LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 88
STENOGRAMA

2013 m. spalio 10 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. GEDVILAS
ir Seimo Pirmininko pavaduotojas J. NARKEVIČIUS

     PIRMININKAS (V. GEDVILAS, DPF). Labas rytas, mielieji bičiuliai. Miela, malonu matyti. Kviečiu visus užimti savo darbo vietas. Skelbiu 2013 m. spalio 10 d. posėdžio pradžią. (Gongas) Kviečiu visus registruotis. Dėkoju, gerbiamieji kolegos.
    Užsiregistravo 68 Seimo nariai.

10.01 val.
    Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. spalio 10 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

    Kokių būtų pasiūlymų, pastabų dėl darbotvarkės? Gal galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Balsuojame ar ne? Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume spalio 10 d. darbotvarkei, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Skelbiu balsavimo rezultatus: už - 70, prieš - 2, susilaikė 6. Taigi šios dienos darbotvarkei yra pritarta.

10.01 val.
    Įstatymo "Dėl užsieniečių teisinės padėties" 26, 33, 40, 41, 53, 104, 109, 113, 125 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4566(2) (priėmimas)

    Darbotvarkės 1-2 klausimas - Įstatymo "Dėl užsieniečių teisinės padėties" 26, 33, 40, 41, 53, 104, 109, 113, 125 straipsnių pakeitimo ir papildymo projektas. Pranešėjas - gerbiamasis J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas. O Julius, kaip visada, laiku. Prašom. Kviečiu į tribūną.
    Taigi priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 4 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 5 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 6 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu.
    Dėl 7 straipsnio pastabų, pasiūlymų yra. Kviečiu gerbiamąjį Seimo narį J. Razmą pristatyti savo pasiūlymą. J. Razmos nematau. Galbūt paprašysiu komiteto pirmininką pristatyti J. Razmos pasiūlymo esmę ir po to pasakyti komiteto nuomonę.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Kolega pasiūlė išbraukti komisiją, kurią sudarytų Vyriausybė ir į kurios sudėtį įeitų keli ministrai: socialinės apsaugos ir darbo, vidaus reikalų, sveikatos apsaugos, švietimo ir mokslo, kultūros ir finansų. Arba ministrai, arba viceministrai ir Savivaldybių asociacijos atstovai. Ji koordinuotų būtent šitos politikos įgyvendinimą Lietuvoje. Aš manau, kad kolega nelabai suprato, nes jeigu jis išbrauks šitą ir Seimas tam pritars, vadinasi, politikos koordinavimą įgyvendins Migracijos departamentas. Tai tikrai netikęs pasiūlymas, ir komitetas bendru sutarimu tam nepritarė. Užsieniečių integracijos įgyvendinimo koordinavimui tikrai reikia skirti didesnį dėmesį ir aukštesniu lygiu, bet ne tos pačios institucijos, kuri vykdo tą politiką, o ne...
     PIRMININKAS. Dėkojame, pirmininke. Aš manau, kad visi puikiai suprato. Jeigu mes pritartume bendru sutarimu komiteto nuomonei, galbūt nereikėtų pasiūlyti. Dar reikia 29 balsų, kad mes šią pataisą svarstytume. Ar yra pritariančių? Balsuojame. Gerai. Kas už tai, kad pritartume, kad svarstytume šią pataisą, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. Reikia 29 balsų, kad svarstytume šitą J. Razmos pasiūlymą.
    Gerbiamieji kolegos, pritarimo nėra. Nesvarstome šio J. Razmos pasiūlymo.
    Dabar galime bendru sutarimu pritarti 7 straipsniui? Daugiau pastabų, pasiūlymų jam nėra. Pritarta bendru sutarimu. Dėl 8 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Pritarta bendru sutarimu. Dėl 9 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Pritarta bendru sutarimu. Dėl 10 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Pritarta bendru sutarimu.
    Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4566, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Skelbiu balsavimo rezultatus: už - 81, prieš nėra, susilaikė 7. Taigi įstatymas (projekto Nr. XIP-4566) yra priimtas. (Gongas)

10.06 val.
    Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo 5, 8, 19, 22 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-516(2) (priėmimas)

    Darbotvarkės 1-3 klausimas - Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo 5, 8, 19, 22 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-516. Pranešėjas - gerbiamasis A. Salamakinas, Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkas. Prašom. Gerbiamasis pirmininke, gerbiamoji Seimo narė A. Pitrėnienė dėl 1 straipsnio teikia pasiūlymą. Aš noriu, kad jūs, kolege, pristatytumėte šitą pasiūlymą.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Bet jeigu komitetas pritaria, tai...
     PIRMININKAS. Nesvarbu. Vis tiek jūs turit... Dar reikia jus palaikančių 29 balsų.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Aišku.
     PIRMININKAS. Tokios statutinės normos.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Tai yra redakcinė pataisa, derinant įstatymo projektą su aktualia įstatymo redakcija, patikslinant kultūros ministro kompetenciją, nustatant, kad jis valstybės saugomais skelbia ne tik kultūros paveldo objektus, bet ir vietoves.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Dabar kviečiu... Kas palaikote A. Pitrėnienės pasiūlymą, balsuojate už, kas manote kitaip, susilaikote arba balsuojate prieš. Dabar balsuojame dėl A. Pitrėnienės pasiūlymo.
    Skelbiu balsavimo rezultatus: už - 60... Nereikia, visiškai užtenka, reikia 29 balsų. Tiesiog komiteto pirmininkas. Prašom, komiteto nuomonė.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas pritarė ir sutinka su komiteto pirmininkės pasakytais argumentais.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, gal galime pritarti bendru sutarimu, nes komitetas pritarė? Pritarta bendru sutarimu. 1 straipsnį galime priimti bendru sutarimu su pataisa, kurią pasiūlė A. Pitrėnienė? Taip, pritarta. 1 straipsnis priimtas. Dėl 2 straipsnio pastabų yra. Taigi Seimo narė A. Pitrėnienė pristato savo pasiūlymą.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju. Iš tikrųjų yra grynai redakcinio pobūdžio pataisa. Yra siūloma išbraukti žodžius "istoriniai ir fiziniai tyrimai" paliekant tik "tyrimai", nes tyrimų šiandieną yra labai įvairių ir kitokių. Tai yra ir architektūriniai, ir menotyriniai, ir visokie kitokie dalykai. Taigi tai praplėstų ribas. Labai ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkojame, pirmininke. Dėkojame. Taigi komiteto pirmininkas.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas pritarė, šie du žodžiai siaurina tyrimo sritį, todėl pritariame komiteto pirmininkės siūlymui.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, ar bendru sutarimu galime nebalsuodami? Man atrodo, kad čia... Prašau? (Balsai salėje) Prieš. Balsuojame. Kas už tai, kad svarstytume? Taip, supratau. Supratau, prieš pataisą. Bet mes dabar balsuojame, kad jūs galėtumėte kalbėti dėl pataisos. Sekundę! Balsuojame. Kas už tai, kad būtų galima svarstyti šį pasiūlymą? Reikia 29 balsų, nes matau, kad nuomonės išsiskiria. (Balsai salėje)
    Balsų yra pakankamai, kad galėtume svarstyti šį pasiūlymą. Pasiūlymui buvo pritarta. Komiteto nuomonę mes išklausėme. Dabar gerbiamasis A. Anušauskas gali kalbėti dėl šio pasiūlymo.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Aš suprantu, kad žodis "tyrimai" yra platesnis, bet nenurodant, kokie tyrimai, apskritai yra išplaunama bet kokia šito straipsnio prasmė, tai yra bus galima, remiantis šituo įstatymu, atlikti pačius elementariausius, nežinau, kokius ten minimaliausius tyrimėlius ir bus laikoma, kad tyrimai atlikti. Manau, reikia konkretizuoti straipsnį nurodant, kokie tai turi būti tyrimai - archeologiniai, architektūriniai, dar kokie. Šiuo atveju aš manau, kad komitetas paskubėjo pritardamas pataisai. Ankstesnis variantas buvo geresnis.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Mes išklausėme jūsų nuomones. Reikia apsispręsti, todėl balsuojame. Kas už tai, kad pritartume Seimo narės A. Pitrėnienės pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Skelbiu balsavimo rezultatus: už - 64, prieš - 4, susilaikė 26. A. Pitrėnienės pasiūlymui yra pritarta. Komiteto nuomonė buvo tokia pati.
    Dabar kitas gerbiamosios Seimo narės pasiūlymas. Norėčiau, kad jūs vėl pristatytumėte šį pasiūlymą.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju. Pataisymu siūloma patikslinti savivaldybės vertinimo tarybos kompetenciją nustatant, kad šios vertinimo tarybos sprendžia tik dėl vietinio reikšmingumo lygmens nekilnojamųjų kultūros vertybių nustatymo ir jų įregistravimo, išregistravimo ar duomenų patikslinimo Kultūros vertybių registre. Tikrai siūlau palaikyti, nes labai svarbu.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti, kad toliau svarstytume šį pasiūlymą? Ačiū. Pritarta bendru sutarimu. Noriu išklausyti komiteto nuomonę.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas bendru sutarimu pritarė, nes tai patikslina įstatymo straipsnį.
     PIRMININKAS. Mes, Seimas, taip pat galime pritarti bendru sutarimu šiam pasiūlymui? Pritarta bendru sutarimu.
    Kitas Seimo narės A. Pitrėnienės pasiūlymas dėl to paties straipsnio. Prašom, kolege, pristatyti savo pasiūlymą.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju. Patikslinta Kultūros vertybių registro sąveika su visų tipų teritorijų planavimo organizatoriais nustatant, kad Kultūros vertybių registras teiks duomenis visiems teritorijų planavimo organizatoriams. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju pirmininkei. Ar bendru sutarimu mes galime toliau svarstyti šį pasiūlymą? Yra palaikančių. Ačiū. Svarstome toliau. Komiteto pirmininkas. Komiteto nuomonė.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas pritarė bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Komitetas taip pat pritarė. Mes galime pritarti bendru sutarimu šiam pasiūlymui? (Balsai salėje) Pritarta bendru sutarimu šiam pasiūlymui.
    Kitas pasiūlymas. Aš dėl 8 straipsnio 12 dalies. Taip pat Seimo narės A. Pitrėnienės siūlymas. Prašom, kolege.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju. Išbraukiama perteklinė nuostata apie duomenis, kurių Kultūros vertybių registras negali pateikti Nekilnojamojo turto registrui, kitaip sakant, atsisakoma neįgyvendinamos nuostatos. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke. Bendru sutarimu galime palaikyti šio pasiūlymo svarstymą? Palaikome bendru sutarimu.
    Komiteto pirmininkas, prašom.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas pritarė bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Pritarimas yra visiškas. Visi pasiūlymai dėl 2 straipsnio yra priimti. Galime pritarti 2 straipsniui su visais pasiūlymais, kuriems jūs pritarėte bendru sutarimu? Ačiū. 2 straipsnis yra priimtas.
    Dėl 3 straipsnio taip pat yra A. Pitrėnienės pasiūlymas. Prašom, kolege.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju. Aiškiai nurodoma, kokie paveldosauginiai reikalavimai turi būti nustatyti Nekilnojamojo kultūros paveldo specialiuosiuose planuose, kad pagal jų sprendinius būtų galima vykdyti veiklą kultūros paveldo objektų ar vietovių teritorijose, neprašant Kultūros paveldo departamento sutikimo.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos... Audrone, tu dėl 3 straipsnio kalbėjai dabar?
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Taip.
     PIRMININKAS. Dėl 3 straipsnio - "...kuriuose nustatomas galimas kiekvieno..."
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komiteto nuomonė - pritarti iš dalies.
     PIRMININKAS. Taip. Bet ar aš teisingai supratau: "...kuriuose nustatomas galimas kiekvieno sklypo naudojimo būdas, užstatymo tankis, intensyvumas". Šita pataisa, taip?
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Tai Kultūros paveldo apsaugos įstatyme siūloma detalizuoti, kad Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos specializuotojo teritorijų...
     PIRMININKAS. Sekundę! Audrone, minutėlę!
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). 3 straipsnio antras.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). 19 straipsnio 7 dalį.
     PIRMININKAS. 3 straipsnis. Pakeisti 19 straipsnio 7 dalį, taip? Apie tai jūs dabar kalbate?
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). 19 straipsnio 7 dalis. Taip.
     PIRMININKAS. Taip. Supratome. Ar galime sutarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) O gal su komiteto nuomone jūs sutinkate?
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Taip, sutinku.
     PIRMININKAS. Sutinkate su komiteto nuomone. Komitetas taip pat sutinka?
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas pritarė iš dalies, nes siūlo išbraukti žodelį "tipas". Čia yra statinio tipas.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Taip, sutinku.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ne tas tipas, kuris naktimis vaikšto. Bet manome, kad jis yra perteklinis.
     PIRMININKAS. Supratome. Bendru sutarimu galime pritarti pasiūlymui, komiteto nuomonei? Pritarta bendru sutarimu.
    Taip, dėl 3 straipsnio daugiau pasiūlymų, pastabų nėra. Su visais pasiūlymais, kuriems mes pritarėme, galime bendru sutarimu priimti 3 straipsnį? 3 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
    Dėl 4 straipsnio yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas. Komitetas.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas nepritarė, nes mano, kad yra perteklinis, ir ministro reglamentu turi būti patvirtinta tvarka, o ne įstatymu.
     PIRMININKAS. Supratome, pirmininke, ačiū.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Tuo labiau kad 5 straipsnyje apie tai kalbama.
     PIRMININKAS. Supratome.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Nepritarė komitetas.
     PIRMININKAS. Labai ačiū jums. Toliau. Dar yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento. Vėl pritarė.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Pritarta.
     PIRMININKAS. Mes taip pat pritariame bendru sutarimu, taip? Pritarta bendru sutarimu Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymui.
    Seimo narės A. Pitrėnienės pasiūlymas. Gerbiamoji Audrone, pristatykite.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Suteikiama aiškumo, kad tiek kultūros paveldo vietovių, tiek ir kompleksinių kultūros paveldo objektų, pavyzdžiui, dvarų, sodybų, tvarkymo planai rengiami pagal tokią pačią kultūros ir aplinkos ministrų nustatytą tvarką, kurioje bus nurodyta, kokiems kompleksiniams kultūros paveldo objektams gali būti rengiami ne apsaugos reglamentai, o specialiojo planavimo dokumentai - tvarkymo planai.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolege. Galime bendru sutarimu pritarti, kad svarstome toliau šį pasiūlymą? Pritarta bendru sutarimu. Svarstome toliau.
    Komiteto pirmininkas, prašom, komiteto nuomonė.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas sutinka su argumentacija ir pritaria bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Ar galime bendru sutarimu pritarti, kur yra bendras tiek komiteto, tiek Seimo narės sutarimas? Pritarta bendru sutarimu šiam pasiūlymui.
    Kitas pasiūlymas taip pat Seimo narės A. Pitrėnienės. Prašom, kolege.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju. Aiškiai įvardijama, kad ne tik valstybės saugomų ar skelbiamų saugomomis kultūros paveldo vietovių, bet ir kompleksinių kultūros paveldo objektų, jų apsaugos zonų tvarkymo planų rengimo organizatorius yra Kultūros paveldo departamentas.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolege. Bendru sutarimu galime pritarti po svarstymo? Pritarta bendru sutarimu. Komiteto pirmininke, išsakykite komiteto nuomonę.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas pritarė bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Labai ačiū. Mes taip pat galime pritarti bendru sutarimu šiam A. Pitrėnienės pasiūlymui? Pritarta bendru sutarimu.
    Kitas pasiūlymas - taip pat Seimo narės A. Pitrėnienės. Prašom, kolege.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Įvardijama, kad ne tik savivaldybės saugomų ar skelbiamų saugomomis kultūros paveldo vietovių, bet ir kompleksinių kultūros paveldo objektų, jų apsaugos zonų, tvarkymo planų rengimo organizatoriumi yra savivaldybės administracijos direktorius.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolege. Galime pritarti bendru sutarimu, kad svarstytume toliau? Pritarta bendru sutarimu. Komiteto pirmininkas pristato komiteto nuomonę.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Kadangi priėmėme aną pataisą, tai čia yra ta pati pataisa dėl kito punkto.
     PIRMININKAS. Ar mes galime pritarti bendru sutarimu pasiūlymui, kuriam pritarė ir komitetas? Ačiū, pritarta bendru sutarimu.
    Kitas pasiūlymas yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento, ir čia pritarė komitetas.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Taip, pritarė bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Tai mes taip pat galime pritarti bendru sutarimu. Pritarta bendru sutarimu.
    Toliau paskutinis pasiūlymas dėl 4 straipsnio Seimo narės A. Pitrėnienės, analogišką priėmėme. Čia beveik kaip ir nereikia svarstyti.
    Dėkoju komiteto pirmininkui už pristatytą komiteto nuomonę. Dėkoju visiems siūlytojams dėl 4 straipsnio. 4 straipsnį su visais pasiūlymais, kuriuos mes priėmėme, bendru sutarimu galime priimti? Priimta bendru sutarimu. Dėl 5 straipsnio. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
    Dėl viso įstatymo. Priėmimas pastraipsniui baigtas. Dėl viso įstatymo projekto kalbėti norinčių už ir prieš nematau. Visus kviečiu balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-516, balsuoja už, kad mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Skelbiu balsavimo rezultatus: už - 92, prieš nėra, susilaikė 6. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-516) yra priimtas. (Gongas)

