LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 63
STENOGRAMA

2013 m. birželio 13 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotoja I. DEGUTIENĖ

PIRMININKĖ (I. DEGUTIENĖ, TS-LKDF). Pradedame birželio 13 d. vakarinį posėdį. (Gongas)

15.12 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį Egidijų Vareikį patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę sudarymo“ projektas Nr. XIIP-703 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Gerbiamieji kolegos, kadangi per pertrauką buvo parengtas laikinosios tyrimo komisijos nutarimas, tai aš iš karto siūlau dabar nagrinėti klausimą – Seimo nutarimą „Dėl laikinosios tyrimo komisijos sudarymo“. Pranešėjas – A. Palionis.
Registruojamės, kol ateis. Užsiregistravo 79 Seimo nariai.
O dabar, gerbiamasis Andriau, prašau pristatyti Seimo nutarimą. Pateikimas.
A. PALIONIS (LSDPF). Lietuvos Respublikos Seimas, išklausęs Lietuvos Respublikos generalinio prokuroro D. Valio pranešimą ir vadovaudamasis Lietuvos Respublikos Seimo statuto 23 ir 71 straipsniais, nutarė sudaryti Lietuvos Respublikos Seimo laikinąją tyrimo komisiją dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį E. Vareikį patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę. Komisiją sudaro 12 Seimo narių: S. Jovaiša, V. Kamblevičius, D. Kuodytė, J. Kvetkovskij, O. Leiputė, A. Palionis, R. Sargūnas, A. Strelčiūnas, S. Šedbaras, J. Varkala, E. Žakaris, Z. Žvikienė. Komisijos pirmininku paskirti komisija nusprendė A. Palionį ir pavesti komisijai tyrimą atlikti iki 2013 m. birželio 21 d. Nutarimas įsigalioja nuo priėmimo.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūsų nori klausti vienas Seimo narys – V. A. Matulevičius.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Jeigu Seimo narys vis dėlto neneigia savo kaltės ir to, kas įvyko, ar nereikėtų keisti Seimo statutą, o ne sudarinėti komisiją ir dirbti tuščią darbą?
A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Komisija buvo susirinkusi, ir gerbiamoji D. Kuodytė sakė, kad yra parengusi Statuto pataisą, kad konkrečiai tokiu atveju būtų galima nesudaryti komisijos, jeigu Seimo narys pats sutinka, kad būtų panaikinta neliečiamybė. Bet šiuo metu pagal galiojantį Statutą mes privalome sudaryti komisiją ir pateikti išvadą.
PIRMININKĖ. Dėkoju pranešėjui. Kadangi užsirašęs kalbėti tik už E. Gentvilas, gal galime bendru sutarimu po pateikimo pritarti? Galime.
Svarstymas. Irgi nieko nėra. Galim po svarstymo pritarti Seimo nutarimui? Pritarta.
Priėmimas pastraipsniui.
1 straipsnį galime priimti? Priimtas. 2 straipsnis. Priimtas. 3 straipsnis. Priimtas. 4 straipsnis. Priimtas.
Motyvai dėl viso. Nėra norinčių kalbėti. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį E. Vareikį patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę sudarymo“, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio nutarimo priėmimas

Balsavo 70 Seimo narių: už – 68, prieš nėra, susilaikė 2. Seimo nutarimas priimtas. (Gongas)

15.16 val.
Žuvininkystės įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-500(2)ES (svarstymo tęsinys)

Gerbiamieji kolegos, noriu su jumis pasitarti. Ar mes toliau iš darbotvarkės pagal eilę imame klausimą, ar baigiame rytinės darbotvarkės klausimą 1-10a ir 1-10b? Yra pataisų. Komitetai pasisakė. Jeigu jūs pritariate, tada paimame šiuos klausimus. Tinka? Gerai.
Kviečiu B. Paužą į tribūną. Žuvininkystės įstatymo pakeitimo įstatymo projektas. Svarstymas. Žiūrime, kokios yra pataisos.
Dėl 1 straipsnio nėra. Dėl 2 straipsnio…
B. PAUŽA (LSDPF). Yra.
PIRMININKĖ. Yra B. Paužos siūlymas, kuriam komitetas pritarė. Ar galime pritarti bendru sutarimu?
B. PAUŽA (LSDPF). Siūlyčiau pritarti, kadangi čia yra tik išplėsta samprata, kas yra tie vadinamieji ūkio subjektai.
PIRMININKĖ. Pritariam? Bendru sutarimu pritariam B. Paužos siūlymui dėl 2 straipsnio.
Toliau, matau, dėl 6 straipsnio yra Seimo narių G. Kirkilo, L. Balsio, P. Gražulio, P. Auštrevičiaus siūlymas. Kuris pristatysite, ar G. Kirkilas, ar L. Balsys? P. Auštrevičius? P. Gražulis? Pristatykite, jūs vienintelis čia iš kompanijos.
B. PAUŽA (LSDPF). Ar aš galiu?
PIRMININKĖ. Ne. Turi P. Gražulis kaip autorius.
P. GRAŽULIS (TTF). Yra Seimo narių pataisa, kad vidaus vandenyse visa žūklė būtų kontroliuojama vienos institucijos – Aplinkos ministerijos, o išorės vandenys, arba tarptautiniai vandenys – Kaimo reikalų komiteto ir Žemės ūkio ministerijos kompetencija. Mūsų siūlymo esmė yra tokia.
PIRMININKĖ. Dėkui. Komiteto nuomonė.
B. PAUŽA (LSDPF). Komitetas svarstė šį siūlymą ir nutarė bendru sutarimu nepritarti. Motyvai štai kokie. Žvejybos ir verslo ekonominis gyvybingumas nėra Aplinkos ministerijos klausimas, ir ji nustato bendrus limitus, kiek kokių žuvų galima sugauti, tačiau Žemės ūkio ministerija konkretiems verslininkams kvotas padalina pagal tai, kaip per daugelį metų susiklostė, ir pagal jų turimus pajėgumus – laivus ir t. t. Manome, kad nereikėtų to atiduoti į vienos Aplinkos ministerijos rankas.
PIRMININKĖ. Kadangi nėra norinčių kalbėti, reikia balsuoti. Kas palaikote G. Kirkilo, L. Balsio, P. Gražulio ir P. Auštrevičiaus siūlymą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 65 Seimo nariai: už – 28, prieš – 5, susilaikė 32. Pataisai nepritarta.
Toliau yra siūlymas dėl 6 straipsnio 6 dalies.
B. PAUŽA (LSDPF). Taip.
PIRMININKĖ. Gerbiamasis Gražuli! Irgi G. Kirkilas, L. Balsys, P. Gražulis ir P. Auštrevičius. Dėl 6 straipsnio 6 dalies. (Balsai salėje) Susiję? Atsiimate šitą?
P. GRAŽULIS (TTF). Jeigu nepritarė, tai ką…
PIRMININKĖ. Gerai. Atsiima. Toliau. Dėl 6 straipsnio 6 dalies yra B. Paužos siūlymas, ir komitetas pritarė.
B. PAUŽA (LSDPF). Taip.
PIRMININKĖ. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta. Dėl 11 straipsnio yra B. Paužos siūlymas. Komitetas irgi pritarė. Ar galime pritarti? Pritarta.
B. PAUŽA (LSDPF). 17 straipsnis.
PIRMININKĖ. Dėl 17 straipsnio yra G. Kirkilo, L. Balsio, P. Gražulio ir P. Auštrevičiaus siūlymas. Gerbiamasis Gražuli, čia susiję?
P. GRAŽULIS (TTF). Taip, mūsų visos pataisos yra susijusios.
PIRMININKĖ. Tada irgi atsiimame šitą. Gerai.
Dėl 18 straipsnio B. Paužos siūlymas. Komitetas pritarė. Ar galime pritarti? Pritarta. Ir dar dėl 18 straipsnio 7 dalies 1 punkto B. Paužos redakcinis siūlymas. Komitetas pritarė. Galime pritarti? Pritarta. Ir dėl 18 straipsnio 8 dalies 1 punkto B. Paužos siūlymas. Komitetas pritarė. Pritariame. Ir dėl 18 straipsnio 9 dalies 5 punkto B. Paužos siūlymas, kuriam komitetas pritarė. Galime pritarti? Pritarta.
Toliau 27 straipsnis. G. Kirkilo, L. Balsio, P. Gražulio, P. Auštrevičiaus, bet, kaip P. Gražulis sakė, čia visi klausimai yra susiję su tuo, dėl kurio mes apsisprendėme balsuodami. Taigi dėl šito klausimo jau nebalsuosime.
Dėl 31 straipsnio B. Paužos siūlymas – 31 straipsnio 4 dalies 2 punkto redakcija. Komitetas pritarė. Ar galime pritarti? Pritarta.
Dėl 35 straipsnio B. Paužos siūlymas. Komitetas pritarė abiem siūlymams. Atsiprašau, vienam siūlymui dėl 35 straipsnio. Galime pritarti? Pritarta.
Dėl 36 straipsnio B. Paužos siūlymas. Komitetas pritarė, mes taip pat pritariame. Dėl 36 straipsnio 3 dalies 1 punkto B. Paužos siūlymas. Komitetas pritarė ir mes pritariame. 36 straipsnio 3 dalies 3 punkto redakcija – B. Paužos siūlymas. Komitetas pritarė. Galime pritarti? Pritarta. Ir 36 straipsnio 6 dalies nauja redakcija – B. Paužos siūlymas, kuriam komitetas pritarė. Galime pritarti? Pritarta.
48 straipsnis. 48 straipsnio 1 punkto redakciją siūlo B. Pauža. Komitetas pritarė. Galime pritarti? Pritarta.
53 straipsnio redakcija – B. Paužos siūlymas. Komitetas pritarė. Galime pritarti? Pritarta.
Aš daugiau siūlymų nematau. Ačiū pranešėjui. Visus siūlymus išnagrinėjome.
Dabar po svarstymo motyvai dėl viso. Nori kalbėti S. Bucevičius – už, bet nėra prieš. Tai gal Saulius gali nekalbėti? Jo paties ir nematau.
Gerbiamieji kolegos, ar galime po svarstymo bendru sutarimu pritarti Žuvininkystės įstatymo pakeitimo įstatymo projektui? Norite balsuoti? (Balsai salėje) Nenorite. Ačiū. Po svarstymo Žuvininkystės įstatymo pakeitimo įstatymo projektui pritarta.

15.24 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 21, 27, 873, 875, 876, 877, 2414, 242, 244, 2591, 320, 324, 325, 328 straipsnių pakeitimo ir Kodekso papildymo 8710, 8711 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-501(2)ES (svarstymo tęsinys)

Toliau – Administracinių teisės pažeidimų kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo ir Kodekso papildymo 8710, 8711 straipsniais įstatymo projektas. Jokių pasiūlymų nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo? Dėkui. Pritarta.

