimo įstatymo ir Ligos ir motinystės įstatymo pataisas.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis kolega. Nėra norinčių klausti. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Ačiū. Pritarta.

16.41 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo ir Pasaulio lietuvių bendruomenės komisijos sudarymo“ projektas Nr. XIIP-359 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Kitas r-2 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo ir Pasaulio lietuvių bendruomenės komisijos sudarymo“ projektas Nr. XIIP-359. Gerbiamasis kolega Gapšy, nenueikite. Pateikimas, svarstymas, priėmimas. Prašau.
V. GAPŠYS (DPF). Ilgai lauktas projektas. Tai yra nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo ir Pasaulio lietuvių bendruomenės komisijos sudarymo“. Komisijos sudėtis jums yra pateikta. Siūlau pritarti.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, nėra norinčių klausti. Galime pritarti po pateikimo? Galime pritarti po svarstymo? Galime bendru sutarimu priimti? Reikės balsuoti. Teisingai, reikės balsuoti. Jeigu nėra norinčių kalbėti, ar galime balsuoti? Kas už tai, kad pritartume Seimo nutarimui „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo ir Pasaulio lietuvių bendruomenės komisijos sudarymo“, prašom balsuoti už, kas nepritaria, balsuoja prieš arba susilaiko.

Šio nutarimo priėmimas

Gerbiamieji kolegos, balsavo 62 Seimo nariai: už – 61, prieš nėra, susilaikė 1. Pritarta. Seimo nutarimas yra priimtas. (Gongas)

16.43 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo ir Pasaulio lietuvių bendruomenės komisijos pirmininkų ir pirmininkų pavaduotojų patvirtinimo“ projektas Nr. XIIP-360 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Gerbiamieji kolegos, dar mums liko r-3 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo ir Pasaulio lietuvių bendruomenės komisijos pirmininkų ir pavaduotojų patvirtinimo“ projektas Nr. XIIP-360. Taip pat pateikimas, svarstymas ir priėmimas. Pranešėjas – kolega V. Gapšys. Prašom.
V. GAPŠYS (DPF). Teikiame jums kandidatūras į Lietuvos Respublikos Seimo ir Pasaulio lietuvių bendruomenės komisijos pirmininkus – Joną Prunskį ir Oną Valiukevičiūtę bei pirmininkų pavaduotojus – Ireną Gasperavičiūtę ir Domą Petrulį.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, galime pritarti po pateikimo? Galime. Po svarstymo galime pritarti?
Balsuojame. Kas už tai, kad pritartume Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo ir Pasaulio lietuvių bendruomenės komisijos pirmininkų ir pavaduotojų patvirtinimo“ projektui? Kas už, balsuoja už, kas prieš, balsuoja prieš arba susilaiko. Prašom balsuoti.

Šio nutarimo priėmimas

Gerbiamieji kolegos, balsavo 62 Seimo nariai: už – 62, prieš, susilaikiusių nėra. Seimo nutarimas priimtas. (Gongas) Ačiū.
Liko Seimo narių pareiškimai. D. Kuodytė. Prašom, kolege.

16.44 val.
Seimo narių pareiškimai

D. KUODYTĖ (LSF). Gerbiamieji kolegos, turiu garbės pranešti, kad šiandieną yra įregistruota draugystės su Kalnų Karabachu grupė. Grupės pirmininke yra išrinkta D. Kuodytė, pavaduotojais – P. Urbšys ir A. Monkauskaitė. Grupę sudaro 12 narių. Džiugu, kad iš skirtingų frakcijų. Ši grupė yra sudaryta vasario 26 d. vykusios konferencijos metu priimtos deklaracijos pagrindu. Kadangi konferencijos medžiaga stebuklingai dingo (turiu galvoje įrašą), susipažinti su ja viešojoje erdvėje neįmanoma (tai galėčiau įvertinti kaip cenzūrą), o dėl deklaracijos kilo reakcija, panaši į tam tikrą isteriją, tai leiskite man tą deklaraciją paviešinti. Manau, kad tai panaikins daugelį kolegų siaubų, baubų ir nuogąstavimų.
PIRMININKAS. Prašom.
D. KUODYTĖ (LSF). Lietuvos Respublikos Seimo narių grupės deklaracija. „Atsižvelgdami į tai, kad šiais metais sukako 25 metai, kai Arcacho (Kalnų Karabacho) žmonės ėmė siekti teisės į apsisprendimą, o Lietuva visą tą laiką rėmė šį siekį bei pasisakė už taikų problemos sprendimą; atkreipdami dėmesį, kad Lietuvos ir Arcacho žmonės kovoje už savo nepriklausomybę vadovavosi visuotinai pripažintomis tarptautinės teisės normomis, demokratinėmis vertybėmis ir bendrais idealais, kuriems lieka ištikimi iki šių dienų; pritardami bendrosios Europos erdvės vizijai, kurioje kiekvienas jos gyventojas turi teisę nevaržomai naudotis pagrindinėmis teisėmis ir fundamentinėmis laisvėmis; atsižvelgdami į tai, kad tarptautinėje praktikoje apsisprendimo teisės principas – vienintelis galimas tautų saugumo bei demokratinio vystymosi užtikrinimo garantas; įvertindami dideles Arcacho laisvos ir demokratinės visuomenės pastangas rengti visų lygių legitimius teisėtus rinkimus ir formuoti atsakingą bei veiksmingą Vyriausybę; laikydami, kad yra svarbu įtraukti Arcachą į tarptautinę bendriją siekiant išspręsti esamas problemas bei ilgalaikės taikos ir stabilumo regione įsigalėjimą, mes, Lietuvos Respublikos Seimo narių grupė, pareiškiame apie sprendimą sukurti Lietuvos Respublikos Seime draugystės grupę su Arcacho (Kalnų Karabacho) Respublika. 2013 m. vasario 26 d.“ Sveikinu grupės narius ir tikiuosi, kad mūsų visų darbai bus į gerą tiek mums, tiek Kalnų Karabacho žmonėms. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, posėdį baigiame. Ar dar norite registruotis? (Balsai salėje) Prašom registruotis.
Užsiregistravo 49 Seimo nariai.
Šių metų kovo 14 d. posėdis baigtas. (Gongas) Ačiū.