10.21 val.
    Įstatymo "Dėl delspinigių už nesumokėtus paslaugų mokesčius skaičiavimo fiziniams asmenims" 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4518(2) (priėmimas)

    Darbotvarkės 1-4 numeris - įstatymo "Dėl delspinigių už nesumokėtus paslaugų mokesčius skaičiavimo fiziniams asmenims" 2 straipsnio pakeitimo projektas Nr. XIP-4518. Pranešėjas - A. Palionis, Biudžeto ir finansų komitetas. Pasiūlymų ir pataisų nėra. Priėmimas pastraipsniui.
    Pirmas straipsnis, vienintelis straipsnis. Bendru sutarimu galime pritarti? Priimtas pastraipsniui. Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti yra. (Balsai salėje) Formalumas. Nuomonė už - K. Glaveckas.
     K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamieji kolegos, pateiktas įstatymo projektas iš tikrųjų yra, mano supratimu, laiku ir sumažina mokestinę naštą tam tikru požiūriu žmonėm, kurie dėl vienų ar kitų aplinkybių, dėl socialinių aplinkybių, dėl pinigų trūkumo negali laiku sumokėti ir jiems skaičiuojami delspinigiai. Delspinigių našta sumažinama nuo 0,04 iki 0,02. Aš tikrai manau, kad įstatymo projektas yra laiku, ir aš jį palaikau. Ačiū. Siūlau visiems palaikyti. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė prieš - J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mūsų frakcija nėra kategoriškai prieš, balsuosime įvairiai, nes siūlymas turi dvi priešingas puses. Iš vienos pusės, kaip sakė K. Glaveckas, tiems žmonėms, kurie tikrai yra atsidūrę sunkioje padėtyje ir negali atsiskaityti už komunalines paslaugas, be abejo, yra palengvinimas, kad jiems priskaičiuojami mažesni delspinigiai. Bet tų, kurie piktnaudžiauja, kurie vengia atsiskaityti, deja, mes paskatas tvarkingai atsiskaityti sumažiname. Ir jeigu jūs pakalbėtumėte su savivaldybių atstovais, deja, yra ir piktnaudžiaujančių sąrašas. Nėra taip, kad nemokėtų tik tie, kurie objektyviai tuo metu tikrai neišgali. Tai mes, be abejo, tuo sprendimu nepalengvinsime savivaldybėm, jų šilumos, komunalinėm įmonėm išreikalauti atsiskaityti laiku. Todėl, kaip minėjau, mūsų frakcijos balsai bus įvairiai pasiskirstę.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolegos. Buvo išsakyta nuomonė už, nuomonė prieš. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-4518, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Dėkoju. Skelbiu balsavimo rezultatus: už - 79, prieš nėra, susilaikė 16. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-4518) yra priimtas. (Gongas)

10.25 val.
    Baudžiamojo proceso kodekso 133, 139, 307, 421 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-723(2) (priėmimas)

    Darbotvarkės 1-5 numeris - Baudžiamojo proceso kodekso 133, 139, 307, 421 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-723. Pranešėjas - V. Gailius. Aš čia taip pat nematau jokių pasiūlymų, jokių pastabų, tai pranešėjo gal ir nekviesime į tribūną.
    Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio norinčių kalbėti už... Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. 2 straipsniui prieštaraujančių nėra? Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio kalbančių už ir prieš nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 4 straipsniui nėra prieštaraujančių? Nėra. Galime priimti bendru sutarimu. Įstatymo priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymą Nr. XIIP-723, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Skelbiu balsavimo rezultatus: už - 80, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-723) yra priimtas. (Gongas)

10.26 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo, Seimo kanceliarijos ir Seimui atskaitingų institucijų, Respublikos Prezidento institucijos ir Respublikos Prezidentui atskaitingų institucijų, Nacionalinės teismų administracijos, teismų, prokuratūros, savivaldybių institucijų ir įstaigų sąrašo pagal grupes, į kurias atsižvelgiant nustatomos valstybės tarnautojų suvienodintų pareigybių kategorijos, patvirtinimo" pakeitimo" projektas Nr. XIIP-715(2) (priėmimas)