15.25 val.
Seimo nutarimo „Dėl Valstybės įmonės Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondo lėšų sąmatos įvykdymo 2011 metų ataskaitos“ projektas Nr. XIIP-604(2) (svarstymas ir priėmimas)

Dabar grįžtame į popietinę darbotvarkę – Seimo nutarimo „Dėl Valstybės įmonės Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondo lėšų sąmatos įvykdymo 2011 metų ataskaitos“ projektas. Kviečiu į tribūną Audito komiteto narį A. Sysą. Ruošiasi Energetikos komisijos narys K. Daukšys.
A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, gerbiamoji posėdžio pirmininke, Audito komitetas apsvarstė Seimo nutarimą „Dėl Valstybės įmonės Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondo lėšų sąmatos įvykdymo 2011 metų ataskaitos“, siūlo pritarti šiam nutarimui bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu Energetikos komisijos narį K. Daukšį. Jo nematau. Ar yra kas nors iš Energetikos komisijos? Rokai, gal jūs galite pristatyti Energetikos komisijos išvadą? R. Žilinskas pristatys Energetikos komisijos išvadą.
R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamoji posėdžio pirmininke, kolegos, Energetikos komisija svarstė Seimo nutarimo projektą ir, 7 balsavus už, prieš – 1, susilaikius 1, pritarė šiam projektui.
PIRMININKĖ. Dėkoju, kolega, už pagalbą.
Diskusijose nėra norinčių kalbėti. Po svarstymo nėra norinčių kalbėti dėl viso projekto. Ar galime po svarstymo pritarti? Bendru sutarimu pritarta.
Seimo Pirmininkas siūlo priimti ypatingos skubos tvarka. Ar pritariame ypatingai skubai? Pritarta. Yra vienas straipsnis. Dėl viso Seimo nutarimo norinčių kalbėti nėra. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas Seimo nutarimas „Dėl Valstybės įmonės Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondo lėšų sąmatos įvykdymo 2011 metų ataskaitos“, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio nutarimo priėmimas

Balsavo 78 Seimo nariai: už – 74, prieš nėra, susilaikė 4. Seimo nutarimas Nr. XIIP-604(2) priimtas. (Gongas)

15.28 val.
Garantinio fondo įstatymo 12 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4497 (svarstymas)

Garantinio fondo įstatymo 12 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Svarstymas. Kviečiu Ekonomikos komiteto narį A. Skardžių. Kas gali iš Ekonomikos komiteto pristatyti šį klausimą? Ar koks nors Ekonomikos komiteto atstovas galit ateiti? Perskaitykite komiteto išvadą.
A. MOCKUS (LSDPF). Komitetas apsvarstė šitą projektą. Komiteto nuomonė – įstatymo projektą atmesti.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, kadangi komitetas siūlo atmesti, mes turime apsispręsti balsuodami. Kas už tai, kad atmestume šį įstatymo projektą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 78 Seimo nariai: už – 65, prieš – 3, susilaikė 10. Garantinio fondo įstatymo 12 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas atmestas.

15.30 val.
Civilinio kodekso papildymo 3.1921 straipsniu ir 3.194 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-1865(2) (svarstymas)

Civilinio kodekso papildymo 3.1921 straipsniu ir 3.194 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Svarstymas. Kviečiu į tribūną J. Sabatauską – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Ar galima sužinoti, kur šiandien po pietų visi pranešėjai? Kas yra iš Teisės ir teisėtvarkos komiteto? S. Šedbaras galbūt pagelbės. Ruošiasi Socialinių reikalų ir darbo komiteto narys R. J. Dagys.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Komitetas gegužės 29 d. svarstė šį projektą ir priėmė sprendimą bendru sutarimu už pritarti komiteto patobulintam jungtiniam Civilinio kodekso papildymo įstatymo projektui ir sujungti Nr. XIP-1865 su Nr. XIP-3018 bei komiteto išvadom.
PIRMININKĖ. Tada klausiu, kas yra iš Socialinių reikalų ir darbo komiteto? Pirmininkės nematau. Gal yra M. Zasčiurinskas? Gerai.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, komitetas apsvarstęs šį klausimą nusprendė iš esmės pritarti iniciatorių pateiktam į statymo projektui ir siūlyti Seimo paskirtam pagrindiniam komitetui jį patobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pateiktas pastabas, joms mūsų komitetas taip pat pritarė. Šis įstatymo projektas yra dėl Civilinio kodekso atitinkamo straipsnio keitimo. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkui. Motyvai dėl viso. Po svarstymo nėra norinčių kalbėti. Galime bendru sutarimu po svarstymo pritarti? Negalime, tai balsuojame. Kas už tai, kad po svarstymo pritartume projektui Nr. XIP-1865, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 75 Seimo nariai: už – 72, prieš – 1, susilaikė 2. Po svarstymo Civilinio kodekso papildymo 3.1921 straipsniu ir 3.194 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui pritarta.

15.33 val.
Civilinio kodekso 2.1381, 2.139, 2.140, 2.147 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4913(2) (svarstymas)

Civilinio kodekso 2.1381, 2.139, 2.140, 2.147 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4913(2). Kviečiu į tribūną V. Gapšį, Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Gerbiamasis Šedbarai, gal pagelbėkite. Ruošiasi V. Fiodorovas, Informacinės visuomenės plėtros komitetas.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tai yra Civilinio kodekso pataisa dėl įgaliojimų ir registro, taip pat ir informacinių technologiniu būdu sudarytų įgaliojimų. Komitetas svarstė šį projektą gegužės 29 d. ir bendru sutarimu už pritarė šio įstatymo pakeitimo projektui.
PIRMININKĖ. Informacinės visuomenės plėtros komiteto atstovas. Kas nors ateikite…
V. FIODOROVAS (DPF). Gerbiamoji pirmininke, gerbiamieji kolegos, Seimo Informacinės visuomenės plėtros komitetas bendru sutarimu iš esmės pritarė įstatymo projekto idėjai. Atsižvelgiant į tai, kad svarstomame įstatymo projekte nepateikta elektroninio įgaliojimo sąvoka, į Teisės departamento pastabas, į sukurtą elektroninio parašo infrastruktūrą, į įgyvendinamą elektroninių dokumentų apyvartą, į sudarytas galimybes ir egzistuojantį poreikį plėsti elektronines paslaugas viešajame sektoriuje, siūloma daryti įstatymo projekto svarstymo pertrauką, vadovaujantis Lietuvos Respublikos Seimo statuto 147 straipsnio 5 dalies nuostatomis, sudaryti darbo grupę įstatymo projektui tobulinti įtraukiant į ją Informacinės visuomenės plėtros komiteto narius. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Dėl viso nėra norinčių kalbėti. Ar galime šiuo atveju bendru sutarimu pritarti po svarstymo? (Balsai salėje) Balsuojame? Balsuojame. Kas už tai, kad būtų po svarstymo pritarta projektui Nr. XIP-4913, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 79 Seimo nariai: už – 77, prieš nėra, susilaikė 2. Po svarstymo projektui Nr. XIP-4913(2) pritarta.

15.36 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Vilniaus dailės akademijos statuto patvirtinimo“ 1 priedėlio pakeitimo“ projektas Nr. XIP-5005(2) (svarstymas ir priėmimas)

Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Vilniaus dailės akademijos statuto patvirtinimo“ 1 priedėlio pakeitimo“ projektas. Svarstymas. Kviečiu į tribūną G. Steponavičių, Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas. Nėra. Kas yra iš Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto? Pirmininkė.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Gerbiamoji pirmininke, gerbiamieji kolegos, Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas apsvarstė Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Vilniaus dailės akademijos statuto patvirtinimo“ 1 priedėlio pakeitimo“ projektą ir priėmė sprendimą – pritarti Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Vilniaus dailės akademijos statuto patvirtinimo“ 1 priedėlio pakeitimo“ projektui Nr. XIP-5005(2), komiteto išvadai ir siūlymui šį projektą Seimui svarstyti. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Diskusijose nėra norinčių kalbėti. Ar galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo? Seimo Pirmininkas siūlo šį Seimo nutarimą priimti ypatingos skubos tvarka. Ar galime pritarti ypatingai skubai? Pritarta.
Taigi pastraipsniui. Vienas straipsnis. Ir tada dėl viso.
Priėmimas. Nėra norinčių kalbėti. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Vilniaus dailės akademijos statuto patvirtinimo“ 1 priedėlio pakeitimo“, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio nutarimo priėmimas

Balsavo 80 Seimo narių: už – 80, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Vilniaus dailės akademijos statuto patvirtinimo“ 1 priedėlio pakeitimo“ priimtas. (Gongas)

15.38 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl 2012 m. spalio 14 d. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimų galutinių rezultatų daugiamandatėje rinkimų apygardoje nustatymo“ 1 ir 2 straipsnių pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-492(2) (pateikimas)

Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl 2012 m. spalio 14 d. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimų galutinių rezultatų daugiamandatėje rinkimų apygardoje nustatymo“ 1 ir 2 straipsnių pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-492(2). Pateikimas. Pranešėjas – V. Gapšys.
V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamieji Seimo nariai, kaip jūs žinote, Seimo rinkimų metu buvo tam tikrų klausimų, kurie buvo galutinai išspręsti Seimo nutarimu, tai yra patvirtinta kandidatų eilė, tai yra išrinkti asmenys, ir keletas asmenų buvo išbraukta dėl to, Konstitucinis Teismas pateikė savo išvadą ir pripažino, kad yra pažeistas Rinkimų įstatymas. Tada vertino keleto asmenų, tarp jų J. Pinskaus, Ž. Pinskuvienės, J. Gaudutienės ir V. Griciaus, vietą sąraše, jie buvo išbraukti iš kandidatų sąrašo, remiantis Konstitucinio Teismo išvada.
Situacija tęsėsi toliau ir buvo galiausiai įvertinta taip, kad teisėsaugos institucijos neturi jokių priekaištų minėtiems asmenims, tai yra Ž. Pinskuvienei, J. Gaudutienei, J. Pinskui ir V. Griciui, jiems nebuvo pateikti jokie įtarimai, jie nebuvo apkaltinti jokiu nusikaltimu ir galiausiai baudžiamojoje byloje dėl balsų pirkimo buvo apklausti tik liudytojai ir tik savo iniciatyva, kad prašė duoti tuos parodymus. Ikiteisminis tyrimas baigėsi, byla perduota į teismą, kaltieji asmenys bus įvertinti įstatymo nustatyta tvarka.
Išėjo tokia situacija, kad tie asmenys, atsižvelgiant į susidariusią situaciją, buvo iš sąrašo išbraukti. Todėl, siekdami įgyvendinti teisingumą, mes siūlome Seimo nutarimą, pagal kurį asmenys, kuriems nepareikšti jokie įtarimai, būtų įtraukti atgal į sąrašą ir įtraukti į sąrašą ne suteikiant jiems Seimo nario mandatą, bet tiesiog po brūkšnio, tai yra tose vietose, kurios šiuo metu negarantuoja jiems Seimo nario vietos.
Teisės ir teisėtvarkos komitete kilo konstitucinių klausimų, jie buvo apsvarstyti ir galiausiai buvo nuspręsta, kad Konstitucijai turbūt neprieštarautų toks nutarimas. Galbūt reikėtų ateityje jį patikrinti pačiame Konstituciniame Teisme, tačiau situacija yra tokia, kad mes negalime, nepriėmę to nutarimo, kreiptis į patį Konstitucinį Teismą. Konstitucinis Teismas pateikė išvadą, kuri negali būti prašoma išaiškinti papildomai, tik Konstitucinio Teismo nutarimai galėtų būti aiškinami papildomai. Todėl mes neturime jokio kito teisinio būdo, kaip patikrinti, ar jisai neprieštarautų Konstitucijai.
Atsižvelgdami į tai, atsižvelgdami į Seimo rinkimų įstatymą, kad galutinę kandidatų eilę nustato Seimas, jeigu yra tam tikri faktai, mes siūlome pataisyti Seimo nutarimą ir nustatyti patikslintą kandidatų eilę įrašant Joną Pinskų, Živilę Pinskuvienę, Jolantą Gaudutienę ir Vytautą Gricių atgal į sąrašą, įrašant ne aukščiau nei tos vietos, kurios buvo, bet tais atvejais, kai jie turėtų patekti į Seimą, mes nedarome to, kad patekimas būtų… įrašome juos, liaudiškai kalbant, po brūkšnio. Toks nutarimo projektas, kurį jums teikiame.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūsų nori klausti trys Seimo nariai. Pirmasis klausia P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, iš tikrųjų labai paradoksali situacija demokratinėje mūsų Seimo institucijoje. Ir demokratinių institucijų išaiškinimas… atimti mandatą iš Seimo narių be kaltės, už akių, nepasikviečiant jų net į Seimo salę, neleidžiant jiems pasakyti nė žodžio, neprieštarauja Konstitucijai. O pasirodo, atkurti teisingumą, ne tik už ribos pastatyti, bet sugrąžinti juos į Seimą, kad jie būtų Seimo nariais ir prisiektų, čia jau prieštarauja teisingumui. Kokioje mes valstybėje gyvename? Svarbiausia, dviejų sisteminių partijų – Socialdemokratų ir Konservatorių balsais atimtas mandatas.
V. GAPŠYS (DPF). Dabar nieko nenoriu kaltinti, situaciją teisiškai galima pavadinti kazusu, nes Seimo rinkimų įstatymas numato labai trumpus terminus Konstituciniam Teismui įvertinti ir natūralu, kad Konstitucinis Teismas turbūt neturėjo nei fizinių, nei jokių kitų galimybių tą sprendimą priimti, per tokį trumpą laiką išnagrinėjęs visas aplinkybes. Kaltų mes čia neieškome, mes ieškome galimybės bent minimaliai atkurti tą teisingumą.
Ateityje, manau, reikia keisti Seimo rinkimų įstatymą patobulinant, kad jeigu asmuo yra įtariamas, galima sakyti, padaręs tam tikrus rinkimų pažeidimus, juos įvertinti ir galbūt neleisti jam prisiekti, bet jeigu paaiškėja, kad jis nekaltas, tada jis galėtų priimti priesaiką, galbūt toks variantas. Mes suprantame, kad turime ieškoti tų variantų, bet tai nėra šiandienos nutarimo tikslas. Šios dienos nutarimo tikslas yra bent minimaliai atkurti tą teisingumą, kad būtų galima judėti į priekį, ir tie žmonės, kurie nėra nei apkaltinti, nei nuteisti jokiais būdais, kad jie galėtų bent morališkai grįžti į rinkimų sąrašą.
PIRMININKĖ. Klausia V. A. Matulevičius.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Šie tiek jaučiuosi kaip kreivų veidrodžių karalystėje. Pasiklausius gerbiamojo pranešėjo galima pamanyti, kad nebuvo viso to praėjusio rudens košmaro, kai Lietuvoje pirmą kartą nuo nepriklausomybės atkūrimo vos nebuvo sužlugdyti Seimo rinkimai. Tarsi mes nematėme viso to įrašo, kuris buvo paskelbtas žiniasklaidoje. Matote, žodį galima ištrinti, o įrašo neištrinsi. Mes girdėjome, kokios pavardės buvo minimos, kai buvo perkami kalinių balsai, kokios sumos, kokie asmenys. Ir dabar ar mes nesiimame teismo vaidmens? Aš žiūriu į nutarimą – nustatyti, ar nepažeidė Lietuvos rinkimų įstatymo. Tai mes teismas, kuris nustato nekaltumą, taip?
V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamieji Seimo nariai, iš tikrųjų turiu paaiškinti, kad tų asmenų atžvilgiu jokių įtarimų, jokių nustatytų faktų, kad jų naudai būtų nupirkti balsai, nėra. Tai įvertino Lietuvos teisėsaugos institucijos. Yra pažymos, gautos iš Generalinės prokuratūros prokurorų, kurie baigė ikiteisminį tyrimą. Tų asmenų atžvilgiu, kurie ten bandė kažkokius veiksmus atlikti, taip ir baigėsi, bet tų asmenų atžvilgiu, kurie čia įvardyti Seimo nutarime, jokie ikiteisminiai tyrimai nevyksta, nenustatyta, kad jie būtų pirkę balsus. Turiu atsakingai pareikšti – tų asmenų atžvilgiu mes ir kalbame.
PIRMININKĖ. Klausia V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, jūs pasakėte, kad teismas įrodė – jie yra nekalti. Jūs, kaip Seimo narys ir kaip teisininkas, galite pasakyti, ar ne per skubotai Konstitucinis Teismas ėmėsi šį klausimą spręsti, kol nebuvo ikiteisminio tyrimo medžiagos?
V. GAPŠYS (DPF). Kaip ir sakiau, situacija yra kazusas. Tokių niekas turbūt neplanavo, negalvojo, deja, taip nutiko. Todėl mes galvojame, galbūt iš tikrųjų reikėtų suteikti Konstituciniam Teismui ilgesnį periodą, kad jie galėtų išsiaiškinti. Bet dabar net nenoriu ginčytis ir Konstitucinio Teismo kažkuo kaltinti dėl labai paprasto dalyko. Suprantu, kad jie turėjo labai ribotą valandų skaičių, per kurį galėjo priimti tą sprendimą. Sprendimas yra toks, koks priimtas. Dabar matome, kad priėmus šį sprendimą konkretūs žmonės, dėl kurių teisėsaugos institucijos pasakė, kad jie nėra nusikaltę, nėra pažeidę, yra nubausti, todėl mes siekiame atkurti tą nekaltindami nieko, neieškodami šiuo metu jokių sprendimų, bet ateityje sutinku, kad reikia suteikti Konstituciniam Teismui didesnes galimybes, kad tuos klausimus galėtų išsamiau išsiaiškinti.
PIRMININKĖ. Dėkoju, jūs atsakėte į visus klausimus. Dabar po pateikimo vienas – už, vienas – prieš. P. Gražulis – už.
P. GRAŽULIS (TTF). Manyčiau, kad pagal teisingumą tie, kurie balsavo, kad reikia atimti iš šitų keturių Seimo narių mandatą, turėtų patys padėti mandatą. Demokratinės valstybės demokratinėje institucijoje neišklausius, nepakvietus į tribūną… Aš pats buvau užregistravęs nutarimo projektą, kad tiems Seimo nariams, kuriuos mes kaltiname ir iš kurių atiminėjame mandatą, leistume pasisakyti iš tribūnos. Juk vyko procesas, kurio klausė visa Lietuva. Visos Lietuvos žmonių akyse žmonės padaryti žulikais, sukčiais, balsų pirkėjais. Bet, kaip žinote, pradėtas ikiteisminis tyrimas baigtas ir ikiteisminio tyrimo metu nustatyta, kad nusikaltimo sudėties jų atžvilgiu nėra, o Seimas jau juos apjuodino visos Lietuvos akyse.
Gerbiamieji Seimo nariai, ar neturėtumėte drąsos dabar tie, kurie balsavote, kad atimtume mandatą, padėkite mandatą ir jie sugrįš į Seimą. Ar nebūtų tai teisingiausia? Kitą kartą gal nežiūrėtumėte, ką pasakys Rytai, Vakarai, ką Daukantas pasakys, ką Konstitucinis Teismas, bet tikrai vadovautumėtės pagal sąžinę ir moralę, ir tada tokių absurdų, koks buvo, dar gal vadinkime ar nevadinkime, Lietuvos demokratinėje valstybėje, gyvenime daugiau neatsitiks. Atsakomybės klausimas – padėkite mandatus visi, kurie balsavote už jų mandatų atėmimą, ir tikrai teisingumas bus įgyvendintas. Aš pasisakau už šitą nutarimo projektą, bet jis iš esmės neatkuria teisingumo.
PIRMININKĖ. V. A. Matulevičius – prieš.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis Petrai, jūs manote, kad niekas nieko neprisimena ir nebuvo viso to praėjusio rudens košmaro. Aš pirmą kartą dalyvavau Seimo rinkimuose, niekada neužmiršiu tos akimirkos, kai mums iškilmingai įteikė Seimo narių pažymėjimus ir mes nežinojome, ar po kelių dienų jie nebus išmesti į šiukšlių dėžę, nors mes buvome niekuo dėti. Dabar yra bandoma visa tai, kas įvyko, reabilituoti atgaline data ir įrodyti mums, kad visos tos istorijos, darančios Lietuvai gėdą, nebuvo! Visi matėme įrašą, girdėjome pavardes, girdėjome skaičius, neapsimeskime, kad to nebuvo. Todėl, kolegos, kviečiu šito nedaryti ir balsuoti prieš.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl 2012 m. spalio 14 d. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimų galutinių rezultatų daugiamandatėje rinkimų apygardoje nustatymo“ 1 ir 2 straipsnių pakeitimo“ projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 74 Seimo nariai: už – 47, prieš – 6 susilaikė 21. Po pateikimo pritarta. Pagrindinis komitetas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, papildomas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Numatomas svarstymas birželio 21 d. Dėkui.
O dabar kviečiu Seimo Pirmininko pirmąjį pavaduotoją V. Gapšį pristatyti rezervinį pirmą klausimą.

15.52 val.
Savaitės (nuo 2013-06-17) – 2013 m. birželio 18 d. (antradienio) ir 20 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės pateikimas ir tvirtinimas

V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamieji Seimo nariai, jums yra išdalintos kitos savaitės plenarinių posėdžių darbotvarkės. Yra įtraukti klausimai, kurie buvo aptarti Seniūnų sueigoje, ir atitinkamai yra numatyta, kad ketvirtadienį yra ir opozicinių frakcijų darbotvarkės. Jau bent iš dalies tos darbotvarkės jums yra išdalintos. Kas bus papildyta atitinkamai gavus nuomonę iš frakcijų, bus įdėta į Seimo darbotvarkę. Jeigu turite klausimų, esu pasiruošęs atsakyti. Visų neskaitome turbūt.
PIRMININKĖ. Klausia A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Šiandien Seniūnų sueigoje buvo išbrauktas vienas iš įstatymų projektų Nr. XIP-3038, tai aš prašyčiau įtraukti į kitos savaitės darbotvarkę.
V. GAPŠYS (DPF). Gerai, atitinkamai atsižvelgsiu, tada užfiksuosime.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Nėra daugiau norinčių paklausti. Ar galime bendru sutarimu? Galime priimti? Dėkui.

15.53 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas Nr. XIIP-685 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Toliau – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas Nr. XIIP-685. Pateikimas, svarstymas ir priėmimas. A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamoji pirmininke, gerbiamieji kolegos, siūlau į pavasario darbų sesiją įtraukti dar du įstatymų projektus, kuriuos, jeigu pritarsite, pateiksiu šiek tiek vėliau. Pasiūlymas tuo ir apsiriboja.
PIRMININKĖ. R. Baškienė nori klausti?
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Taip, noriu labai trumpai paklausti. Dėl 8b klausimo – dėl planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo.
PIRMININKĖ. Dabar mes ne dėl to klausimo.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Ne, ne, aš paklausiu, kodėl gi, kas paskatino jus, gerbiamasis kolega, teikti šitą įstatymo projektą, nes jis nebuvo darbų programoje įrašytas? Gal jūs galite pasakyti argumentą, kodėl reikia skubėti pateikti šitą įstatymo projektą?
A. SYSAS (LSDPF). Jeigu jūs galvojate, kad aš „Chevrono“ agentas, tai noriu pasakyti, tikrai tai pataisa ne „Chevronui“.
PIRMININKĖ. Dėkui. Nėra daugiau norinčių klausti. Ar galime po pateikimo bendru sutarimu pritarti? Galime. Svarstymas. Irgi nieko. Galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta. Priėmimas.
1 straipsnis priimtas. 2 straipsnis priimtas. Dėl viso balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio nutarimo priėmimas

Balsavo 65 Seimo nariai. Už – 56, prieš – 1, susilaikė 8. Projektas Nr. XIIP-685 priimtas. (Gongas)

15.55 val.
Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo 8 straipsnio 9 dalies pripažinimo netekusia galios įstatymo projektas Nr. XIIP-646 (pateikimas)

Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo 8 straipsnio 9 dalies pripažinimo netekusia galios įstatymo projektas Nr. XIIP-646. Pateikimas. A. Sysas. Prašom.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iškart noriu pasakyti, ką jau sakiau ir gerbiamajai Rimai. Aš tikrai būčiau teikęs vėliau, jeigu būčiau pagalvojęs apie reakciją, kurią sukėlė šita pataisa, ir visi įžvelgė, kad šita pataisa teikiama būtent dėl Gelmių įstatymo, kurį mes svarstėme, trumpai pavadinkime liaudiškai, „Chevrono“ klausimus spręsdami. Noriu pasakyti, kad aš buvau vienas iš tų nedaugelio, kurie balsavo prieš šituos įstatymo siūlymus, todėl aš išlieku ir toliau to paties požiūrio dėl šitos kompanijos veiklos Lietuvoje.
Bet planuojama ūkinė veikla apima ne tik išteklius. Susiduriama su situacija, ir taip buvo prieš „Chevrono“ atėjimą, kai paprasčiausiai savivaldybės, neturėdamos jokių objektyvių sprendimų, rezultatų, įrodymų, stabdo vienokią ar kitokią ūkinę veiklą. Taip gali būti dėl konkurencijos neįsileidimo į teritoriją arba dėl kitų priežasčių. Paprasčiausiai visi skaito tik šitą 9 dalį, dėl kurios aš siūlau, paprasčiausiai keliu problemą, nes į mane kreipėsi verslo struktūros, kurios nori investuoti. Mes kalbame apie investicijas, apie naujas darbo vietas. Bet kai tos investicijos pasirodo vienur ar kitur, tai paprasčiausiai yra tam tikras pasipriešinimas.
Aš keliu problemą, kad yra tokia problema, yra pagrindinis komitetas, bus papildomų. Svarstysite. Aš net sutinku, kad būtų įrašyta skliaustuose ar kur nors kitur, kad šita pataisa „Chevronui“ netaikoma. Bet jeigu mes svarstysime visą straipsnį ir visus punktus, tai priėmus šitą pataisą savivaldybių tarybos nenušalinamos nuo šitų klausimų sprendimo, jos dalyvaus, svarstys, prisijungs kaip ir visi kiti, kas turi pateikti reikiamus duomenis, ir aš manau, kad tokiu būdu nebus absoliuti teisė savivaldų taryboms neatsižvelgiant į objektyvius dalykus stabdyti bet kokią veiklą arba geras pradžias vienoje ar kitoje gyvenamoje vietoje, ar kaime, ar rajone. Todėl yra problema. Jeigu jūs kreipsitės į Lietuvos pramonininkų konfederaciją, į Investitorių forumą, į kitas struktūras, kai jie kalba apie tai, kas trukdo investicijoms, vienas iš tokių dalykų yra ir tokie punktai, kurie kartais nepasitarnauja naujų investicijų ir darbo vietų kūrimui Lietuvoje. Dėl to ir pateiktas siūlymas.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūsų nori paklausti keturi Seimo nariai. Pirma klausia R. Baškienė.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Gerbiamasis kolega, noriu nuoširdžiai tikėti jūsų nuoširdumu, bet vis dėlto leiskite pasakyti, kad Lietuvoje mes stebime situaciją, kai savivaldybių teisės siaurinamos. Šiuo įstatymo projektu jūs darote tą patį. Tarytum surišate rankas savivaldybėms. Ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo klausimu savivaldybių tarybų nuomonė iš tikrųjų labai svarbi. Juo labiau kad savivaldybės yra arčiausiai žmonių. Niekas nepaneigs, kad jos gali, mato ir girdi problemas, verslo, beje, taip pat. Ir jūs iš dalies išsklaidėte, iš dalies ne visai tą susirūpinimą ir tas abejones, kas vis dėlto skatina jus šitą įstatymą teikti.
Noriu klausti, ar šis įstatymo projekto teikimas ir ta idėja buvo aptarta su Lietuvos savivaldybių asociacija ir ar yra gautas jos pritarimas, kad tai būtų tiesiog naudinga savivaldybių asociacijoms, ar priešingai?
A. SYSAS (LSDPF). Jūs mane žinote, kad aš nemėgstu meluoti, todėl pasakysiu atvirai. Su Savivaldybių asociacija nebuvo aptarta. Tai yra siūlymas. Yra problema, kaip sakiau, kurią reikia svarstyti. Kaip ji bus išspręsta, tai išspręs specialistai. Aš nesu šitos srities specialistas ir nenoriu pasakoti pasakų, kurių nežinau, bet dar kartą pasikartosiu, kad savivaldos nenušalinamos šituo sprendimu. Mes skaitykime visą straipsnį ir visus punktus. Savivaldoms paliekama teisė. Bet tas, kas vyksta… Aš žinau du atvejus. Aš nenoriu tų atvejų konkrečiai sakyti, kaip, grynai neįsileidžiant konkurentų vienu atveju, o kitu, kad kam nors kas nors nepatiko, o galbūt nedraugiškai kalbėjo, stabdoma vienu atveju šimtamilijoninė investicija, kitu atveju mažesnė. Aš manau, kad tokių dalykų neturėtų būti. Turi būti objektyvios priežastys neįsileisti. Kas nors neįvykdyta, kokia nors žala gali būti žmonėms, gamtai, visuomenei – turime turėti tvirtų argumentų, o ne tik man patinka ar nepatinka.
PIRMININKĖ. Klausia G. Mikolaitis.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, aišku, ši problema yra, kai savivaldos institucijos, savivaldos tarybos nenori įsileisti daug konkurencijos. Galbūt dar, sakyčiau, dėl politinių sumetimų, bet taip yra. Mano galva, čia nėra geras sprendimas. Jeigu kiekvienas Seimo narys kiekvieno paprašytas pradėtų teikti, kas, kur, kam gali, tai būtų labai daug tų prašymų. Kaip jūs manote, gal čia turėtų būti kompleksinis, buvo Gelmių įstatymas, PAV’o įstatymas, gal ten reikėjo tai įrašyti?
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Noriu pasakyti, kad buvau priėjęs ir prie Aplinkos apsaugos komiteto pirmininko, prieš pateikdamas šį įstatymą, klausiau aplinkos apsaugos ministro. Nebuvo taip, kad aš paėmiau čia, kaip Pilypas iš kanapių iššokau, atbėgau ir užregistravau įstatymą. Aš pasiklausiau tų žmonių, kurie priims sprendimą ir vadovauja. Ir vienu, ir kitu atveju aš gavau teigiamą sutikimą. Jie paprasčiausiai pasakė, kad svarstys, taisys ir atsižvelgs į visas pastabas, kurios bus. Problema, jeigu mes jos nespręsim, vis tiek liks.
PIRMININKĖ. Klausia V. Bukauskas.
V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, vis dėlto aš pritariu kolegų išsakytoms mintims, kad vis dėlto pagal su jūsų teiktą įstatymo pataisą mes siauriname atstovavimą savivaldai, neatsižvelgiame į Vietos savivaldos chartiją. Kita vertus, šiandien tiek savivaldybės tarybos nariai, tiek savivaldybės institucija gina viešąjį interesą. Šiandien mūsų valstybė susideda iš visuomenės, iš valstybės institucijų, taip pat ir iš savivaldybių. Šiandien savivaldybės yra skirtingo lygio dėl gamybinių, pramoninių ir kitų objektų. Atimti teisę, kad jos negalėtų prašymo prašyti pagal PAV’o veikiantį, tai aš tikrai nesutinku ir prieštarauju tam.
PIRMININKĖ. Čia klausimas?
A. SYSAS (LSDPF). Aš pakomentuosiu. Aš nemanau, kad į visas savivaldybes susirinkę žmonės nieko nesupranta. Aš manau, daugelis savivaldybių priima labai teisingus sprendimus, nes jos puikiai perpratusios situaciją. Noriu pasakyti, kad pats buvau dviejų kadencijų savivaldybės tarybos narys ir priimdavau panašius sprendimus Vilniaus mieste, kur interesų ratas buvo be galo didelis. Todėl dar kartą noriu patvirtinti, kad aš siūlau panaikinti galimybę savivaldybių taryboms uždrausti planuoti veiklą, uždrausti planuoti, ne pradėti, bet net planuoti uždrausti nuo pat pradžios, tai tada jie negalės jokių veiksmų daryti. Štai kas užprogramuota šiuo 9 punktu, o ne draudimas savivaldybėms dalyvauti šiame procese.
PIRMININKĖ. Klausia R. Šimašius.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamasis Algirdai, iš tikrųjų labai džiugu girdėti, kai jūs tokiu sveiku protu pristatote projektą ir norite geresnes sąlygas sudaryti konkurencingumui ir verslui, pats sakote, kad tai kilo iš verslo. Aš prisimenu, kiek mes kartų diskutuodavome įvairiais formatais, kai jums nelabai rūpėjo verslas. Išduokite paslaptį, ką reikia padaryti, kad konkretus verslo interesas būtų išgirstas, kad jūsų ausis tai išgirstų?
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Tikrai negaliu sutikti. Jūs kreipkitės laišku ar SMS’u į Pramonininkų konfederaciją ar Verslo darbdavių konfederaciją, ar Investitorių forumą, jie jums atsakys, kad kiekvienu atveju, jeigu tai yra sveikas ir normalus siūlymas, jį reikia svarstyti. Nesu užsiciklinęs žmogus, kuris nemato problemų, kurias reikia spręsti. Todėl ne vietoje šitas klausimas, nes jokių povandeninių srovių ir interesų aš čia neturiu. Atvirai. Jeigu net bus nepritarta, na, problema liks neišspręsta.
PIRMININKĖ. Ačiū, pranešėjau. Jūs atsakėte į visus klausimus. Dabar po pateikimo vienas – už, vienas – prieš. K. Masiulis – už.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, aš esu matęs ne vieną atvejį, kai bendrijos stabdo svarbias investicijas. Kokiai nors bendrijai nepatinka visuomeninė ar Bažnyčios iniciatyva steigti narkomanų prevencijos centrą, arba, tiksliau, gydymo ir reabilitacijos centrą, ir šita iniciatyva vejama iš vienos bendrijos į kitą ir panašiai, lyg tai nebūtų svarbi, reikalinga funkcija. Išeina taip, kad net dėl svarbių iniciatyvų bendrijų prievartaujama susimokėti, kokiu nors būdu išspręsti bendrijos problemas, kad galėtų įkelti koją į bendrijos valdas. Tikrai nėra taip, kad žmogus, nusipirkęs sklypą, žemę ir norėdamas plėsti veiklą, turėtų būtinai mokėti kokią nors duoklę ir panašiai. Aš galiu pasakyti pavyzdį iš Vilniaus. Kuo Vilnius praturtėjo, jeigu Pilaitėje keleto žmonių grupelė pasivadino bendrija ir sustabdė golfo laukų statybą? Dabar jau pagerėjo be tų laukų, karvės ganosi ir viskas gerai, o jeigu būtų golfo laukai, tai būtų blogai. Dabar matau tuos pačius žmones besisukinėjančius kovoje prieš „Chevroną“. Jeigu „Chevronas“ neateis ir nesumokės duoklės, tai vėl Lietuva nuo to laimės? Tai gal neturėtų bendrijų vardu būti stabdomos įvairios iniciatyvos – nuo visuomeninių iki verslo iniciatyvų?
PIRMININKĖ. P. Urbšys – prieš.
P. URBŠYS (MSNG). Lietuvos Respublikos Seimas dar 1990 m. ratifikavo Europos vietos savivaldos chartiją. Šios ratifikuotos chartijos preambulėje yra konstatuota, kad savivaldos institucijos yra bet kurios demokratinės santvarkos pagrindas, kad piliečių teisė dalyvauti, tvarkant viešuosius reikalus, – vienas iš demokratijos principų, kuriuos pripažįsta visos valstybės. Siūloma įstatymo pataisa iš esmės paneigia šią chartijos nuostatą ir savivaldą paverčia sovietinių laikų vykdomuoju komitetu.
PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate Planuojamos ūkinės veiklos poveikio vertinimo aplinkai įstatymo 8 straipsnio 9 dalies pripažinimo netekusia galios įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 73 Seimo nariai: už – 47, prieš – 8, susilaikė 18. Po pateikimo projektui Nr. XIIP-646 pritarta. Pagrindinis komitetas – Aplinkos apsaugos komitetas, papildomas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Numatomas svarstymas rudens sesijoje.