    Darbotvarkės 1-6 numeris - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo, Seimo kanceliarijos ir Seimui atskaitingų institucijų, Respublikos Prezidento institucijos ir Respublikos Prezidentui atskaitingų institucijų, Nacionalinės teismų administracijos, teismų, prokuratūros, savivaldybių institucijų ir įstaigų sąrašo pagal grupes, į kurias atsižvelgiant nustatomos valstybės tarnautojų suvienodintų pareigybių kategorijos, patvirtinimo" pakeitimo" projektas Nr. XIIP-715. Priėmimas pastraipsniui.
    Dėl 1 straipsnio. Čia vienas straipsnis. Priėmimas pastraipsniui, vienas straipsnis. Yra pasiūlymas. Kviečiu į tribūną gerbiamąją M. Petrauskienę išsakyti Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto nuomonę. Prašau A. Pitrėnienės pateikti savo pasiūlymą. Gerbiamoji Audrone, pateikite savo pasiūlymą.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Ačiū. Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų Lietuvoje turime daug negatyvių reiškinių, kurie yra susiję su mūsų studentų, akademinės bendruomenės tam tikrom nusistovėjusiom, gal jau negerom tendencijom. Tai yra darbų plagiatas, tai yra santykiai viduje ir tai apima visas kategorijas, tai yra ir universitetus, ir kolegijas. Todėl aš pakartotinai teikiu, palaikydama Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pasiūlymą, kad vis dėlto Akademinės etikos ir procedūrų kontrolieriaus tarnyba būtų įrašyta į antrą grupę. Dabar trys motyvai, be to, ką aš pasakiau. Pirmiausia kadangi mūsų kolegijos ir universitetai išsidėstę yra visoje Lietuvos teritorijoje, vadinasi, teritorinis aspektas atitinka, kaip ir kitų tarnybų, įrašytų į antrą grupę.
    Antra. Jeigu komitetas sakė, kad antroje grupėje yra kitokio pobūdžio tarnybos, aš jums cituoju, Lygių galimybių kontrolieriaus tarnyba - antra grupė, Vaiko teisių apsaugos kontrolieriaus įstaiga - ta pati antra grupė, tai pasakykite man, kiekvienas sau atsakykite, kodėl naujas darinys, labai svarbus, kuris dirbs visoje Lietuvoje, dirbs akademinėje bendruomenėje su profesūra, dirbs autonomijos apsaugotose institucijose, tai suponuoja begalinę šitos tarnybos atsakomybę... Mes lyg ir laužome ietis, kad netinka šitą tarnybą įrašyti į antrą kategoriją, nes neva tai yra per aukštas įvertinimas. Kolegos, manau, kad atsakomybė ir darbo svarba, ir darbas visoje Lietuvos teritorijoje suponuoja šitos institucijos svarbą. Ar bus tinkami žmonės, vadovas gal kam nors nepatinka, vadovai yra atleidžiami, jeigu jie neatlieka darbo, bet visa tarnyba, jos svarba, jos reikalingumas, manau, šiandien mes ir parodysim, ką mes mąstome.
    Linkiu palaikyti mano siūlymą, nors tai yra viso mūsų komiteto siūlymas, šiandien tik pakartotas, nes dabar yra priėmimas. Labai ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolege. Labai atsiprašau. Dabar mums reikia būtinai balsuoti ir turime būtinai surinkti 29 balsus, kad būtų galima toliau svarstyti šį... Jeigu gerbiamoji Milda dar truputėlį... Kaip jums patogu. Kviečiu visus balsuoti. Kas balsuos už, pritars tam, kad toliau svarstytume šį pasiūlymą dėl kategorijų Akademinės etikos ir procedūrų kontrolieriaus tarnybos, kurią mes priėmėme praeitoje kadencijoje ir Mokslo ir studijų įstatyme reglamentavome. Jeigu surinksime 29 balsus, svarstysime toliau.
    Taip, palaikymą turime. Kviečiu gerbiamąją M. Petrauskienę išsakyti Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto nuomonę.
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas Seimo narės A. Pitrėnienės siūlymui Akademinės etikos ir procedūrų kontrolieriaus tarnybą įtraukti į sąrašo antrąją grupę vienbalsiai nepritarė.
     PIRMININKAS. Ar jūs galėtumėte paaiškinti, kodėl nepritarėte? Kokie motyvai?
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Nepritarta todėl, kad vertinant valstybės įstaigų sąrašo sistemą ir Akademinės etikos ir procedūrų kontrolieriaus tarnybos vietą šioje sistemoje, taip pat atsižvelgiant į Akademinės etikos ir procedūrų kontrolieriaus tarnybos paskirtį užtikrinti akademinės etikos ir procedūrų kontrolieriaus veiklą, mes manome, kad tai yra netikslinga.
     PIRMININKAS. Dėkojame, dabar aiškiau. Labai ačiū. Gerbiamieji kolegos, nuomonės išsiskyrė. Reikės balsuoti dėl gerbiamosios A. Pitrėnienės pasiūlymo. (Balsai salėje) Motyvai už ir prieš, nes nuomonės išsiskiria. Gerbiamasis G. Steponavičius - nuomonė už A. Pitrėnienės pasiūlymą.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū už suteiktą žodį. Pirmininke, džiaugiuosi, kad paprašėte komiteto išvados teikėjos, kad išdėstytų motyvus, bet tie motyvai kaip tik turėtų suponuoti priešingą pagrindinio komiteto išvadą, nes ne kartą buvo akcentuota, jeigu yra kitos kontrolierių tarnybos, priskirtos aukštesniajai antrajai kategorijai, tai kodėl menkesnės vertės turėtų būti etikos, tikrai subtilius dalykus nagrinėjančios ir aukšto, sakykime, prestižo reikalaujančios institucijos kategorija?
    Mielieji kolegos, tie, kas turite patirties su aukštuoju mokslu, matėte, kad yra tam tikrų blogybių, kurių kartais viduje nepavyksta išspręsti pačioms aukštosioms mokykloms, tai kraštutiniais atvejais tokia institucija padės tai spręsti. Nuo jos autoriteto priklausys, kokį svorį šitos institucijos sprendimai turės. Kadangi institucija tik pradeda savo darbą, kolegos, aš tikrai prašyčiau matyti sistemą ir nenuvertinti duodant signalą, kad čia yra, nežinau, vištai trečia koja arba trečia kategorija. Tikrai kviesčiau įsiklausyti į Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto teikiamą pasiūlymą, kuris nereikalauja daug papildomų lėšų ir kuris leistų sistemiškai matyti reikalą. Kviečiu pritarti kolegės A. Pitrėnienės siūlymui.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonė prieš - R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, jeigu mes nagrinėsime tik tokiu aspektu, ką kiekviena tarnyba daro, tai aišku, kad visos tarnybos yra svarbios, nes jeigu jos nebūtų svarbios, mes jų nesteigtume. Bet kai mes kalbame, kokiai kategorijai priskirti, nes mes turime matyti, gerbiamasis Steponavičiau, visą kategorijų sąrašo sandarą, ar mes galime pasakyti, kad ši institucija yra tolygi Seimo kontrolieriui, kuris atstovauja ombudsmeno institucijai, kuri atstovauja visai valstybei? Tikrai ne. Ne tos reikšmės, ne tos hierarchinės sandaros. Jeigu mes pradėsime taip kiekvieną tarnybą atskirai pradėti stumti, tai mes pamesime visą sistemą.
    Aš manau, šis siūlymas galėtų būti mūsų darbotvarkėje, bet tada reikia peržiūrėti visas tarnybas kompleksiškai, pažiūrėti jų sandaros mechanizmą ir nestumti vienos, nes kitos sakys, o kodėl mane nuskriaudė, ar aš mažiau reikšmingesnis? Šiuo metu pritarti tokiam siūlymui būtų kaip tik sistemos griovimas. Klausimas yra atviras, bet reikia pateikti visų pareigybių peržiūrėjimą, ar tikrai visos atitinka savo hierarchinį statusą, nes Seimo kontrolieriaus institucija yra iš Konstitucijos kylanti pareigybė, o čia mes sukūrėme savo.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kolegos, jūs išgirdote nuomonę už ir nuomonę prieš. Reikia balsuoti. (Balsai salėje) Kas už tai, kad pritartume Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkės A. Pitrėnienės nuomonei, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. Gerbiamieji kolegos, pritarta A. Pitrėnienės pasiūlymui. Už - 43, prieš nėra, susilaikė 40.
    Dabar norintys gali kalbėti ir pasakyti nuomonę už ir prieš dėl viso nutarimo. Nėra norinčių kalbėti? Tada kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume Seimo nutarimą, registracijos Nr. XIIP-715, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio nutarimo priėmimas

    Už - 51, prieš - 1, susilaikė 30. Nutarimas, registracijos Nr. XIIP-715, priimtas. (Gongas)

10.38 val.
    Energetikos įstatymo 2 ir 8 straipsnių papildymo, 36 straipsnio pakeitimo ir papildymo ir priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-879(2)ES (svarstymas)

    Darbotvarkės 1-7 klausimas - Energetikos įstatymo 2, 8, 36 straipsnių ir priedo papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-879(2)ES. Pranešėjas - R. Žemaitaitis.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Ekonomikos komitetas spalio 9 d. svarstė Lietuvos Respublikos energetikos įstatymo 2, 8, 36 straipsnių ir priedo papildymo ir pakeitimo įstatymo projektą. Atsižvelgęs į Teisės departamento ir kitų tarnybų pateiktus pasiūlymus bendru sutarimu projektui pritarė.
     PIRMININKAS. Dėkoju, gerbiamasis pirmininke. Kviečiu į tribūną K. Daukšį pristatyti Energetikos komisijos nuomonę. Gal yra narių iš Energetikos komisijos? Nėra. Tada mes pabandysime pristatyti Energetikos komisijos nuomonę.
    Balsavimo rezultatai buvo tokie: už - 7, prieš nebuvo, susilaikė 1. Čia labai paprasta, aš jau kviečiau. Nuomonė jau pristatyta, komisija taip pat pritaria šiam įstatymo projektui.
    Diskusijose norinčių kalbėti nėra, pataisų nėra. Po svarstymo norinčių kalbėti už, prieš nėra. Ar po svarstymo galime pritarti šiam įstatymo projektui bendru sutarimu, kadangi nuomonių... Galime. Taigi įstatymo projektui, kurio Nr. XIIP-879, pritarta po svarstymo bendru sutarimu. Ačiū, kolegos. Judame toliau.

10.40 val.
    Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Seimo rinkimų įstatymo 58 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-922 atitikties Konstitucijai

    Darbotvarkės 1-8a klausimas. Dabar po vieną, bet visi jie pakankamai susieti vienas su kitu. Tai Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Seimo rinkimų įstatymo 58 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-922 atitikties Konstitucijai. Pranešėjas - gerbiamasis J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas. Kiekvieną išvadą, už kiekvieną balsuosime. Dabar pirma išvada (1-8a).
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, gerbiamasis pirmininke, Teisės ir teisėtvarkos komitetas nagrinėjo projektus, dėl kurių Teisės departamentas buvo išreiškęs pastabų dėl galimo prieštaravimo Konstitucijai, kad tose apylinkėse, kur gyvena ne mažiau kaip 10 % tautinių mažumų gyventojų, kurie yra piliečiai, turi būti organizuotas papildomas biuletenių... Kitaip sakant, biuleteniai būtų keliomis kalbomis, t. y. tos tautinės mažumos kalba ir valstybine kalba. Komitetas išnagrinėjo ir priėjo prie išvados bendru sutarimu, kad tai prieštarauja Konstitucijos 14 straipsniui ir Konstitucinio Teismo ne kartą nagrinėtai jurisprudencijai dėl doktrinos nuostatos dėl valstybinės kalbos vartojimo oficialiuose dokumentuose - rinkimų biuleteniuose.
    Kitas dalykas, jeigu tai būtų (aš papildomai paaiškinu) teikiama informacija dėl rinkimų tvarkos ir t. t. Bet oficialiuose dokumentuose turi būti valstybinė kalba. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegai J. Sabatauskui. Taigi norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Aš tiesiog noriu priminti, kad mes balsuosime alternatyviai. Kas balsuos už, balsuos už Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadą, kas balsuos prieš, balsuos prieš Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadą. Visus kviečiu. Kas už tai, kad pritartume Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonei, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš. Alternatyvus balsavimas.
    Skelbiu balsavimo rezultatus: už - 63, prieš - 20. Taigi komiteto nuomonei yra pritarta.

10.43 val.
    Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 55 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-923 atitikties Konstitucijai

    Gerbiamasis J. Sabatauskai, komiteto pirmininke, kviečiu jus į tribūną pristatyti darbotvarkės 1-8 klausimą - Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadą dėl Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 55 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-923 atitikties Konstitucijai.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, aš, prieš tai kalbėdamas, pristačiau išvadą, kuri yra tokia pati dėl visų projektų.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, jūs vis tiek turėsite formaliai kiekvieną labai trumpai pasakyti.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerai. Gerbiamieji kolegos, iš tiesų dėl oficialių dokumentų kalbos, kad būtų rašoma keliomis kalbomis. Tautinės mažumos, kurių gyvena ne mažiau kaip 10 % toje apylinkėje... tai oficialiuose dokumentuose turi būti vartojama valstybinė kalba. Priešingu atveju tai prieštarautų Konstitucijos 14 straipsniui, nes įtvirtinta, kad valstybinė kalba yra lietuvių kalba, ir Konstitucinio Teismo jurisprudencijoje įtvirtintai doktrinai. Bendru sutarimu komitetas priėjo prie tokios išvados.
     PIRMININKAS. Labai ačiū. Dėkoju. Procedūros tos pačios. Yra norinčių kalbėti prieš. Prašom. J. Narkevičius.
     J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tiesų raginčiau pabalsuoti šį kartą prieš išvadą. Kodėl? Todėl, kad ta išvada reikštų, kad klausimas negalėtų būti nagrinėjamas net per pateikimo stadiją. Manau, tai neteisinga, nes po pateikimo būtų galima nuodugniau išnagrinėti, ar tikrai yra prieštaravimas Konstitucijai, ar ne. Na, pripažinkime, kad ne visada komitetas pasielgia arba daro sprendimus vienareikšmiškai teisingus. Kitaip kalbant, komitetas negali tvirtinti, ar prieštarauja, ar ne. Jis gali daryti tik savo prielaidas. Todėl raginčiau atmesti, nepritarti komiteto išvadai ir suteikti galimybę šį klausimą pateikti per pateikimo stadiją, kad būtų galima nagrinėti.
    Pasakysiu pavyzdį. Kai mes, Lietuva, siekėme įstoti į Europos Sąjungą, tada šitie biuleteniai ir kiti raštai buvo rašomi ne tik dviem kalbomis, bet ir daugiau. Kitaip kalbant, gyventojams buvo sudaryta galimybė normaliai perskaityti, teisingai suprasti ir priimti teisingą sprendimą, nes tada prieštaravimų Konstitucijai nebuvo.
    Be abejo, suprantu, kad paskui buvo tam tikras išaiškinimas. Bet vėl pakartosiu. Mes dabar kalbame apie galimybę pateikti klausimą pateikimo stadijoje, kur bus nagrinėjama, kur gal bus ir Vyriausybės išvada, kur bus svarstymas dėl atitikties Konstitucijai būtent tada. Todėl šitoje pirmoje stadijoje siūlyčiau ir prašyčiau nepanaikinti galimybės pateikti šį klausimą. Todėl ir siūlau, kad balsavimas būtų ne prieš, prieš - nepritariant komiteto išvadai. Labai ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Ačiū už nuomonę. Kita nuomonė - V. Stundys. Prašom.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju. Aš, be abejo, raginu gerbti mūsų specializuoto komiteto poziciją, kuri formuluota tariantis ir su specialistais, ir gerai žinant Konstitucijos subtilybes ir Konstitucinio Teismo praktikas. Dėl to abejoti šitos išvados pagrįstumu, matyt, nebūtų pagrindo, ir tokio precedento neturėtume daryti. Tai viena.
    Antra, dar kartą būtų galima priminti, kad Konstitucijos 14 straipsnis vienareikšmiškai įtvirtina, kad lietuvių kalba yra valstybinė kalba, o Konstitucinis Teismas savo nutarimuose vienareikšmiškai yra pasakęs, kad valstybinės kalbos statusas reiškia ir tam tikras pareigas įstatymų leidėjui užtikrinti valstybinės kalbos apsaugą viešojoje vartosenoje. Taigi ta norma turėtume ir vadovautis.
    Antras dalykas, valstybinė kalba pagal Konstitucinį Teismą yra visos valstybės piliečius integruojantis pamatinis veiksnys, dėl to ją privalome saugoti, gerbti ir puoselėti. O neviešojoje erdvėje, be abejo, mes kiekvienas kalbame taip, kaip mokame, kas yra prigimta ir kas yra visiškai savaime suprantama, ir niekas niekam nekelia jokių abejonių. Taigi neabejokime specializuoto komiteto išvada ir pritarkime jai. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Kolegos, buvo išsakytos nuomonės už ir prieš. Tai tos pačios balsavimo procedūros dėl Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvados. Jeigu pritariate komiteto išvadai, balsuojate prieš, jeigu nepritariate, balsuojate... Už balsuoja. Jeigu pritaria komiteto išvadai, balsuoja už, jeigu nepritaria, balsuoja prieš. Alternatyvus balsavimas. Už, jeigu pritariate komiteto išvadai.
    Skelbiu balsavimo rezultatus: už - 60, prieš - 17. Taigi pritarta komiteto išvadai.

10.49 val.
    Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo 56 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-924 atitikties Konstitucijai

    Darbotvarkės 1-8c klausimas taip pat dėl išvadų - Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo 56 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-924 atitikties Konstitucijai. Pranešėjas - J. Sabatauskas.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, vadovaudamasis Seimo statuto 67 straipsnio 3 punktu, įvertinęs Seimo kanceliarijos Teisės departamento rugsėjo 11 d. išvadą, atsižvelgdamas į išklausytus argumentus komitetas pripažino, kad nuostata, numatanti rinkimų apylinkėse, kur gyvena ne mažiau kaip 10 % tautinių mažumų gyventojų, kurie yra Lietuvos piliečiai, turi būti organizuotas papildomas biuletenių, kuriuose kartu su tekstu valstybine kalba būtų jo vertimas į tautinės mažumos kalbą, atspausdinimas, galimai prieštarauja Konstitucijos 14 straipsniui bei Konstitucinio Teismo jurisprudencijos suformuotos doktrinos nuostatoms dėl valstybinės kalbos vartojimo oficialiuose dokumentuose - rinkimų biuleteniuose. Bendru sutarimu už komitetas...
     PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke. Yra nuomonė prieš - R. Tamašunienė. Prašom, kolege.
     R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamieji Seimo nariai, iš tikrųjų siūlome nepritarti Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonei ir leisti galimybę pateikti projektą. Noriu pasakyt, kad iš tikrųjų, 2011 m. Lietuvos gyventojų surašymo duomenimis, Lietuvoje gyvena 16 % kitų tautybių gyventojų ir daugelio tų teritorijų gyventojai sudaro tautines mažumas. Būtina sudaryti sąlygas... be to, kalbame apie rinkimų aktyvumą, rinkimų medžiagą, biuletenius, referendumą... be abejo, gauti ne tik valstybine kalba, ir niekas nemenkina valstybinės kalbos. Iš tikrųjų 14 Konstitucijos straipsnis sako: "Valstybinė kalba - lietuvių kalba", bet šalia kaip pagalbinę kalbą vartoti tautinių mažumų kalbą... Siūlau nepritarti komiteto išvadai, leisti galimybę tą diskusiją praplėsti, nes turime gražių pavyzdžių kitose šalyse, tarp jų ir Lenkijoje. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolegos. Taigi kviečiu balsuoti. Kas už tai, kad pritartume komiteto išvadai, balsuoja už, kas kitaip manytumėte, balsuojate prieš. Alternatyvus balsavimas.
    Balsavimo rezultatai: už - 61, prieš - 20. Komiteto išvadai yra pritarta.

10.52 val.
    Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Prezidento rinkimų įstatymo 50 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-925 atitikties Konstitucijai

    Kviečiu vėl į tribūną J. Sabatauską. Darbotvarkės 1-8d klausimas - Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Prezidento rinkimų įstatymo 50 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto XIIP-925 atitikties Konstitucijai.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, gerbiamasis pirmininke, komitetas, kaip ir ankstesnius įstatymų projektus, svarstė dėl Prezidento rinkimų įstatymo. Taip pat bendru sutarimu priėmė sprendimą, atsižvelgdamas į Teisės departamento išvadas, Konstitucinio Teismo jurisprudenciją, kad yra prieštaravimas Konstitucijos 14 straipsniui bei Konstitucinio Teismo įtvirtintai jurisprudencijai dėl valstybinės kalbos vartojimo oficialiuose dokumentuose - rinkimų biuleteniuose. Kad tai prieštarauja, bendru sutarimu priimtas sprendimas. Ačiū.
     PIRMININKAS. Taip. Dėkoju pirmininkui. Norinčių kalbėti už, prieš nėra. Ta pati procedūra, kviečiu visus balsuoti alternatyviai. Kas už komiteto išvadą, balsuoja už, kas kitaip mano, balsuoja prieš.
    Balsavimo rezultatai: už - 66, prieš - 19. Komiteto išvadai pritarta.

10.54 val.
    Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Referendumo įstatymo 46 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-926 atitikties Konstitucijai

    Dabar darbotvarkės 1-8e klausimas. Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Referendumo įstatymo 46 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto XIIP-926 atitikties Konstitucijai. Pranešėjas - J. Sabatauskas.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, komitetas svarstė Referendumo įstatymo analogiškas pataisas dėl galimo papildomo vertimo apylinkėse, kur gyvena ne mažiau kaip 10 % tautinių mažumų atstovų, vertimo į tos mažumos kalbą. Atsižvelgęs į Konstitucinio Teismo jurisprudenciją bei Teisės departamento išvadas komitetas įžvelgė prieštaravimą Konstitucijos 14 straipsniui. Sprendimas priimtas bendru sutarimu. Ačiū.
     PIRMININKAS. Taip, Juliau, dėkojam jums. Yra norinčių kalbėti prieš. L. Talmontas. Prašom.
     L. TALMONT (LLRAF). Ačiū gerbiamajam pirmininkui. Gerbiamieji Seimo nariai, truputį grįžkim prie istorijos. Kai vyko referendumas dėl įstojimo į Europos Sąjungą, kaip mes visi atsimenam, tai biuleteniai buvo parengti lietuvių kalba, rusų kalba, lenkų kalba, ir tada nebuvo prieštaravimo Konstitucijai, net sugebėdavo ir "Maximose" skirt alaus. Bet laikai pasikeitę, mes pragyvenom Europoj jau tiek laiko, grįžtam į tuos senus laikus, kai viskas draudžiama, viską reikia uždraust. Aš galvoju ir prašau. Gerbiamieji Seimo nariai, vis dėlto praėjo daug laiko, mes gyvenam Europoj ir vieną sykį reikia su šituo susitaikyt, kad reikia žaist pagal tokias taisykles, pagal kurias mes norėjom žaist. Taigi, gerbiamieji, prašau jūsų nepalaikyt ir balsuoti prieš. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Kita nuomonė - V. M. Čigriejienė. Prašom.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Man net keista girdėti tokius klausimus. Taip, mes gyvenam Europos Sąjungoj, bet mes gyvenam ir Lietuvoj. Konstitucinis Teismas pasakė, kad lietuvių kalba yra mūsų kalba ir reikia ją gerbti, ir gerbti tą vietą, kur mes gyvenam. Todėl aš visiškai pritariu Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonei ir siūlau kitiems pritarti ir nesiblaškyti. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegoms už nuomonę. Taigi, nuomonės buvo išsakytos. Alternatyvus balsavimas. Kas už tai, kad pritartume Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadai, balsuoja už, kas kitaip mąsto, balsuoja prieš.
    Balsavimo rezultatai: už - 59, prieš - 20. Pritarta komiteto išvadai. Taigi, kitų klausimų, kurie buvo numatyti, svarstymas netenka prasmės, tiek 1-8f, tiek 1-8g, tiek 1-8h, tiek 1-8i, tiek 1-8j. Jų svarstyti negalima.

10.58 val.
    Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Pensijų kaupimo įstatymo 14 straipsnio papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-939 atitikties Konstitucijai