16.09 val.
Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo 24 ir 56 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-499 (pateikimas)

Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo 24 ir 56 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Kviečiu A. Sysą. Pateikimas.
A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamoji pirmininke, gerbiamieji kolegos, gal šitas įstatymo projektas sukels mažiau aistrų, nes tai įstatymas, kurį tikrai reikia taisyti. Priėmus Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimus, nuo šių metų sausio 1 d. Lietuvos piliečiai gali pasirinkti pensijų skaičiavimą iš dviejų: pagal seną tvarką ar pagal naują. Priėmus naują skaičiavimo formulę, buvo padaryta nedidelė klaidelė. Tų žmonių, kurie dalyvavo II pensijų pakopoje, už tą laikotarpį, kai jie dalyvavo, jų koeficientas mažėjo, tas sumažintas koeficientas numatomas visam laikotarpiui, tai nuo 1995 m., kai net nebuvo II pensijų pakopos. Todėl pakeitimu ištaisoma ta klaida, kad, skaičiuojant pensijos dydį pagal naują tvarką nuo 1995 m., kol išeini į pensiją, pensijos dydis nebūtų mažinamas už visą laikotarpį.
PIRMININKĖ. Jūsų nori klausti M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamoji pirmininke, taip aiškiai pateikė, kad jau atsakė į mano klausimą.
PIRMININKĖ. Ačiū. Daugiau klausimų nėra.
A. SYSAS (LSDPF). Aš tik norėčiau paprašyti, kad svarstytume dar šioje sesijoje, jeigu įmanoma, nes yra žmonių, kurie išeina šiais metais į pensiją, padaroma nelabai didelė, bet vis tiek žala, jeigu jie dalyvavo II pensijų pakopoje.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Dabar motyvai dėl viso. Nėra norinčių kalbėti. Ar galime bendru sutarimu po pateikimo pritarti? Pritarta.
Pagrindinis komitetas – Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Numatomas svarstymas – ar tinka 20 d.? Gerbiamasis Sysai ir komiteto pirmininke, suspėsite 20 d.? Gerai. Taigi 2013 m. birželio 20 d. svarstymas plenarinių posėdžių salėje.

16.12 val.
Elektros energetikos įstatymo 69 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-125 (pateikimas)

Seimo narių projektai pagal jų registracijos eilę. Kviečiu R. Žilinską pateikti Elektros energetikos įstatymo 69 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-125.
R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamoji pirmininke. Mielieji kolegos, teikiu jums Elektros energetikos įstatymo pataisą, kuria trumpai drūtai siekiama, kad kaimo bendruomenės nemokėtų galios mokesčio už elektros energiją, jeigu šios energijos nenaudoja verslui. Kas yra kaimo bendruomenė? Dažniausiai tai yra močiučių ir senelių susibūrimas, susirenkantis padainuoti, pabūti drauge, aptarti bendruomenės reikalus. Bet vos tik įsiregistruoja ir įvardija savo buveinę, už elektrą jis turi mokėti jau ir galios mokestį. Na ir kas, kad aptarę savo kasdienius reikalus ar pabuvę drauge, ar kokioj kaimo mugėj kokį mezginį, nertinį ar vertinį parduoda, tai nėra verslas. Sutikime, kolegos.
Praeitos kadencijos Seimas jau buvo pritaręs analogiškai pataisai, tačiau po to šalia tos pataisos atsirado nuostata, kad steigimo dokumentuose nurodyta veikla neturi būti susijusi su verslu ar profesija. Vėlesnė praktika parodė, kad jeigu bendruomenės steigimo dokumentuose yra nurodyta ir galima leidybinė veikla, o bendruomenės nariai, pavyzdžiui, redaguoja maldaknygę arba apie tokią veiklą iš viso net negalvoja, bet yra paminėję savo įstatuose, iš jos jau galios mokestis yra imamas. Ana pataisa, kai aš teikiau ją Seimui, buvo suderinta ir su skirstomaisiais tinklais, iš kurių bendruomenės perka elektros energiją. Skirstomieji tinklai sutiko, nes pajamos iš bendruomenių už galios mokestį, sakysime, 2011 m. sudarė vos 50 tūkst. Lt. Tai yra lašas jūroje, palyginti su „Lesto“ pajamomis.
„Lesto“ galvojo tuo metu atrankos būdu tikrinti bendruomenes, ar jos iš tiesų neturi kokių nors staklių ar spausdinimo mašinų. Viskas buvo suderinta, bet vėliau atsirado šita nuostata, kuri praktiškai nepasitvirtino. Todėl prašau iš naujo svarstyti šią pataisą ir po pateikimo jai pritarti.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūsų nori klausti keturi Seimo nariai. Pirmasis – K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, iš tikrųjų tai 50 tūkst. ne tokie baisūs pinigai, tai gal tada „Lesto“ galėtų iš savo pelno tuos pinigus skirti bendruomenėms kaip paramą, tai nereikėtų mums įstatymo priimti. Mes dabar priimsime įstatymą, bet, kita vertus, po tokiu įstatymu galima labai daug elektros pajėgumų sukišti, ir kas už juos tada mokės? Nes kai įstatymo nėra, tai tų bendruomenių, pseudobendruomenių, įsikūrusių mažai. O kai jis atsiras, tai galios mokestis yra gana didelis dalykas. Aš klausiu, kaip čia įsivažiuosime ir kas už tai sumokės tada, už viską?
R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis Kęstuti, iš tiesų yra labai kilni idėja pasiūlyti „Lesto“ remti kaimo bendruomenes, bet, manau, tai yra atskiras klausimas. „Lesto“ yra minėjusi, kad atrankos būdu tikrins bendruomenes, ar jie iš tiesų negamina, nespausdina, neaudžia pramoniniu būdu, ar ne. Kad ir tos mažos pajamos, jos rodo, kad iš tiesų rizika yra labai nedidelė.
PIRMININKĖ. Klausia P. Auštrevičius.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Dėkoju, Seimo posėdžio pirmininke. Gerbiamasis Rokai, sakykite, kiek tas mokestis iš tiesų sudaro? Jūs, sakote, galios mokestis. Ar iš tikrųjų finansiškai yra nepakeliama našta? Jūsų pasiūlymas turėtų prasmę, jeigu jūs, kaip sakėte, maldaknygių redakcijos grupė susėda, o staiga sužino, kad 1500 Lt reikia mokėti per mėnesį galios mokesčio?
R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Kaip jau minėjau, gerbiamasis Petrai, 50 tūkst. Lt per metus „Lesto“ yra katės ašaros, bet bendruomenėms, kurios moka tą galios mokestį, tai yra našta 300–400 Lt.
PIRMININKĖ. Klausia M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamasis kolega, aš vis dėlto noriu pasitikslinti. Vieną dalyką supratau, jūs norite, kad bendruomeninių organizacijų išlaidas dengtų kiti. (Balsai salėje) Na, taip, kito varianto nėra. Yra nustatytos tokios kainos, jeigu jiems sudarote lengvatines sąlygas, tai visa ta našta persikelia kitiems. Mano klausimas yra toks. Kodėl jūs taip nenorite, kad būtų papildomai kontroliuojama, kad jie tikrai neturi veiklos, susijusios su verslu ar profesija, ir siūlote tai išbraukti. Aš niekaip nesupratau, kur čia jūsų atvira klausimo esmė?
R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, iš tiesų niekam nieko ir jokios naštos perkelti aš nenoriu. Šia pataisa aš siekiu, kad bendruomenės, kurios nieko negamina, už elektros energiją savo būstinėse mokėtų kaip ir paprasti buitiniai vartotojai. Nes jeigu jų įstatuose arba steigimo dokumentuose yra nurodyta leidyba, o ta leidyba teapsiriboja, sakysime, maldaknygių redagavimu, imkime tokį pavyzdį, tai nėra gamyba, tai nėra verslas, ar ne? Aš noriu, kad kaimo bendruomenės, kurios nieko negamina, mokėtų kaip ir buitiniai vartotojai, kaip ir mes su jumis.
PIRMININKĖ. Klausia K. Komskis.
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, iš tiesų, kadangi jūs minite tokią nedidelę suma, sakykite, ar iš tiesų ne per brangus malonumas vien administruoti tą įstatymą bus, nes vis tiek reikės tikrinti, ar iš tiesų tos bendruomenės, sakykime, nepiktnaudžiauja, vis vien reikės kontroliuoti. Ar iš tiesų reikia įstatymo dėl tokios sumos? Ar ne per brangus administravimas ir kiek tai kainuotų mums?
R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, aš jau išdėsčiau aplinkybes, kuriomis iš tiesų bendruomenės neturėtų mokėti elektros energijos galios mokesčio. Dėl administravimo, remiuosi praėjusios kadencijos praktika, buvo svarstyta su „Lesto“. Iš tiesų tokių nuogąstavimų nebuvo pateikta. Jie pasakė, kad pasirinktinai tikrintų bendruomenes, jeigu jiems kiltų įtarimų, kad elektros energijos suvartojama per daug.
PIRMININKĖ. Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, jūs atsakėte į visus klausimus.
Dabar motyvai dėl viso. Yra norintys kalbėti tik už. K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Jeigu nėra prieš, tai…
PIRMININKĖ. Prieš nėra. Gal galime tada bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Balsuoti? Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate Elektros energetikos įstatymo 69 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 69 Seimo nariai: už – 58, prieš – 1, susilaikė 10. Po pateikimo Elektros energetikos įstatymo 69 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui pritarta.
Pagrindinis komitetas – Ekonomikos komitetas, papildoma – Energetikos komisija. Siūloma svarstyti trečioje rudens sesijoje.

16.19 val.
Energetikos įstatymo 8, 26 ir 34 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-507ES, Vartotojų teisių apsaugos įstatymo 32 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-508, Elektros energetikos įstatymo 9, 30, 31, 33, 49 ir 57 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-509, Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo 2 straipsnio ir Įstatymo priedėlio IV skirsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-588, Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo priedėlio pakeitimo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-589 (pateikimas)