    Taigi, mes rezervinius, kadangi truputėlį lenkiam laiką, mums neblogai sekasi. Porą rezervinių klausimų, kad Julius vienu įkvėpimu galėtų pristatyti ir kitus pasiūlymus. Taigi r-6a klausimas - Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Pensijų kaupimo įstatymo 14 straipsnio papildymo įstatymo projekto XIIP-939 atitikties Konstitucijai. Pranešėjas tas pats - Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas J. Sabatauskas. Taip, taip, rezervinis klausimas, mes šiek tiek lenkiam... Ir dėl to, kad... (Balsai salėje) Čia tuo pačiu klausimu panašiai ir pranešėjas tas pats, tai jį pakankinsim truputėlį.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Šiaip tai būtų paprasčiau atmintinų dienų rezervinį svarstyti. Tai būtų labai greitas svarstymas. Gerbiamasis pirmininke, jeigu dabar dėl pensijų kaupimo, tai komitetas svarstė Pensijų kaupimo įstatymo 14 straipsnio papildymo įstatymo projektą ir, atitinkamai atsižvelgęs į Teisės departamento pastabas, nustatė, kad įstatymo 14 straipsnio 7 dalies siūloma nuostata prieštarauja Konstitucijos 23 straipsnio nuostatoms, kad nuosavybė neliečiama, nuosavybės teises saugo įstatymai ir gali būti paimta tiktai įstatyme nustatyta tvarka visuomenės poreikiams teisingai atlyginant. Už sprendimą - 3, susilaikė 2 komiteto nariai. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kolegos, yra nuomonė prieš. K. Masiulis. Prašom.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aišku, būtų sunku įveikti komiteto nuomonę, nes reikia 71 balso už (aš tai suprantu), tačiau komitete svarstant aš negalėjau pareikšti nuomonės, nes tai buvo apsvarstyta anksčiau negu buvo planuota.
    Kitas dalykas, kad ir nebuvo vieninga ta komiteto nuomonė. Tačiau esmė yra štai kokia. Jeigu žiūrėtume iš esmės, tie pinigai, kuriuos surenka "Sodra", yra panaudojami arba "Sodros" sistemai, arba šiuo atveju patenka į pensijų kaupimo sistemą. Tai nėra žmonių asmeniniai pinigai. Valstybė ir taip nustatė įvairias taisykles, kaip elgtis su tais pinigais. Tokių taisyklių visame pasaulyje yra nustatyta, nes valstybė negali leisti su jais elgtis beatodairiškai, nes tai yra būsimų pensininkų pinigai, o jie yra surinkti valstybės ir skirti ne kam nors kitam, o atsakingam ir tvarkingam pensijų kaupimui.
    Kitas dalykas, kad Lietuvoje esančios akcijos ir vertybiniai popieriai duoda nė kiek ne mažesnę, o net didesnę grąžą.
    Dar daugiau. Visose valstybėse pensiniai fondai yra gana aktyvūs dėl tų valstybių vertybinių popierių, išskyrus Lietuvą, ir tai galima suprasti tik dėl to, kad pagrindiniai pensiniai fondai yra Skandinavijoje ir skandinaviški ir iš ten Lietuvos nematyti. Žmonės ne tik nepraloštų, jie išloštų, o ir Lietuvos įmonėms arba verslui būtų didžiulė nauda - pagyvėtų verslas. Aš siūlyčiau nepritarti komiteto nuomonei.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonė už - G. Steponavičius.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, aš tikrai džiaugiuosi, kad Teisės ir teisėtvarkos komitetas pažvelgė iš Konstitucijos pamatinių vertybių pozicijos. Tai, kad žmonės savo asmeniniu sprendimu ima kaupti pinigus ir ne per bendrą valstybinę sistemą, o kaupiamuosiuose fonduose, aš manau, yra tikrai stiprus argumentas, leidžiantis sakyti, kad tai yra suprastina kaip žmonių privati nuosavybė. Aš manau, kad tada, kai valstybė dar iki tokių smulkmenų pradeda nurodinėti, kur ir kokia dalis žmonių kaupiamų lėšų turi būti nukreipiama, dar proteguojant tokiu būdu ir valstybės sektorių, aš manau, tikrai reikėtų pritarti tokiai išvadai. Aš tik apgailestauju, kad kolegos konservatoriai teikia štai tokius siūlymus, kurie, mano supratimu, tikrai akivaizdžiai kertasi su pagarba privačiai nuosavybei.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kolegos, buvo pasakytos nuomonės už, prieš. Ta pati balsavimo procedūra. Kas balsuoja už, tas pritaria komiteto nuomonei, kas mano kitaip, balsuoja prieš.
    Rezultatas lygus. Tiesa, reikia 71, kad... Kad nepritartų komiteto nuomonei, reikia 71 balso. Tiesiog yra pritarta komiteto išvadai. Nėra prasmės tada svarstyti kitą klausimą, kuris buvo rezervinis, kurį planavome svarstyti, nes pritarta išvadoms.
    Taip, būtinai dėl vedimo tvarkos. Prašom, kolega.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš didžiai nustebęs dėl Teisės ir teisėtvarkos komiteto tokios išvados, nes savo tokia išvada jie paneigė visų Europos Sąjungos fondų reguliavimą. Visur yra įvairios reguliacijos. Kolegai G. Steponavičiui reikėtų truputį pasidomėti ir savo kalbom nediskredituoti pensinių fondų, nes iš tikrųjų tai yra valstybės sistema. II pakopa yra valstybės sistema, ir mes galime ją reguliuoti, ir visos valstybės tai reguliuoja, nežiūrint pono J. Sabatausko išmąstymų, nes yra draudimo principas. Čia taisykles nustato draudikų... pagal kokias sąlygas draudiesi, taip ir yra. Draudimo principus II pakopai nustato Seimas, parlamentai.
    Mes visiškai norime panaikinti bet kokį reguliavimą. Tokiu atveju turi prieštarauti bet kokie mūsų saugikliai, kad būtų galima konservatyviau draustis. Mes ir dabar priėmę reguliavimų, kad prieš pensinį amžių negalima investuoti į rizikingas akcijas. Kokius ekonominius absurdus kartais mes čia priimame ir Teisės ir teisėtvarkos komitetas tam dalykui pritaria! Mes diskredituojame savo sistemą. Kas čia per cirkas prasidėjo?
     PIRMININKAS. Kolega M. Zasčiurinskas, po to K. Masiulis.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš nenoriu komentuoti to įstatymo projekto, kuris dabar būtų svarstomas dėl tų 5 %, bet mane visiškai nustebino Teisės ir teisėtvarkos komitetas, kuris pareiškė, kad privačių kaupiamųjų fondų lėšos yra privačios. Dar tokio absurdo pasaulis nematė! Tai yra aiški valstybinė socialinio draudimo sistema, kurią administruoti 2002 m. valstybė pavedė privatiems kaupiamiesiems fondams. Tai yra valstybės dispozicijoje esantys pinigai. Todėl man atrodo, kad kai Teisės ir teisėtvarkos komitetas imasi svarstyti tokius sudėtingus finansinius mechanizmus, jis visų pirma turėtų atsiklausti funkcinių komitetų, šiuo atveju Socialinių reikalų ir darbo komiteto, nes teiginys, kuris dabar nuėjo į viešąją erdvę ir Seimas už jį balsavo, kad tai yra privatūs pinigai, čia yra nusikalstamas teiginys, nes iš to yra visai kitos pasekmės. Todėl aš dar kartą reiškiu didelį nustebimą. Taip, taip, taip, šitaip va... Dėl to aš dar kartą reiškiu didelį nustebimą, kaip Teisės ir teisėtvarkos komitetas, nesuvokdamas sudėtingo finansinio mechanizmo, priima tokias tolimas pasekmes galinčius turėti sprendimus. Ačiū.
     PIRMININKAS. Kolega, prašom.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, iš tikro, aš manau, mes padarėme didžiulę klaidą, ir pritariu, labai džiaugiuosi, kad ir Mečislovas, ir kai kurie kiti suprato šito įstatymo esmę.
    Dabar noriu jus informuoti, kad iš milijardo pensinių fondų lėšų yra 0,2 % Lietuvos ekonomika. Mes sukaupiame savo pinigus. Mūsų akcijos auga greičiau ir duoda didesnę vertę negu kitose valstybėse, bet Skandinavijoje reziduojantys fondų valdytojai Lietuvos nemato. Buvo siūloma tik per daugiau negu metus padidinti iki 5 % - vos vos, truputėlį. Lenkijoje visą laiką egzistuoja 95 % reikalavimas. Čia tikrai pasielgėte labai nevalstybiškai.
     PIRMININKAS. Kolegos, ačiū už pasakytą nuomonę dėl priimto sprendimo.

11.08 val.
    Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Seimo statuto "Dėl Seimo statuto 12 straipsnio pakeitimo" projekto Nr. XIIP-781 atitikties Konstitucijai

    Dabar dar pora rezervinių, kurie taip pat reikalauja alternatyvaus balsavimo. Būtų 7a rezervinis klausimas - Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Seimo statuto "Dėl Seimo statuto 12 straipsnio pakeitimo" projekto XIIP-781 atitikties Konstitucijai. Pranešėjas - J. Sabatauskas.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, prieš skaitydamas komiteto sprendimą dėl Statuto 12 straipsnio, turiu tik pasakyti, kad komitetas nesvarsto iš esmės projektų, o svarsto Teisės departamento pateiktas pastabas remdamasis Konstitucinio Teismo sprendimais. Nenoriu grįžti prie tos polemikos, bet skaitau Statuto 12 straipsnio pakeitimo 1 straipsnio nuostatą... projekto 1 straipsnyje numatyta, kad Seimo narys kreipiasi į teismą dėl viešojo intereso gynimo. Prieita prie išvados, kad neatitinka konstitucinio Seimo nario statuso. Iš tiesų šiandien yra Lietuvos valstybėje įsteigta per 50 institucijų, viešąjį interesą ginančių, plius dar Generalinė prokuratūra. Tiksliau, prokuratūra gali taip pat kreiptis, be tų minėtų specializuotų institucijų, Seimo narys taip pat gali kreiptis į Administracinį teismą dėl institucijos priimto norminio akto teisėtumo, tačiau dėl individualių ginčų ar kitų iš tikrųjų negali. Tai komitetas bendru sutarimu pritarė Teisės departamento išvadai ir įžvelgė prieštaravimą konstituciniam Seimo nario statusui.
     PIRMININKAS. Dėkoju J. Sabatauskui. Nuomonių už, prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume komiteto išvadai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš.
    Dėkoju, kolegos. Yra pritarta komiteto išvadai.

11.11 val.
    Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Administracinių bylų teisenos įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-782 atitikties Konstitucijai

    Darbotvarkės r-7b klausimas - Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Administracinių bylų teisenos įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto XIIP-782 atitikties Konstitucijai. Prašom, kolega.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, įstatymo projektas yra susijęs su ankstesniu. Tik nuostata yra tokia, kad teismas imasi nagrinėti administracinę bylą pagal Seimo nario kreipimąsi įstatymų nustatytais atvejais dėl valstybės ar kitų viešųjų interesų gynimo. Atsižvelgdamas į Teisės departamento išvadą dėl konstitucinio Seimo nario statuso, kuris įtvirtintas Konstitucijos 61, 66, 68 straipsniuose, kad tai neatitinka konstitucinio Seimo nario statuso, komitetas priėmė sprendimą bendru sutarimu. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju pirmininkui. Rezervinius klausimus... Artėja laikas... Matome krašto apsaugos ministrą gerbiamąjį J. Oleką. (Balsai salėje) Tiesa, balsavimas! Alternatyvus balsavimas. Kas už tai, kad pritartume komiteto išvadai, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš. Alternatyvus balsavimas. Ruošiasi krašto apsaugos ministras.
    Gerbiamieji kolegos, pritarta komiteto išvadai.

11.13 val.
    Įstatymo "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Prancūzijos Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl bendradarbiavimo gynybos ir saugumo srityje ratifikavimo" projektas Nr. XIIP-1034 (pateikimas)

    Kviečiu į tribūną krašto apsaugos ministrą J. Oleką pristatyti įstatymo "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Prancūzijos Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl bendradarbiavimo gynybos ir saugumo srityje ratifikavimo" projektą Nr. XIIP-1034. Pateikimas. Prašome, gerbiamasis ministre.
     J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, teikiu jums Lietuvos Respublikos Prezidentės teikiamą įstatymo "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Prancūzijos Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl bendradarbiavimo gynybos ir saugumo srityje ratifikavimo" projektą. Šio įstatymo paskirtis yra ratifikuoti šį susitarimą, kuris buvo pasirašytas šių metų liepos 12 d. Paryžiuje. Kaip žinote, iki šiol galioja tarp mūsų valstybių 1994 m. gegužės 11 d. pasirašytas susitarimas.
    Lietuvai įstojus į Europos Sąjungą, į NATO, pasirašius Lietuvos ir Prancūzijos strateginės partnerystės susitarimą, susiklosčius naujoms bendradarbiavimo praktikoms, buvo pasirašytas atnaujintas susitarimas, kuris apibrėžia bendradarbiavimą gynybos ir saugumo politikos srityje, jo formas, finansinius aspektus, karinio civilinio personalo statusą, įslaptintos informacijos apsaugą, ginčų sprendimą ir kitus klausimus. Siūlome pritarti pateiktam įstatymo projektui.
     PIRMININKAS. Dėkoju, ministre. Norinčių... Gerbiamasis ministre, sekundėlę, jums yra klausimų. Klausia kolega A. Dumčius.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkui, pirmininke. Gerbiamasis ministre, labai malonu, kad patvirtinsime, aš įsitikinęs, įstatymą dėl bendradarbiavimo saugumo ir gynybos srityje su galingiausia frankofonijos šalimi, kurios kalba yra antroji Europos Sąjungoje. Bet klausimas būtų toks: o kaip suprasti tą sutartį, nes mes nežinome jos turinio, ar tik erdvės saugojimas Zoknių aerodrome, ar dar daugiau dalykų įtraukta? Ačiū.
     J. OLEKAS (LSDPF). Labai ačiū už tokį gražų klausimą. Iš tikrųjų turiu pasakyti, kad mes esame dėkingi Prancūzijai už jos aktyvų dalyvavimą ir oro policijos misijoje, bet toli gražu tai apima ne tik tas sritis. Bendradarbiavimas su Prancūzija intensyvėja, Prancūzija siunčia savo karius dalyvauti bendruose karių mokymuose. Mes turime nemažai projektų. Taip pat šis projektas svarbus dėl pasikeitimo įslaptinta informacija. Žodžiu, tai iš tikrųjų daug platesnė sritis negu oro apsauga.
     PIRMININKAS. Dėkoju, ministre, už atsakymą. Klausia M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, pirmininke. Gerbiamasis ministre, aš praleidžiu tą dalį, kaip man malonu, ir klausiu taip. Prašau pakomentuoti dvi tezes, tai yra bendradarbiavimas ginkluotės srityje ir kad keičiamas finansinių aspektų reglamentavimas. Ačiū.
     J. OLEKAS (LSDPF). Labai ačiū. Kaip aš sakiau, mes plečiame bendradarbiavimą su Prancūzija. Jau minėjau atsakydamas į prieš tai buvusį klausimą dėl mūsų bendrų karinių mokymų, karinės ginkluotės įsigijimo iš Prancūzijos. Šita sutartis apima ir tas dalis, nes mūsų bendradarbiavimas intensyvėja. Žodžiu, mes daugiau įsigyjame prancūziškos ginkluotės, dažniau kartu apmokome savo karius, dalyvaujame bendrame pasirengime, tai yra viena atsakymo dalis.
    Dėl finansinės dalies, tai yra sutarimo 8 straipsnis, kuriame yra numatoma, kad daugiausia siunčiant savo karinį ir civilinį personalą į vieną ar į kitą valstybę išlaidas apmoka siunčiančioji šalis, bet taip pat atsiranda galimybė, kad ir priimančioji šalis taip pat galėtų padengti dalį išlaidų. Tokios būtų šio įstatymo nuostatos.
     PIRMININKAS. Dėkoju, ministre. Labai ačiū jums už klausimo pristatymą. Norinčių kalbėti už, prieš nėra. Po pateikimo gal galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Labai ačiū. Siūlomi komitetai: pagrindinis - Užsienio reikalų komitetas, papildomas - Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas. Dėl komitetų kokių bus nuomonių? Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Siūloma svarstyti šių metų lapkričio 14 d. Dėl svarstymo datos prieštaraujančių nėra? Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.