Dar vienas Energetikos įstatymo 8, 26 ir 34 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas bei lydintysis Vartotojų teisių apsaugos įstatymo 32 straipsnio papildymo įstatymo projektas. Pranešėjas… Atsiprašau, ir dar vienas Elektros energetikos įstatymo 9, 30, 31, 33, 49 ir 57 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas, Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo 2 straipsnio ir įstatymo priedėlio IV skirsnio pakeitimo įstatymo projektas, Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo priedėlio pakeitimo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Visus šiuos projektus pristatys K. Daukšys. Pateikimas.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Energetikos įstatymo 8, 26 ir 34 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo pakeitimais nustatoma komisijos teisė pranešti Europos Komisijai apie valstybės… priimto sprendimo, reikšminga tarpvalstybiniams elektros energijos mainams, nustatomi pakeitimai, vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/72/EB, vartotojų ir energetikos įmonių skundus ir ginčus nagrinėjančių institucijų priimtų sprendimų ginčų sprendimą… taip pat nustatomas komisijos narių atlyginimo koeficientas.
Ar visus iš karto pristatyti?
PIRMININKĖ. Aš siūlyčiau visus, nes tai yra sisteminis…
K. DAUKŠYS (DPF). Siekiant apginti vartotojų interesus, Vartotojų teisių apsaugos įstatymo 32 straipsnyje nustatoma, kad Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos sprendimai, kuriais energijos pirkimo-pardavimo sutarčių sudarymo su buitiniais vartotojais ir naujų buitinių vartotojų įrenginių prijungimo sutarčių sąlygos pripažįstamos nesąžiningomis, yra privalomi energetikos įmonėms. Tai yra kad iš karto galiotų Vartotojų teisių tarnybos sprendimas ir energetikos įmonės turėtų tuos dalykus ištaisyti.
Tada, jeigu mes žiūrėsime toliau, yra Elektros energetikos įstatymo pakeitimai, kuriuose yra numatyta, kad kai bus, kas vykdo Energetikos įstatyme numatytų priemonių taikymą, paskelbus valstybės (…) energetikos (…) įgyvendinimą elektros sektoriuje, komisijos įpareigojimai rengti ir tvirtinti tinklų (…) planus ir kiti dalykai. Taip pat kitais papildomais įstatymais iš Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo išbraukiami Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos nariai. Viskas.
PIRMININKĖ. Dėkui. Jūsų nori klausti keturi Seimo nariai. Pirmasis klausia A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis kolega Kęstuti, jūs bandote turbūt trečią ar ketvirtą kartą krizę užbaigti tik vienai atskirai institucijai, t. y. Valstybinei kainų ir energetikos kontrolės komisijai. Aišku, šį kartą jūs šiek tiek kukliau bandote jiems padėti – vietoje 12 kategorijos bendro darbo apmokėjimo tvarkos jūs siūlote tik 6 vidutinius darbo užmokesčius. Tai yra maždaug nuo 5 tūkst. iki 12 tūkst. padidinti.
Mano klausimas. Jau ne vieną kartą Seimas atmetė. Krizė nesibaigė visiems Lietuvos žmonėms. Mes turime galvoti apie visų darbo apmokėjimo padidinimą – ir apie mūsų, ir apie valstybės tarnautojų, ir dirbančių pagal darbo sutartį. Kodėl jūs norite padidinti atlyginimą visą laiką tiktai vienai komisijai, kuri labai problemiškai gina mūsų vartotojiškas teises, nes po paskutinio padidinimo (paskutinį kartą tūkstančiu padidinome) jie iš karto padidino elektros tarifą visiems vartotojams. Labai ačiū.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų, jeigu jūs atkreipėte dėmesį, čia dėl algų padidinimo yra mažoji dalis įstatymo pataisų. Visos kitos įstatymo pataisos susijusios su direktyvų įgyvendinimu, su geresniu vartotojų gynimu, su kitais dalykais.
Kita vertus, aš esu Energetikos komisijos pirmininkas. Gaila, kad nesu kokios nors kitos. Iš tikrųjų linkėčiau, kad Socialinių reikalų ir darbo komitetas gintų ir kitas komisijas. Aš nieko prieš. Tikrai manau, kad ten irgi reikia daryti tvarką. Šiuo atveju, kai rinka yra 8 mlrd. vertės ir komisijos pirmininkas gauna mažiau negu jo darbuotojai, aš manyčiau, valstybėje yra šiokia tokia netvarka.
PIRMININKĖ. Klausia P. Auštrevičius.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Dėkui, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, aš norėčiau pasiteirauti, ar jūsų šitos pataisos – padidinti atlyginimus atitinkamos kategorijos ir institucijos pareigūnams – koreliuoja ir sudaro bendrą visumą lyginant panašias institucijas, veikiančias Lietuvos Respublikoje, ar jie jaustųsi kiek išskirtinai apdovanoti?
K. DAUKŠYS (DPF). Aš noriu pasakyti, dar kartą pabrėžti, kad pataisos dėl atlyginimų yra tiktai maža, menka dalis visų įstatymų pataisų, kurias mes teikiame. Vienas dalykas.
Antras dalykas. Noriu pabrėžti, kad Seimas pats praėjusioje kadencijoje ir jūsų balsais patvirtino Energetikos komisijai atskirą finansavimą iš vartotojų. Dabar problema yra tiktai ta, kad šiandieną pačios komisijos darbas yra reglamentuotas ir darbuotojų atlyginimai sutvarkyti, išskyrus kokių penkių komisarų, apie kuriuos mes šnekame. Iš tikrųjų tas ietis laužyti, aš manyčiau, dabar nevertėtų, nes jų atlyginimai, kurie bus, jeigu priimsime šitą įstatymą, vis tiek bus ženkliai menkesni negu įmonių, kuriose reguliuoja vadovai, tris, keturis kartus.
PIRMININKĖ. Klausia K. Komskis.
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamasis kolega, man labiausiai kliūva atlyginimas, nes iš visų Seimui pavaldžių, atskaitingų įstaigų jų yra didžiausias atlyginimas, jis skiriasi iš esmės 2 tūkst. Ar nereikėtų tada visoms normaliai kelti ir suvienodinti? Ar reikėtų išskirti tiktai šitą vieną?
K. DAUKŠYS (DPF). Iš tikrųjų esu ne prieš, kad būtų keliama visoms. Tikrai pritarčiau, kad tos Seimui pavaldžios institucijos dirbtų kuo efektyviau. Jeigu Seimas tuo užsiims, tikrai pakelsiu ranką ir už tai balsuosiu. Aš noriu dar kartą pabrėžti, kad šita komisija nefinansuojama iš valstybės biudžeto, kad jie gauna kitą finansavimą ir kad šiuo atveju jų atlyginimas… Yra pas mus ir kitų komisijų, kurių atlyginimai panašiai sutvarkyti. Aš tik nenoriu dabar jų minėti, kad jūs ant jų neužpyktumėte. Taip yra. Aš siūlyčiau neapsimesti dabar kuo nors kitu, o išspręsti klausimą, padaryti normalius santykius ir baigti institucijos pertvarką, kad ji dirbtų efektyviai ir tvarkingai, nes yra kalbama apie penkis žmones.
PIRMININKĖ. V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, dėl Vartotojų teisių apsaugos įstatymo 32 straipsnio papildymo įstatymo projekto. Jūs čia viską taip smulkiai nurodote, ką daryti. Aš susidariau nuomonę, kad kiekviena įmonė turėtų turėti savo veiklos nuostatus ir viskas turėtų atsispindėti. Aš dabar net galvoju, ar čia verta taip viską smulkiai nurodyti, taip įrėminti, tiesiog nenoriu taip šiurkščiai pasakyti, kad mes net pasakysime, kur jis turi eiti, ką daryti ir t. t.?
K. DAUKŠYS (DPF). Jeigu kalbame apie Vartotojų teisių apsaugos įstatymą, ten yra pasakytas vienas esminis dalykas, paprastas, kad jeigu Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba priima sprendimą, kad su buitiniais vartotojais sudarytos pirkimo-pardavimo sutartys arba buitinių… įrenginių prijungimo sutarčių sąlygos yra pripažįstamos nesąžiningomis, tada tai energetikos įmonei sprendimas iš karto yra privalomas, kad nereikėtų vaikščioti į teismą, nereikėtų aiškintis per kitas institucijas, o priėmė Vartotojų teisių apsaugos tarnyba – ir viso gero. Po to tegu skundžiasi teisme įmonė, jeigu nori, bet vartotojas jau gauna savo gerą atsaką. Aš manyčiau, kad mes, Seimas, šiam įstatymui turėtume pritarti, nes tai yra (…) šios dienos reikalavimus, nes energetikos įmonės vis dėlto yra stambios, jos dažniausiai būna monopolininkės, ir vartotojams visą laiką sunkiau su jomis kovoti negu su kokia nors paprasta kita įmone.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūs atsakėte į visus klausimus.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū.
PIRMININKĖ. Dabar po pateikimo vienas – už, vienas – prieš. R. Žilinskas už.
R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamoji pirmininke. Mielieji kolegos, mes kalbame apie komisiją, reguliuojančią milžinišką verslo ir paslaugų sektorių. Ar mes nenorime, kad šis reguliuotojas, šis teisėjas būtų kuo nepriklausomesnis, kuo atsparesnis, nepaveikesnis pagundoms? Neleiskime mūsų balsuose prasimušti pavydo gaidelei. Pritarkime šiai ir kitoms Kęstučio siūlomoms pataisoms. Dėkoju.
PIRMININKĖ. A. Sysas – prieš.
A. SYSAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, čia nekalbama apie jokį pavydą. Gerbiamieji, apie ką mes šnekame? Mes sakome – Lietuvoje krizė. Iki šiol mes negalime padidinti elementaraus atlyginimo mokytojams, sveikatos atstovams, socialiniams darbuotojams, kurie gauna ženkliai mažesnius atlyginimus. Mes paimame vieną komisiją. Siūlymas yra išimti iš bendros sistemos. Ką mes darome? Maža to, aš dabar supratau, kad jeigu mes eilinį kartą padidinsime dabar atlyginimus, tai eilinį kartą mums padidės elektros tarifas, nes Kęstutis pasakė, kad čia maždaug ne iš valstybės biudžeto, čia iš vartotojų sumokame. Aš jums noriu priminti: paskutinį kartą, kai jiems padidinome tūkstančiu litų atlyginimus, tai ir gavome papildomą tarifą.
Gerbiamieji, kai man pradeda aiškinti, kad viršininkas gauna mažiau už pavaduotoją ar padėjėją… Šiame įstatyme ir eilinis komisijos narys nori gauti, arba siūloma gauti, penkis vidutinius šalies atlyginimus. Tai jau daugiau negu ministro atlyginimas. Jeigu mes taip reguliuosime darbo apmokėjimą, paprasčiausiai sukelsime dar didesnį chaosą, kuris šiandien yra dėl darbo apmokėjimo. Jeigu yra sistema, bandykime ją išlaikyti, o ne todėl, kad jie reguliuoja didelius pinigus privačiame sektoriuje arba prižiūri, mes jiems turime mokėti ženkliai daugiau. Ne tuo keliu einame. Matykime visus Lietuvos žmones. Šitas siūlymas, rodos, jau ketvirtas. Aš džiaugiuosi, kad anos kadencijos, užpraeitos Seimas atmetė, manau, kad ir šitas Seimas nepadarys klaidos.
Gerbiamasis Kęstuti, jeigu reikia priimti kitas pataisas, jūs žinote nuostatas dėl darbo apmokėjimo, tada nereikia traukti tokių nuostatų į įstatymus.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, siūlau balsuojant apsispręsti. Kas po pateikimo pritariate projektams Nr. XIIP-507, Nr. XIIP-508, Nr. XIIP-509, Nr. XIIP-588, Nr. XIIP-589, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 62 Seimo nariai: už – 31, prieš – 6, susilaikė 25. Lygu. Reikia perbalsuoti. Balsuojame iš naujo. Dar kartą balsuojame. Kas pritariate pateiktiems projektams, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 64 Seimo nariai: už – 30, prieš – 6, susilaikė 28. Nepritarta.
Ką dabar darome? Siūlau tobulinti. (Balsai salėje) Ar visi sutinkame, kad tobuliname? Bendru sutarimu atiduodame iniciatoriams tobulinti.
Valstybės kontrolės įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-590 pateiks Z. Žvikienė.
R. Žilinskas – repliką po balsavimo.
R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamoji pirmininke. Ot, kolegos, mes čia dabar nubaudėme komisiją už tai, kad leido padidinti elektros energijos tarifą, kuris dėl politinių sumetimų anos kadencijos metu, kiek žinau, buvo nuspaustas iki raudonos ribos. Ar ne apie tai kalbame? Mes kalbame apie kuo nepriklausomesnę komisiją. O ką mes dabar padarėme?
PIRMININKĖ. Patobulinsime ir bus gerai. Prašau Z. Žvikienę pateikti Valstybės kontrolės įstatymą.

16.34 val.
Valstybės kontrolės įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-590 (pateikimas)

Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, teikiu šio įstatymo projekto 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Pagal Lietuvos Respublikos valstybės kontrolės įstatymo 3 straipsnio 2 dalį, šiandien Valstybės kontrolė turi atsiskaitomąją sąskaitą Lietuvos banke. Lietuvos banko, kaip centrinio banko, tipiniais indėlininkais turi būti valstybės iždas ir įstatymais reglamentuojami fondai, kurie dėl savo dydžio ir kitų ypatumų negali būti laikomi kitur.
Šiandien Lietuvos banke iš klientų, kurie nėra išskirtiniai iš kitų valstybės institucijų savo valdomų lėšų pobūdžiu ir apimtimi, liko du: Valstybės saugumo departamentas ir Valstybės kontrolė. Pažymėtina tai, kad Valstybės saugumo departamento sąskaitos Lietuvos banke artimiausiu metu bus uždarytos arba galbūt jau šiandien tai yra padaryta, nes pakeistas įstatymas, reglamentuojantis departamento veiklą, todėl departamentas neprivalo laikyti lėšų Lietuvos banke. Be to, Lietuvos bankas nevykdo komercinio banko funkcijų, neteikia tokių įprastinių mažmeninių bankinių paslaugų kaip mokėjimo kortelių išdavimas, atlyginimų pervedimas, mokesčių priėmimas ir taip toliau. Taigi Valstybės kontrolei nėra nei jokių privalumų, nei poreikio saugoti savo lėšas einamosioms išlaidoms Lietuvos banke. Trumpiau tariant, šiandien yra nereglamentuotas vienintelis teisės aktas, kuris numato, kad Valstybės kontrolė savo einamąją sąskaitą turi Lietuvos banke.
Aš siūlau pakeisti šitą įstatymą ir jo redakciją išdėstyti taip… Dabar galioja tokia nuostata, kad Valstybės kontrolė turi atsiskaitomąją sąskaitą Lietuvos banke, ir tai buvo taškas, o aš siūlau pakeisti 2 dalį ir numatyti, kad Valstybės kontrolė turi sąskaitą banke, t. y. galėtų atsidaryti einamąją sąskaitą bet kuriame banke. Jokių biudžeto lėšų, jokių kitų teisės aktų keisti nereikia. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju kolegei. Jūsų niekas nenori klausti.
Dabar po pateikimo ar galime bendru sutarimu pritarti įstatymo projektui? (Balsai salėje) Negirdžiu. Pritariame po pateikimo bendru sutarimu. Pagrindinis komitetas – Audito komitetas. Numatomas svarstymas trečiojoje (rudens) sesijoje.

16.37 val.
Konstitucijos 68 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-592, Piliečių įstatymų leidybos iniciatyvos įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-593 (pateikimas)

Toliau Konstitucijos 68 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-592 ir lydimasis – Piliečių įstatymų leidybos iniciatyvos įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-593. Šiuos projektus pateiks A. Paulauskas.
A. PAULAUSKAS (DPF). Gerbiamoji posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, teikiu du įstatymų projektus – Konstitucijos 68 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą ir Piliečių įstatymų leidybos iniciatyvos įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Šiais įstatymų pakeitimais siekiama sumažinti įstatymų leidybos iniciatyvos teisę turinčių piliečių nuo 50 tūkst. iki 25 tūkst. ir tokiu būdu palengvinti piliečiams galimybę prisidėti tiesiogiai prie įstatymų leidybos.
Šiandien pagal Konstituciją įstatymų leidybos iniciatyvos teisė priklauso Seimo nariams, Respublikos Prezidentui ir Vyriausybei. Įstatymų leidybos iniciatyvos teisę taip pat turi Lietuvos Respublikos piliečiai – 50 tūkst. piliečių gali pateikti Seimui įstatymo projektą ir Seimas privalo jį svarstyti.
Galiu labai drąsiai pasakyti, kad labai sunku pasinaudoti šia konstitucine teise, nes parašų rinkimo procedūra, kuri apibrėžta įstatymo, yra sudėtinga, terminas yra labai trumpas, taigi praktiškai surinkti tokį parašų skaičių per tokį trumpą laiką labai sunku. Tai, aišku, apsunkina piliečiams dalyvauti įstatymų leidybos procedūroje.
Galiojanti norma nedera su Lietuvos gyventojų skaičiumi. Pagal Statistikos departamento duomenis, šiuo metu Lietuvoje gyvena 2 mln. 988 tūkst. žmonių. Siūlomomis įstatymo pataisomis siekiama, kad piliečiai turėtų realią galimybę išreikšti savo nuomonę, surinkdami tik 25 tūkst. parašų, tai yra perpus mažiau. Tokia pataisa, mano nuomone, leistų piliečiams aktyviau dalyvauti kuriant įstatymų projektus, padėtų taip pat ir Seimui, galėtų įgyvendinti savo konstitucinę teisę. Manau, kad aktyviai įsitraukę į teisėkūros procesą jie galėtų daryti įtaką ir socialiniams, ekonominiams bei kultūriniams mūsų gyvenimo siekiams.
Norėčiau pateikti keletą lyginamųjų skaičių. Štai Austrijoje taip pat tokią teisę turi piliečiai, tačiau reikalavimas yra tik 100 tūkst. piliečių. Kartu noriu atkreipti dėmesį, kad Austrijoje gyvena per 8 mln. 300 tūkst. piliečių. Italijoje leidybos iniciatyvos teisę turi 50 tūkst. piliečių, kai šioje šalyje gyvena per 60 mln. piliečių. Latvijoje iki 2015 m. gruodžio 1 d. įstatymų leidybos iniciatyvos teisę turi 30 tūkst. piliečių, šalyje – 2,5 mln. Lenkijoje įstatymų leidybos iniciatyvos teisė priklauso šimtams tūkstančių piliečių, turinčių teisę balsuoti Seimo rinkimuose. Primenu, Lenkijoje gyvena per 38 mln. Slovėnijoje pasiūlymai dėl įstatymų gali būti teikiami ne mažiau nei 5 tūkst. balsavimo teisę turinčių asmenų (Slovėnijoje gyvena per 2 mln.) ir taip toliau.
Pritarus šiai Konstitucijos pataisai būtų atvertas platesnis kelias demokratijai, būtų įgyvendinami teisinės valstybės principai, nes, aš manau, tauta privalo dalyvauti teisėkūros procese. Tai yra ir jos teisė, ir pareiga, nes jinai daro įtaką daugelio žmonių gyvenimams. Pavyzdžiui, Latvijoje yra sudaryta galimybė ir elektroniniu būdu registruotis dėl įstatymo projekto. Kai registracija pasiekia 10 tūkst. piliečių palaikymą ir nustatoma, jog įstatymo projektą palaikė vyresni nei 15 metų amžiaus latviai, šituos įstatymų projektus privalu svarstyti šalies parlamente. Tokia statistika. Nuo 2000 m., kai iš esmės pradėjo veikti šita konstitucinė norma, labai nedaug kas pasinaudojo šita galimybe, o nuo 2008 m. (aš patikrinau dabar prieš ateidamas į tribūną) nė karto nepavyko surinkti reikiamo skaičiaus parašų. Vadinasi, jau beveik penkeri metai visuomenė negali pasinaudoti šia savo teise. Supaprastinus piliečiams teisę rengti įstatymų projektus, galima paskatinti žmones aktyviau laikytis pačių sukurtų įstatymų, kitaip vertinti pilietinę pareigą atstovauti savo valstybei, o pačių piliečių pasirašytos ir įtvirtintos nuostatos gali suteikti žmonėms motyvaciją kurti, tobulinti valstybės valdymo mechanizmą ir realiai dalyvauti teisėkūros procese. Prašau pritarti tiems dviem projektams po pateikimo.
PIRMININKĖ. Dėkoju, pranešėjau. Jūsų nori klausti septyni Seimo nariai. Pirmasis – A. Dumbrava.
A. DUMBRAVA (TTF). Aš dėkoju, pirmininke, bet pranešėjas jau atsakė paskutiniais sakiniais. Labai ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkui. Klausia K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, norėčiau pasiteirauti, kodėl jums nepakanka esamo peticijų instituto?
A. PAULAUSKAS (DPF). Peticijų instituto? Šalia peticijų instituto yra įstatymo iniciatyvos institutas. Peticijų institutu dar žmonės gali naudotis, šituo, kaip aš sakau, nuo 2008 m. iš esmės niekas… Nors bandymų buvo, bet niekas negalėjo pasinaudoti. Įstatymo norma šiuo metu neveikia. Mano noras yra padaryti, kad veiktų. Tegu žmonės įvairiais kanalais bando savo iniciatyvas reikšti. Kuo daugiau tų kanalų, kuo daugiau tų šaltinių ir kuo mes daugiau bendrausime ir turėsime kontaktų, manau, tuo mūsų įstatymai bus tikroviškesni. Ir kas man pačiam svarbu – kai žmogus pats siūlo įstatymą, jis jo ir laikysis. Jis jaus, kad tai yra jo įstatymas arba jis prisidėjo prie jo kūrimo. Tai teisinėje valstybėje labai svarbu.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia I. Šiaulienė.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, sakykite, kokie kriterijai nulėmė, kad jūs siūlote sumažinti per pusę? Ar tai yra objektyvūs kokie nors sociologiniai jūsų tyrimai, ar tiesiog iš akies per pusę?
A. PAULAUSKAS (DPF). Taip atrodo, kad per pusę, bet aš pasižiūrėjau, kokia yra norma įvairiose valstybėse, ir labai sunku išvesti tą bendrą tokį vardiklį, kad pasakyčiau, kad kažkelintas… Kaip minėjau Italijoje, 50 tūkst., o valstybėje gyvena 60 mln. piliečių. Aš pabandžiau pažiūrėti, kad realiai būtų galima surinkti. Tie bandymai nuo 2008 m., kai nesurinkdavo, ir baigdavosi ties 15, 20 tūkst. Man pasirodė, kad toks skaičius leistų pasinaudoti ta galimybe piliečiams. Jeigu svarstymo metu matys, kad reikia mažiau arba kitokio skaičiaus, tai jį galima koreguoti, bet aš pasižiūrėjau, kad iki 20 tūkst. kažkaip lengviau surenka visi iniciatoriai.
PIRMININKĖ. Klausia V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, iš tikrųjų yra sveikintina, kai žmonės dalyvauja valstybės valdyme, bet, žiūrėkite, pas mus 71 Seimo narys. Visi darbštūs kolegos. Jie susitinka su visais rinkėjais ir jie rinkėjų valią gali jų vardu perduoti ir atnešti į Seimą… padaryti vieną ar kitą nutarimą, ar sprendimą. Kam varginti žmones, rinkti parašus, aukoti pinigus, kai tas funkcijas gali atlikti jų išrinktasis geriausias Seimo narys?
A. PAULAUSKAS (DPF). Aš manau, kad čia ne varginimas. Daugelis žmonių norėtų dalyvauti. Daugelis žmonių laiko garbe prisidėti prie savo valstybės kūrimo ir tikrai jiems nereikia nei valstybės pinigų, nei kokių nors kitų pinigų. Jie patys naudoja savo resursus tam, kad galėtų teikti įstatymų projektus. Manau, kad jeigu atsiranda dar tokių piliečių, kurie nori tai padaryti, tai reikia sveikinti. Aš, kaip teisininkas, atsakysiu taip: jeigu yra įstatymo norma ir ji neveikia, arba ji turi būti panaikinta, arba ji taisoma taip, kad ji galiotų. Dabar mes turime įstatyme konstitucinę nuostatą ir ji neveikia. Kažkas yra negerai su ta nuostata. Mano nuomone, reikia koreguoti.
PIRMININKĖ. Klausia R. Kupčinskas.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, kalbant apie tą palaikančių įstatymo projektą piliečių, turinčių rinkimų teisę, skaičių, galima pasakyti, kad vis dėlto tai gana reikalinga arba reikšminga problema, ir nori nenori, daugelis turi išsamiai susipažinti su šita keliama problema, kurią ketiname įstatymu reglamentuoti. Bet, iš kitos pusės, galbūt tas parašų rinkimo laikas galėtų būti labiau pratęstas, didesnis laikotarpis. 50 tūkst., aš manau, kad gana solidžiai atrodo, kad tai iš tiesų reikšminga problema, kuri reikalauja teisinio reguliavimo. Ačiū.
A. PAULAUSKAS (DPF). Žinote, Seime ne kartą buvo iniciatyvų pratęsti terminą, supaprastinti tvarką, bet kažkodėl vis nepritariama šitoms iniciatyvoms.
Kitas reikalas. Kaip ir minėjau, šiuo metu Lietuvoje, pagal statistinius duomenis, nėra 3 mln. Vadinasi, mes dirbtinai reikalaujame ieškoti tų parašų, kai turbūt turime pripažinti, kad labai sunku juos surasti. Kam tokią naštą užkrauti toms iniciatyvinėms grupėms žinant, kad jos to nepadarys? Aš pats esu kalbėjęs su ponu Z. Vaigausku, nes prisiminkime, kad čia reikia, kad žmogus duotų savo kodą prieš pasirašydamas už projektą. Daugelis to nenori daryti. Sako, nenoriu, kad būtų mano asmens kodas kur nors čia rašomas. Jau tai yra problema. Jūs sutikite, kad tai yra nemažai. 25 tūkst. yra nemažai. Prezidentui iškelti reikia 20 tūkst., dar kai kur reikia mažesnių skaičių, o čia iniciatyva ateina į Seimą. Seimas nėra įpareigotas priimti to įstatymo. Jis įpareigotas tiktai apsvarstyti. Aš pasižiūrėjau, gal tiktai du ar tris kartus net iki galo niekada ir nebuvo priimtas toks projektas, kokį teikė. Jis dar pakoreguojamas. Dažniausiai tie projektai atmetami. Aš manau, kad reikėtų sudaryti žmonėms sąlygas.
PIRMININKĖ. Klausia V. Gapšys.
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju. Gerbiamasis pranešėjau, aš norėjau tiktai pasitikslinti, ar nemanote… Jūs pasakėte, kad galbūt galima ir lengvinti parašų rinkimo procedūras. Ar nemanote, kad reikėtų supaprastinti kažkaip ir elektroniniu būdu, kad žmonės galėtų tiesiog pasirašyti lengviau? Dabar yra europinė piliečių iniciatyva, kur yra žymiai paprasčiau pasirašoma dėl tos europinės iniciatyvos negu yra, tarkim, dėl Lietuvos įstatymo. Ar nemanote, kad gal reikėtų pasinaudoti ta praktika ir, mažinant tą skaičių, dar kartu ir supaprastinti tą procedūrą ir ypač elektroniniu būdu?
A. PAULAUSKAS (DPF). Aš manau, kad į elektroninę erdvę tikrai turėtų daugiau persikelti piliečių iniciatyvų, parašų rinkimai, gal net ir balsavimą mes kada nors ryšimės padaryti. Čia sutinku su jumis, kad reikia, galbūt tai ne visai šitos temos klausimas, bet paraleliai reikėtų spręsti.
PIRMININKĖ. Ir paskutinis klausia S. Jovaiša.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, ar jums neatrodo šitas skaičius truputėlį pavojingas? Kai kurios didžiosios partijos, dar paėmus kartu su rėmėjais, jau surinktų 25 tūkst. ir daugiau. Čia gali būti dviejų parų darbo rezultatas, kad tie parašai būtų surinkti, ir tai būtų vienos partijos referendumas. Ar nematote tokio pavojaus? Aš manyčiau, kad vis dėlto reikėtų pasilikti prie didesnės kvotos.
A. PAULAUSKAS (DPF). Jūs matote pavojų, jeigu žmonės kreipsis į Seimą su iniciatyva? Visų pirma čia ne referendumas, nes tai yra tiktai įstatymo projektas. Žmogus ar žmonės turi parengti įstatymo projektą pagal visas taisykles ir turi parašyti bent jau teisiškai ir logiškai atitinkantį dokumentą. Dar kartą pasikartosiu, Seimas nėra įgaliotas jį priimti, o tik įgaliotas jį pradėti svarstyti. Tai kur čia pavojus? Ko mes čia dabar bijome, jeigu žmonės ateis su projektu ir pasakys: ši problema mums aktuali, pasvarstykite ją. Mes galime ir nepriimti tos iniciatyvos, bet bijoti, kad ateis į Seimą su projektu, aš manau, tikrai neverta.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūs atsakėte į visus klausimus. Dabar po pateikimo vienas – už, vienas – prieš. M. Petrauskienė – už.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų, kaip čia minėjo ir pranešėjas, jau ne kartą Seime panašūs projektai buvo teikiami praeitą kadenciją, aš taip pat teikiau analogišką projektą. Buvo nepritarta ir aš manau, kad dabar tikrai bus pasielgta kitaip. Iš tiesų reikia suteikti teisę piliečiams aktyviai dalyvauti teisėkūros procese ir 50 tūkst. parašų tikrai yra per didelis skaičius, juo labiau kad tos proporcijos ir kitose valstybėse, kaip matome, yra matomos. Siūlau pritarti įstatymo projektui.
PIRMININKĖ. K. Masiulis – prieš.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, aš laikausi diametraliai priešingos nuomonės ir ne dėl kokių nors antidemokratinių paskatų, o tiesiog išeidamas iš konstitucinės teisės ir filosofijos tradicijos, kad jeigu galima nekeisti Konstitucijos, tai ir nereikėtų jos skaitinėti kiekviena sugalvota proga. Dabar klausimas yra štai koks: ar neužtenka kitų, ar nėra kitų instrumentų piliečiams dalyvauti teisėkūros procese? Neseniai paklausiau gerbiamojo pranešėjo apie peticijos institutą. Yra! Gali net vienas rašyti peticiją ir mes būtinai svarstysime. Teisybė? Kam čia tau vargti, 10 tūkst. parašų rinkti, tada galima ir pagalvoti, kad jeigu yra kitas, daug tiesesnis kelias, tai piliečiai tuo keliu ir nueis.
Tačiau aš pritariu pačiai pranešėjo idėjai ar siekiui, kad reikia didinti tiesioginės demokratijos instrumentų skaičių, bet nebūtinai darant konstitucinius pakeitimus. Tarkime, Vakaruose yra išplitęs konsultacijų mechanizmas, kada priimant vienokį ar kitokį klausimą yra konsultuojamasi. Mes turime įstatymo projektą, patalpiname internete, leidžiame visuomenei, bendruomenei, žmonėms jį analizuoti, taršyti pirmyn ir atgal, jis kabo mėnesį ar tris, ir tik pamatę visuomenės nuomonę mes priiminėjame. Tai būtų daug paveikesnis instrumentas. Didžiojoje Britanijoje šis instrumentas faktiškai jau persikėlė į savivaldą ir beveik joks sprendimas nepriimamas be to. Net skelbiami konkursai. Dviratį gali laimėti, televizorių, jeigu atrasi ar pasiūlysi kokių nors gerų dalykų. Tai yra daug svarbiau, negu formalūs dalykai.
PIRMININKĖ. Laikas, kolega! Kadangi nuomonės skirtingos, balsuojame. Kas po pateikimo pritariate projektams Nr. XIIP-592 ir Nr. XIIP-593, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 65 Seimo nariai, už – 56, prieš – 1, susilaikė 8. Po pateikimo projektams Nr. XIIP-592 ir Nr. XIIP-593 pritarta. Pagrindinis komitetas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Numatomas svarstymas – III (rudens) sesijoje.
Nematau R. Žemaitaičio. Tada negalime teikti rezervinio 2 klausimo, nes nėra autoriaus.
Lieka rezerviniai 3a ir 3b klausimai – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas Nr. XIIP 626 ir Vietos savivaldos įstatymo 19 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-624. Pateiks R. Ačas. Irgi nėra? Tai jeigu nėra kam pateikti, tada lieka tik vienas darbotvarkės klausimas – Seimo narių pareiškimai. V. M. Čigriejienė. Prašom.