11.18 val.
    Seimo nutarimo "Dėl 2015 metų paskelbimo Etnografinių regionų metais" projektas Nr. XIIP- 445(2) (svarstymas)

    Darbotvarkės 1-10 klausimas - Seimo nutarimo "Dėl 2015 metų paskelbimo Etnografinių regionų metais" projektas Nr. XIIP- 445(2). Projekto teikėjai yra grupė Seimo narių. Pranešėja - R. Baškienė pristatys Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto nuomonę.
     R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū, gerbiamasis pirmininke. Mielieji kolegos, Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas svarstė nutarimo projektą, kurį teikia grupė Seimo narių, ir pritarė gražiai iniciatyvai 2014 m. paskelbti Etnografinių regionų metais. Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas įvertino tai, kad 2014 m. bus paženklinti istorinio reikšmingo įvykio - Lietuvių dainų švente. Taip pat 2014 m. yra jau paskelbti K. Donelaičio metais. 2014 m. paskelbti Teatrų metais, todėl komitetas siūlo iš esmės pritarti Seimo nutarimo projektui ir paskelbti Etnografinių regionų metus ne 2014 m., o 2015 m. Komitetas pateikė patobulintą nutarimo projektą, kuriam po svarstymo prašome pritarti. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegei už komiteto nuomonės pristatymą. Kviečiu į tribūną V. V. Margevičienę kalbėti Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto vardu.
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas buvo papildomas komitetas svarstant, kad 2014 m. paskelbtume Etnografinių regionų metais. Mūsų komiteto sprendimas buvo siūlyti pagrindiniam komitetui grąžinti Seimo nutarimą iniciatoriams tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento ir Lietuvos Respublikos Vyriausybės pastabas. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Yra norinčių kalbėti. Pirmąjį kviečiu į tribūną J. Razmą.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, šie metai yra Tarmių metai, ir turbūt sutiksime, kad yra rasta formų prasmingai tai paminėti. Kiti metai, Etnografinių regionų metai, lyg ir gražiai pratęstų tą šių metų minėjimo turinį. Tikrai mintis yra palaikytina, bet (aš čia sakau bet) ar šis sprendimas nebus kaip tam tikra širma Vyriausybei nieko nespręsti ir nediskutuoti, kokia turėtų būti regionų perspektyva nauju europinio finansavimo laikotarpiu? Nes kol kas nėra jokio judesio iš Vyriausybės tuo klausimu. Negirdėjau, kad vidaus reikalų ministras būtų ką nors skelbęs, siūlęs kažką diskutuoti, nors jo atstovaujama partija "Tvarka ir teisingumas", rodos, kaip tik yra kažką kalbėjusi, kad regionai galėtų būti formuojami etnografiniu pagrindu.
    Deja, praktiškai Vyriausybės dokumentuose nieko tokio nematome. Aš bijau, kad bėgant laikui mes turėsime konstatuoti, kad lieka tos pačios 10 apskričių, ir nieko čia nesugebėta pakeisti. Tikrai iš Vyriausybės nematome jokių judesių ta kryptimi. Aš palinkėčiau, kad tas Seimo nutarimas dėl kitų metų paskelbimo Etnografinių regionų metais paskatintų ir Vyriausybę bent jau pradėti diskusiją dėl kuo prasmingesnio tų regionų suformavimo.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegoms, kurie suprato, tikrai mes kiekvienas turime nuomonę, ir visų nuomonė yra pozityvi. Dėkoju, kad jūs, taupydami laiką, atsiėmėte galimybę kalbėti. Nuomonė... O gal galime pritarti, jeigu yra tik nuomonės už, bendru sutarimu po pateikimo? Galime. Kolegos, atsiimsite savo norą kalbėti? Labai ačiū. Po pateikimo įstatymo... Atsiprašau, po svarstymo nutarimo projektui Nr. XIIP-445 yra pritarta bendru sutarimu.

11.24 val.
    Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2614 (svarstymas)

    Rezervinis 1 klausimas - Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2614. Pranešėja - gerbiamoji A. Pitrėnienė, Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkė.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Komitetas apsvarstė Lietuvos Respublikos atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIP-2614, tai yra dėl Klasės susitikimo dienos, ir siūlo Seimui Atmintinų dienų įstatymo papildymo ir pakeitimo įstatymo projektą atmesti. Balsavimo rezultatai: už - 4, prieš - 5, susilaikė 2.
     PIRMININKAS. Komiteto nuomonė, taip? Vienas - už. Nėra. Prieš? Nėra. Gerbiamieji kolegos, ar galime pritarti komiteto nuomonei bendru sutarimu, ar balsuojame? Galime pritarti? Labai ačiū. Komiteto nuomonei pritarta bendru sutarimu.

11.25 val.
    Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-3580 (svarstymas)

    Kitas įstatymo projektas - Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-3580. Pranešėjas - gerbiamasis V. Stundys.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Komitetas svarstė dar praeitos kadencijos Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto išvadą. O toji išvada skambėjo taip: nepritarti papildymui ir siūlyti projektą atmesti, pakartotinai svarstant šios kadencijos komitetui šią išvadą. Nulis pasisakė už, 5 buvo už atmetimą, susilaikė 6. Nepakako balsų pakeisti anos kadencijos komiteto išvadą.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegai. Gerbiamas J. Sabatauskas turi kitokią nuomonę.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų labai keista, kad nulis buvo už, nors, kiek suprantu, turėjo būti šiek tiek kitaip. Svarbiausia aš pasigendu argumentų. Įstatymo projekto aiškinamajame rašte buvo parašyta, kad ta diena susijusi su istoriniu faktu. Pirmosios Lietuvos Nepriklausomos Vyriausybės pirmasis teisingumo ministras profesorius P. Leonas 1918 m. gruodžio 14 d. įsakymu yra paskelbęs: "Pasiremdamas laikinojo Lietuvos teismų ir jų darbo sutvarkymo įstatymo 3 paragrafu, Lietuvos teismų steigimo dieną skiriu 1918 m. gruodžio 15 d." Buvo įsteigti nepriklausomos Lietuvos teismai. Nepaisydamas šito istorinio fakto, komitetas, nepateikdamas jokių argumentų, siūlo atmesti. Tuo labiau kad kitu projektu bus pritarta Advokatūros dienai. Man iš tikrųjų labai keista. Gerbiamieji kolegos, siūlau nepritarti komiteto sprendimui, nes iš tiesų tai yra viena iš valstybės institucijų. Konstitucijos 5 straipsnyje įvardinta, kad Lietuvos valdžią Lietuvoje vykdo Seimas, Prezidentas ir Vyriausybė, Teismas. Ačiū.
     PIRMININKAS. Nuomonė už - A. Pitrėnienė.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Iš tikrųjų norėčiau, kadangi buvo pasakyta, kad nėra argumentų, paaiškinti ir galbūt truputėlį praskleisti uždangą, kaip vyksta mūsų komitete. Nereikia žiūrėti čia nei taip giliai, nei taip aštriai, nes iš tikrųjų, kai komitete vyksta tų dienų svarstymai, o yra jau tokia praktika susiklosčiusi, kad tai daro Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto nariai, iš tikrųjų mes suprantame... Dabar įsivaizduokime, jeigu yra mokytojų diena ir dabar būtų, tarkime, dar atskira lietuvių kalbos, geografijos, matematikos mokytojų diena, tai faktiškai mokykloje kaip ir labai rimtai dirbti nebūtų kada. Tiesiog logika buvo tokia, kad mes galbūt galėtume kalbėti apie profesinę visų teisininkų dieną, ir visi ten surastų savo vietą, kad nebūtų atskirai prokuroro diena. Maždaug buvo taip, kolega neleidžia man meluoti, linksi galvą. Iš tikrųjų mes taip kalbėjome, kai buvo priimtas šitas sprendimas. Bet prieš tai atskirai buvo priimta Advokatų diena, ir ji nieko bendra su šituo sprendimu neturėjo, nes kalbame apie tai, kad reikėtų pamąstyti apie bendresnes profesines dienas, kad neišskaidytume labai smulkiai. Aš neprašau būtinai palaikyti, jūsų valia. Tiesiog aš paaiškinau, kaip tai atsitiko mūsų komitete. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolegos, buvo išsakytos nuomonės. Balsuojame. Kas už tai, kad pritartume komiteto nuomonei, balsuojate už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Taigi, gerbiamieji kolegos, nepritariame komiteto išvadai atmesti. Reikia skirti kitą komitetą. Prašom.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke, aš siūlau Teisės ir teisėtvarkos komitetą.
     PIRMININKAS. Ar pritariame bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Pagrindinis komitetas svarstant šį pasiūlymą bus Teisės ir teisėtvarkos komitetas.
    Kiti panašaus pobūdžio įstatymai.

11.30 val.
    Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4332(2) (svarstymas)

    Rezervinis 3 klausimas - Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4332. Pranešėjas E. Žakaris pristatys Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto nuomonę.
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas pritarė, kad gruodžio 3 d., kaip atmintina diena, būtų Lietuvos advokatūros diena. Balsavimo rezultatai: už - 8, susilaikė 3. Ačiū.
     PIRMININKAS. Diskusijoje nėra norinčių diskutuoti. Nuomonė už - V. Simulikas. Kadangi nėra nuomonės prieš, yra tik už, tai kviečiu po svarstymo pritarti bendru sutarimu. Taip? Po svarstymo pritarta bendru sutarimu įstatymo projektui Nr. XIP-4332.

11.31 val.
    Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4337 (svarstymas)

    Rezervinis 4 klausimas - Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4337. Pranešėjas - gerbiamasis E. Žakaris.
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas svarstė įstatymo projektą, kad balandžio 23 d. būtų Lietuvos krepšinio diena. Deja, šitam projektui buvo nepritarta. Už balsavo 1, prieš - 3, susilaikė 7. O dėl argumentų tai nepritariančių motyvai buvo tokie, kad yra Sporto diena ir kad atskirų sporto šakų nereikėtų minėti. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegai. Nuomonė už ir prieš išsiskyrė. Gerbiamasis K. Masiulis - nuomonė už.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, man atrodo, reikėtų kaip nors mums į tas visas atmintinas dienas pažiūrėti sistemingiau. Aš kviesčiau valdančiąją daugumą, nors ką opozicija pasiūlo, jūs paprastai atmetate, paimti ir parengti kompleksinį sprendimą, kad atmintinas dienas profesinės organizacijos, sąjungos ar dar kas nors, jeigu nori, tegul skelbia, bet mes čia neužsiimtume visą laiką atmintinų dienų svarstymu. Tai sergančių vėžio forma, tai artritu sergančių diena, tai kokia nors profesinė diena, tai dar kas nors. Mes gaišiname Seimo darbą tokiais nereikšmingais dalykais, ką galėtų pačios profesinės ar kitos interesų grupės pasiskelbti ir turėti.
     Vienintelis dalykas, ką mes turėtume turėti, tai yra valstybinės dienos, mes jas turime ir jas tvarkykime, žiūrėkime, ar reikia ką nors panaikinti, ar ne. Reikėtų sumažinti tokią veiklą, nes visi tiesiog stengiasi pasireikšti šia plotme, o čia, manau, tikrai nėra kas veikti.
     PIRMININKAS. Nuomonė prieš - V. Simulikas.
     V. SIMULIK (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis pirmininke. Mielieji kolegos, kažkaip labai keistai skamba, kai krepšinis, kuris yra viena iš sričių, reprezentuojančių Lietuvą įvairiausiais lygiais, tiek džiaugiantis, tiek švenčiant pergales arba nusivylimą, kai jų nėra, iš tikrųjų nuo neatmenamų laikų Lietuva buvo siejama ir vadinama krepšinio šalimi... Su pagarba visoms kitoms sporto šakoms, aš pats esu kitos sporto šakos atstovas, tai yra trumposios bangos, greitoji telegrafija, bet vis dėlto šnekame apie valstybės įvaizdį. Keistai atrodo, kad žmonės važiuoja į krepšinio čempionatus, organizuojasi, serga. Juk nevažiuojate į lengvosios atletikos čempionatus, nevažiuojate į kitų sporto šakų čempionatus, nei į lapių medžioklės čempionatą, kuris vyksta Šiaulių regione, iš politikų niekas nevažiuoja, o dėl krepšinio važiuoja visi, ir visi supranta, kad tai yra vienas iš veidų mūsų valstybės, ir gerų veidų. Tai yra milžiniškas vaikų užimtumas, tai yra rezultatas. Aš nesakau, kad jiems reikia skirti daugiau pinigų, bet pagarbos, manau, taip. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kolegos, yra galimybė po vieną kalbėti, išsakyti nuomonę už, nuomonę prieš. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto nuomonei, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Gerbiamieji kolegos, yra nepritarta komiteto nuomonei. Skiriam kitą pagrindinį komitetą. Kokių būtų pasiūlymų? Gal Teisės ir teisėtvarkos komitetą? (Balsai salėje) Aš manau, kad Teisės ir teisėtvarkos komitetas būtų geriausias, jis tikrai priimtų teisingą sprendimą. (Balsai salėje) Aš siūlau Teisės ir teisėtvarkos komitetą, kad jis būtų pagrindinis komitetas. Ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Prašau? Vėliau gal, iš pradžių apsispręskime dėl komiteto. Gerai. Pritarta bendru sutarimu. Pagrindinis komitetas - Teisės ir teisėtvarkos komitetas - toliau svarstys šį klausimą.

11.36 val.
    Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-299(2) (svarstymas)

    Dabar rezervinis 5 klausimas - projektas Nr. XIIP-299, sujungti du - Nr. XIIP-299 ir Nr. XIIP-555. Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėja - A. Pitrėnienė, Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkė. Ruošiasi L. Talmontas, Žmogaus teisių komiteto pirmininkas.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas apsvarstė Lietuvos Respublikos atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-299. Priėmė sprendimą iš esmės pritarti komiteto išvadai sujungti projektus Nr. XIIP-299 ir Nr. XIIP-555 ir siūlyti Seimui svarstyti projektą Nr. XIIP-299(2). Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju pirmininkei. Kviečiu į tribūną kito komiteto pirmininką - L. Talmontą pristatyti komiteto nuomonę.
     L. TALMONT (LLRAF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Žmogaus teisių komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė įstatymo projektą Nr. XIIP-299. Komiteto sprendimas ir pasiūlymas - iš esmės pritarti įstatymo projektui Nr. XIIP-299. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu už.
     PIRMININKAS. Ačiū. Norinčių kalbėti dėl šio įstatymo projekto nėra. Gal po svarstymo galime pritarti bendru sutarimu? Po svarstymo bendru sutarimu pritarta įstatymo projektui Nr. XIIP-299(2).
    Grįžtame prie pagrindinės darbotvarkės. Noriu visiems padėkoti, kad labai sparčiai judame į priekį. Aš manau, kad bus galimybė, jeigu taip koncentruotai darbuosimės, po pietų posėdį baigti anksčiau. Skelbiu pertrauką iki 12 val. Labai ačiū, kolegos, geros dienos.

Pertrauka

     PIRMININKAS (J. NARKEVIČ, LLRAF). Laba diena, gerbiamieji Seimo nariai. Kadangi dar nėra pranešėjo, mes keletą minučių pratęsime pertrauką. Kai tik atvyks, tada pradėsime. Manau, kad penkias minutes. Ačiū.

Pertrauka

     PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, tęsiame šios dienos rytinį posėdį.

12.05 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo teisėjo Vyto Miliaus paskyrimo" projektas Nr. XIIP-993 (pateikimas)