16.56 val.
Seimo narių pareiškimai

V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamoji posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, esu įgaliota perskaityti Seimo nario A. Dumčiaus pareiškimą, nes jis išvykęs.
„1939–1941 m. į istoriją įėjo kaip sovietų ir nacių, Stalino ir Hitlerio sandėrių bei karinių nusikaltimų pradžia Lietuvos valstybėje. Lietuvos Vyriausybė naiviai tikėjo, kad Maskva vykdys abipusius susitarimus ir už Vilniaus ir iš dalies krašto grąžinimą pasirašė sutartį dėl riboto dydžio Raudonosios armijos karinių įgulų įvedimo. Toliau ėjo šantažo ir grasinimų banga ir 1940 m. birželio 15 d. buvo pareikalauta įvesti sovietų kariuomenę. Vyriausybė neatsižvelgė į Valstybės gynybos tarybos sprendimą priešintis bet kokiu atveju ir dauguma jos narių pritarė ultimatumui. Valstybė buvo aneksuota.
Prasidėjo Lietuvos valstybės griovimas ir jos piliečių naikinimas. Į kaip nepatenkintų įregistruotų žmonių sąrašus tada pateko apie 320 tūkst. buvusių partijų ir organizacijų narių, Lietuvos šviesuomenė, kas septintas žmogus. Suimtieji buvo skirstomi tautiniu pagrindu: lietuviai, lenkai, žydai. Dabar nustatyta, kad teroro aukomis tapo 29 tūkst. 250 žmonių, iš jų apie 2 tūkst. žvėriškai kankinant, badu marinant buvo nužudyti Panevėžio, Kauno, Pravieniškių, Rainių kalėjimuose, masinėse žudynėse Minske, Červenėje, Bigosove. Prisiminkime nužudytus Lietuvos Respublikos ministrus, aukštuosius karininkus, kunigus, nukankintus Panevėžio chirurgus, nužudytą pasienietį A. Barauską ir daugelį kitų. Visuomenę ypač sukrėtė atviras masinis birželio 14 d. trėmimas.
Žinoma, kad 1942 m. rugpjūtį iš Altajaus buvo perkelta beveik 3 tūkst. asmenų į Šiaurės mirties stovyklas prie Laptevų jūros. Štai kokia 1939–1941 m. trėmimų ir įkalinimų pasekmė. Iš 17 tūkst. 500 tremtinių mirė kas šeštas. 1 tūkst. 329 tremtinių likimas nežinomas. Iš 10 tūkst. 845 politinių kalinių žuvo beveik trečdalis, be žinios dingo 3 tūkst. 974 žmonės. Bolševikų lageriai ir tremtys niekuo nesiskyrė nuo nacių konclagerių, tik vokiečių lageriai įsteigti karo metu, o rusų – tuoj po revoliucijos. Vadinasi, žudymo metodų naciai mokėsi iš sovietų.
Altajuje iš karto mirė dvigubai daugiau vaikų ir pagyvenusių – kas šeštas tremtinys, prie Laptevų jūros – kas trečias, penktas, nors buvo atrinkti sveikiausi ir stipriausi. Čia mirdavo nuo išsekimo, ligų, sušaldavo ištisomis šeimomis. Nedirbantys ar sergantys buvo pasmerkti mirti badu. Neretai laidodavo skandindami į prakirstas eketes. Iš atvežtų (…) 454 pasmerktųjų pirmaisiais metais mirė pusė žmonių, o vėliau liko tik trečdalis. O ką kalbėti apie šiauriau esančias Trofimovsko, Bykovo iškišulio ir kitas vietoves, kur išmirė beveik visi. Prižiūrėtojai atvirai kalbėjo – juk jūs nurašyti, ko dar norite?
1939–1941 m. sovietų teroras buvo atviras ir suplanuotas tautos naikinimas. Genocidas tęsėsi pokario metais ir sukėlė dešimtmetį trukusį partizaninį karą. Išlikę gyvieji esame jo liudytojai. Neleiskime, kad būtų užmiršta didžiulė skriauda tautai ir valstybei. Tik žinodami istorinę praeitį sukursime geresnę ateitį. Ačiū.“ Pasirašė A. Dumčius. (Plojimai)
PIRMININKĖ. Pratęsdama tai, ką dabar kalbėjo V. M. Čigriejienė, dar kartą noriu visus pakviesti valdybos vardu rytoj į minėjimą Gedulo ir vilties dienai paminėti ir noriu perspėti, kad tas minėjimas vyks III rūmų Konferencijų salėje, nes Kovo 11-osios salė jau ruošiama pirmininkavimo pradžiai liepos 4 d.

17.01 val.
Informaciniai pranešimai

Ir dar viena informacija. Pareiškimas dėl parlamentinių ryšių grupės įkūrimo. Pranešu, kad įsikūrė parlamentinė ryšių su Kuba grupė. Posėdyje pirmininku išrinktas E. Masiulis, pavaduotoju – K. Glaveckas. Pasirašo pirmininkas E. Masiulis.
Dabar registruojamės.
Užsiregistravo 63 Seimo nariai. Gerbiamieji kolegos, 2013 m. birželio 13 d. vakarinį plenarinį posėdį baigiame. (Gongas)