    Darbotvarkės 1-11 klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo teisėjo Vyto Miliaus paskyrimo" projektas Nr. XIIP-993. Kviečiame pranešėją ponią R. Svetikaitę, Lietuvos Respublikos Prezidentės vyriausiąją patarėją, kuri pristatys klausimą - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo teisėjo Vyto Miliaus paskyrimo" projektą. Prašau, ponia Rasa.
     R. SVETIKAITĖ. Gerbiamieji Seimo nariai, vadovaudamasi Lietuvos Respublikos Konstitucijos 84 straipsnio 12 punktu, Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo įstatymo 4 straipsnio 3 dalimi ir atsižvelgdama į tai, kad vos prieš mėnesį buvusio Konstitucinio Teismo teisėjo E. Bieliūno įgaliojimai Seimo sprendimu nutrūko pirma laiko, jį paskyrus Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėju, Respublikos Prezidentė 2013 m. rugsėjo 16 d. dekretu į laisvą vietą likusiam kadencijos laikui teikia Lietuvos Respublikos Seimui Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo teisėju skirti dabar Lietuvos apeliacinio teismo teisėjo pareigas einantį V. Milių.
    Gerbiamojo V. Miliaus kandidatūrą Prezidentė teikia atsižvelgdama į tai, kad jis neabejotinai atitinka visus Konstitucinio Teismo teisėjui keliamus reikalavimus, yra nepriekaištingos reputacijos, aukštos moralės žmogus, turi ilgametę, net 30 metų teisėjo darbo, patirtį, aukštą teisininko kvalifikaciją. Visa tą įrodo gerbiamojo V. Miliaus biografijos duomenys.
    Šiuo metu Lietuvos apeliacinio teismo teisėju dirbantis V. Milius buvo ilgametis šio teismo pirmininkas, vadovavęs šiam teismui nuo jo atkūrimo 1995 m. iki pat 2010 m. Anksčiau V. Milius yra dirbęs Šilutės rajono ir Druskininkų miesto apylinkių teismų teisėju, jiems taip pat ir vadovavo, dirbo Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėju. V. Milius yra gerbiama ir autoritetinga asmenybė ne tik teisininkų bendruomenėje, jis yra gerbiamasis žmogus, jį pažįstančių paprastų Lietuvos žmonių apibūdinamas kaip sąžiningas, taktiškas, atidus ir nuoširdus žmogus.
    Gerbiamieji Seimo nariai, atsižvelgdama į Konstitucijos nustatytą Konstitucinio Teismo kompetenciją, jo priimamų sprendimų svarbą ir reikšmę mūsų valstybei ir kiekvienam žmogui, Prezidentė įsitikinusi, kad gerbiamojo V. Miliaus kvalifikacija, profesinė patirtis, asmeninės savybės nekelia jokių abejonių dėl jo tinkamumo eiti Konstitucinio Teismo teisėjo pareigas. Todėl prašome gerbiamąjį Seimą į tai atsižvelgti, pritarti Prezidentės siūlymui ir paskirti gerbiamąjį V. Milių Konstitucinio Teismo teisėju. Ačiū už dėmesį.
     PIRMININKAS. Dėkojame poniai Rasai už pristatymą. Taigi kviečiame į tribūną poną V. Milių prisistatyti ir pasakyti savo žodį.
     V. MILIUS. Laba diena. Gerbiamasis Seimo posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, man yra didelė garbė būti šioje tribūnoje kaip kandidatui į Lietuvos Konstitucinį Teismą. Kartu tai yra pripažinimas bendrosios kompetencijos teismų teisėjų, kad būtent iš jų tarpo gali būti skiriamas Konstitucinio Teismo teisėjas.
    Kaip jūs žinote, Konstitucinis Teismas nėra bendrosios kompetencijos teismų sistemos dalis, tai yra savarankiškas teismas, tačiau mes turime daug bendrų sąlyčio taškų. Būtent bendrosios kompetencijos teismai ir apygardų teismai yra pagrindiniai Konstitucinio Teismo darbdaviai, nes, kaip reikalauja Konstitucijos 106 straipsnis, teisėjas, nagrinėdamas bylą ir nustatęs, kad įstatymas ar kitas teisės aktas prieštarauja Konstitucijai, privalo kreiptis į Konstitucinį Teismą. Lygiai taip pat labai dažnai, motyvuodami savo motyvus ir nuosprendžius, mes vadovaujamės Konstitucinio Teismo nutarimais ir išvadomis.
    Kuo aš galėčiau būti naudingas Konstituciniam Teismui? Kaip ir minėjo Prezidento atstovė, aš turiu 33 metų teisėjo darbo stažą. Ilgai aš dirbau Apylinkės teisme, šiek tiek Aukščiausiajame Teisme, na, ir paskutinius 17 metų - Lietuvos apeliaciniame teisme. Esu išnagrinėjęs tūkstančius bylų, priėmęs tūkstančius sprendimų, nuosprendžių, kitokių teisės aktų.
    Būdamas Apeliaciniame teisme, turėjau galimybę stažuotis užsienio teismuose, konkrečiai Prancūzijoje, Meco, Bordo apeliaciniuose teismuose, Prancūzijos aukščiausiajame teisme, Prancūzijos teisėjų mokykloje.
    Ilgus metus aš buvau ir Teisėjų tarybos narys, dalyvavau įvairiose darbo grupėse: tiek vietinėse, tiek tarptautinėse, svarstant teisėjų statusą, teisėjų drausminės atsakomybės klausimus. Manau, kad ši reikšminga patirtis galėtų būti naudinga, jeigu aš būsiu skiriamas Konstitucinio Teismo teisėju. Žinoma, aš nesitikiu, kad ten bus lengvas pasivaikščiojimas, nes, kaip pasakė vienas iš buvusių Konstitucinio Teismo teisėjų, dirbdamas ten privalėsi pabaigti dar vieną universitetą. Tai toks yra mano trumpas prisistatymas.
     PIRMININKAS. Dėkojame ponui Vytui. Jūsų nori paklausti nemažai Seimo narių. Taigi dabar bus klausimai. Pono Remigijaus nematau salėje. Tai pirmasis klausia ponas J. Razma. Prašau.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis kandidate, yra keletas žinomų Konstitucinio Teismo sprendimų, kurie po to sukelia plačias politines diskusijas čia, Seime. Tai aš porą paminėsiu ir dėl jų būtų svarbu sužinoti jūsų poziciją ir vertinimus. Pirmas atvejis, kai Europos Žmogaus Teisių Teismas nusprendžia, kad negali būti begalinis terminas šiurkščiai Konstituciją pažeidusiam ir priesaiką sulaužiusiam politikui. Atrodytų, yra gera proga Konstituciniam Teismui pripažinti klydus ir savo nutarimą pakeisti neįklampinant Seimo į Konstitucijos pakeitimo dalykus, tačiau tai neįvyksta.
    Antras atvejis - tai garsusis pačių Konstitucinio Teismo teisėjų atlyginimų klausimas. Ar jūs iš tikrųjų laikot, kad tas kažkada disproporciškai pasiektas atlyginimų lygis yra svarbiausia konstitucinė vertybė, svarbesnė negu solidarumo, teisingumo principas ir panašiai?
     V. MILIUS. Ačiū už klausimą. Na, ne visai man korektiška galbūt yra vertinti Konstitucinio Teismo šiuos nutarimus, nes, na, jeigu aš nebūsiu skiriamas dirbti. Dėl pirmos dalies, tai yra, ką pasakė Žmogaus Teisių Teismas, tai, aišku, tą mechanizmą turėtų sukurti įstatymų leidėjas, manau, o jį galutinai galbūt galėtų vertinti ir Konstitucinis Teismas.
    Dėl antros dalies, aišku, tai yra tikrai skaudus klausimas. Bet aš noriu pasakyti, kad Konstitucinis Teismas nuosekliai savo jurisprudencijoj laikėsi šitos doktrinos ir ne viena teismo sudėtis yra pasakiusi tris esminius dalykus, kad vis dėlto tie atlyginimai gali būti mažinami, kada valstybėje yra sunki ekonominė padėtis, tačiau tai turi būti daroma proporcingai. Ir trečias dalykas, kad praėjus sunkmečiui tie atlyginimai turi būti grąžinami į tą padėtį, kuri buvo iki sumažinimo. Na, ir dėl teismų yra pasakyta, kad teismams finansavimas negalėtų būti tiek sumažintas, kad jie negalėtų atlikti savo tos veiklos, kurią nustato Konstitucija. Man ne visai korektiška vertinti savo kolegų darbą, jeigu aš būsiu skiriamas.
     PIRMININKAS. Dėkoju už atsakymą. Seimo narys ponas M. Zasčiurinskas klausia. Prašau.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis kandidate, mano klausimas toks: Lietuva yra parlamentinė Respublika, Konstitucija yra priimta referendumu. Konstitucijos 62 straipsnis nustato, kad Seimo narys, kaip tautos atstovas, negali būti sulaikomas, suimamas ir panašiai, taip pat pabrėžia, kad negali būti kitaip suvaržoma jo laisvė. Mes susidūrėm su žinomu atveju čia neseniai. Tai mano klausimas toks yra: prašau pasakyti, ar antrankių uždėjimas Seimo nariui, kai jis prieš tai deklaruoja savo politines pažiūras, jis viešoj erdvėj, eina į viešą renginį ir policijos yra sulaikomas tokia forma, kokia jūsų nuomonė, ar tai yra Konstitucijos pažeidimas, ar ne? Ačiū.
     V. MILIUS. Konstitucijoj yra aiškiai reglamentuota, kad jeigu asmuo yra sulaikomas darant nusikaltimą ar administracinį pažeidimą, jis gali būti sulaikomas ir per 48 val. jis turi būti pristatytas teisėjui. Tai tokia yra situacija. O vertinti... Čia yra sudėtingas klausimas. Ten tie antrankiai, na, ar reikėjo jų, ar nereikėjo. Pareigūnams yra suteiktos tam tikros teisės ir jie gali vertinti, o Konstitucijoj tas mechanizmas yra nustatytas.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas A. Dumčius.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis pretendente, aš norėčiau sužinoti jūsų, kaip būsimo Konstitucinio Teismo teisėjo, nuomonę. Štai prieš keletą kadencijų, ir praeitą galbūt irgi kartojome, patvirtinome paprasto piliečio teisę kreiptis į Konstitucinį Teismą. Vienas momentas. Patvirtinome taip pat gal praplėsti subjektus, kurie yra šiandien trys ar keturi... taip pat Seimo kontrolieriams suteikti tokią teisę kreiptis į Konstitucinį Teismą. Kokia būtų jūsų nuomonė?
     V. MILIUS. Aš manau, kad pozityviai reikėtų vertinti, kad bus sudaryta žmonėms daugiau galimybių kreiptis į Konstitucinį Teismą. Ir Seimo kontrolierių institucija iš tikrųjų yra tam, kad žmogus galėtų kreiptis į Seimo kontrolierių, o tas atitinkamai galėtų kreiptis į Konstitucinį Teismą. Tai čia tik sveikintinas tas dalykas yra.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia ponas V. Juozapaitis.
     V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Labai ačiū pirmininkui. Gerbiamasis pretendente, aš jūsų klausiu daugiau jūsų asmeninės nuomonės, nes tai, ką paklausiu, yra užfiksuota įstatyminėse normose. Žinia, kad Seimo nariai yra apriboti ir negali dirbti jokio kito darbo, išskyrus tą darbą, ką jie daro Seime, išskyrus kūrybinę veiklą. Konstitucinio Teismo teisėjams, kurie taip pat logiškai turėtų būti nepriklausomi, dar įrašyta ir galimybė dirbti pedagoginį darbą. Ne paslaptis, kad didžioji dauguma teismo narių yra garbūs profesoriai ir dirba aukštosiose universitetinėse mokyklose, ir spręsdami, sakysim, su aukštojo mokslo problematika susijusias bylas jie nenusišalina nuo tokių bylų svarstymo. Ar, jūsų asmenine nuomone, tai sutampa su Viešųjų ir privačių interesų derinimo įstatymu tokiais atvejais? Kodėl Konstitucinio Teismo nariams pedagoginio darbo išlyga išlieka kaip privilegija, ko netenka Seimo nariai? Ačiū.
     V. MILIUS. Na, aš negaliu vertinti Seimo statuto, aš nesusipažinęs, bet yra bendra nuostata, kuri yra įtvirtina Teismų įstatyme ir kuri galioja ir Konstitucinio Teismo teisėjams, kad Konstitucinio Teismo teisėjas taip pat negali gauti jokio kito atlyginimo, išskyrus už mokslinę, kūrybinę veiklą, pedagoginę veiklą. Taip yra, bent ta nuostata taip skamba. Kiek žinau, Konstitucinis Teismas yra bandęs aiškinti tą klausimą, aš dabar neprisimenu, kaip ten tiksliai suformuluota, bet tokia pozicija yra, kad kūrybinė veikla, matyt, prilyginama irgi mokslinei, pedagoginei veiklai.
     PIRMININKAS. Prašau patikslinti.
     V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Labai ačiū. Aš jums padėsiu. Pedagoginė ir kūrybinė veikla yra išskirtos. Tuo tarpu Konstitucinis Teismas Seimo narių atžvilgiu griežtai pasisakė, kad kūrybinė veikla niekaip negali būti traktuojama kaip pedagoginė veikla. Tai aš tiesiog klausiu jūsų asmeninės nuomonės kaip teisininko tokiu atveju ar kaip žmogaus tiesiog, na, ar tai yra suvokiama logika, ar kokios nors yra teisinės kliūtys tai padaryti, ar tiesiog tai buvo klaida?
     V. MILIUS. Na, aš įsivaizduoju, kad Seimo narių darbas yra tikrai labai plataus diapazono, yra daug visokių veiklos rūšių. Čia grynai tą mechanizmą turėtų parengti įstatymų leidėjas. Kaip Teismų įstatymas yra priimtas, kiti įstatymai, atitinkamai tą reglamentuoti galima.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Gerbiamasis Miliau, turėdamas įspūdingą teisės ir teismų darbo praktiką jūs dabar teikiamas į aukščiausią teismų hierarchiją - instituciją Konstitucinį Teismą. Jumis pasitiki teisinė visuomenė, tikrai, kiek žinau, taip pat net ir Prezidentė. Tiesiog norėčiau paklausti, kad kaip teisėjas pareikštumėte savo nuomonę. Čia kolega kaip tik panašiai klausė, tik aš konkretizuoju: kaip jūs suprantate Konstitucijos 62 straipsnio 1 pastraipą "Seimo nario asmuo neliečiamas" ir 2 pastraipos paskutinę dalį: "Negali būti kitaip suvaržoma jo laisvė." Jau tiesiog kaip teisėjas.
     V. MILIUS. Aš jums sakiau kaip bendrapilietis. Yra konstitucinė garantija, kad jeigu yra sulaikomas darant nusikaltimą ar administracinį teisės pažeidimą, tai jis turi būti per 48 val. pristatytas teisėjui, kuris išsprendžia jo klausimą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas S. Jovaiša.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamasis kandidate, po tokio jūsų pristatymo, kai jūsų nuopelnai įvertinti tiktai aukščiausiais balais... Aišku, aš pavydžiu Prezidentės patarėjos iškalbai. Kiekvienas norėtų tokį įvertinimą išgirsti. Norėčiau jūsų paklausti, ar jūs savo profesinėje veikloje vis dėlto turėjote kokį nors epizodą, kurį galėtumėte vertinti kaip nesėkmę? Į kokius nors smulkius galite nekreipti dėmesio, bet ar jūs pats esate visiškai patenkintas savo teisine veikla? Ačiū.
     V. MILIUS. Geras klausimas. Aš paskaičiavau, kad per 33 metus išnagrinėjau virš 8 tūkst. įvairių bylų. Aišku, absoliuti dauguma tų sprendimų nuosprendžių yra teisėti. Aišku, pasitaikė ir klaidų, bet nebuvo šiurkščių klaidų, todėl aš šiandien prieš jus čia stoviu, nes kitokiu atveju teisėjui gresia nemalonumai.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamasis kandidate, be abejo, kad žmonės nori gyventi teisinėje valstybėje, o priimti Konstitucinio Teismo sprendimai turėtų būti vykdomi, tačiau gyvenime, kaip jūs žinote, yra kitaip. Sakykite, jeigu jūs būsite išrinktas, ar jūs gerinsite Konstitucinio Teismo administravimą, vykdysite teisingumą, jeigu tai neprieštaraus teisės aktams? Kaip vertinate aukštų pareigūnų komentavimą dėl Teismo priimtų sprendimų? Ačiū.
     V. MILIUS. Iš tikrųjų čia klausimas yra iš kelių dalių. Aišku, Konstitucinis Teismas yra kaip toks... Aišku, jo priimti sprendimai negali būti komentuojami pačių teisėjų, tačiau teisinė visuomenė juos komentuoja, ir tai yra daroma pagrįstai.
    Kas susiję su manim, tai aš neturiu kokių nors kardinalių sumanymų, nes aš sakiau, kad Konstitucinis Teismas jau dirba 20 metų, buvo jau daug teisėjų sudėčių, kurios išplėtojo Konstitucinio Teismo jurisprudenciją. Tai yra didelis indėlis į mūsų teisės mokslą. Kiti klausimai... Aš sakiau apie komentavimą. Iš tikrųjų teisėjas turėtų susilaikyti nuo savo priimto sprendimo komentavimo. Taip bent reikalauja Europos Tarybos dokumentai.
    Kitas dalykas. Aišku, tie sprendimai turi būti suprantami žmonėms, nes visų pirma tiek ir Konstitucinio Teismo, tiek ir bendrosios kompetencijos administraciniai sprendimai turi būti adresuojami žmonėms ir jie turi būti jiems suprantami, kad būtų išvengta tam tikrų vingrybių, galbūt per daug lotyniškų posakių. Šito iš mūsų reikalauja ir tam tikros Europos Tarybos rekomendacijos.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas V. A. Matulevičius.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis pretendente į Konstitucinio Teismo teisėjus, pagal Konstituciją įstatymų, kitų teisės aktų ir Prezidento dekretų atitiktį Konstitucijai vertina Konstitucinis Teismas. Štai kokia įdomi kolizija: mes turime savą mažąjį konstitucinį teismą. Tai yra Teisės ir teisėtvarkos komitetas, kuris vertina mūsų parengtų projektų atitiktį Konstitucijai. Galbūt jūs nepatikėsite, bet šiandien tokių projektų buvo net šeši. Remdamiesi Teisės ir teisėtvarkos komiteto vertinimu, mes, paspausdami mygtukus, savo balsais sprendžiame, ar iš tikrųjų yra prieštaravimas Konstitucijai. Kaip jūs šitą koliziją vertinate Konstitucijos požiūriu? Ačiū.
     V. MILIUS. Teisės ir teisėtvarkos komitetas, be abejo, yra pagrindinis komitetas, kuris sprendžia klausimus, susijusius su teisėtvarka. Vertinant jo galimybes, jo nuomonė čia iš tikrųjų yra labai svarbi. Yra irgi teisininkai profesionalai, kurių... Įstatymas tiesiog juos įpareigoja, kad būtent jie privalo teikti išvadas dėl tam tikrų klausimų, kurie reglamentuoja mūsų visuomenės gyvenimą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Laikas klausti baigėsi. Taigi mes dėkojame ponui kandidatui V. Miliui. Ačiū. Jūs atsakėte per laiką, skirtą visiems klausiantiems. Ačiū jums. Toliau bus susitikimas...
     V. MILIUS. Dėkoju.
     PIRMININKAS. ...su frakcijomis, su kuriomis susitikimo grafikas jau yra nustatytas. Siūlomi komitetai: pagrindinis būtų Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Svarstymo data būtų gruodžio 17 d. Pastabų nėra. Taigi dėl šio klausimo viskas. Ačiū.

12.26 val.
    Elektroninių ryšių įstatymo 12, 62 straipsnių ir 2 priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1024 (pateikimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas. Gerai, perkelkime - 13 vietoj 12 klausimo. Taigi prašome poną ministrą J. Bernatonį pristatyti Elektroninių ryšių įstatymo 12, 62 straipsnių ir 2 priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą Nr. XIIP-1024. Pateikimas. Prašom, pone ministre.
     J. BERNATONIS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos Seimo nariai, teikiame Lietuvos Respublikos elektroninių ryšių įstatymo 12, 62 straipsnių ir 2 priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą. Jo iniciatorė yra Duomenų apsaugos tarnyba.
    Lietuvos Respublikos elektroninių ryšių įstatymo 12, 62 straipsnių ir 2 priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas parengtas atsižvelgus į tai, kad šių metų birželio 24 d. Komisija priėmė Europos Sąjungos reglamentą Nr. 611 dėl priemonių, kurios pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl privatumo ir elektroninių ryšių taikomos pranešimams apie asmens duomenų saugumo pažeidimus, kuris nustato pranešimo apie asmens duomenų saugumo pažeidimus kompetentingai nacionalinei institucijai ir abonentui arba fiziniam asmeniui sąlygas ir tvarką bei įpareigoja kompetentingą nacionalinę instituciją visiems valstybėje narėje įsisteigusiems viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugų teikėjams pateikti saugias elektronines pranešimo apie asmens duomenų saugumo pažeidimus priemones ir informaciją apie tų priemonių prieigos ir naudojimo tvarką, taip pat, kai asmens duomenų saugumo pažeidimas turi poveikį kitų valstybių narių abonentams ar fiziniams asmenims - informuoti kitas atitinkamas nacionalines institucijas.
    Reglamentas įsigaliojo 2013 m. rugpjūčio 25 d. Įsigaliojus reglamentui, nacionaliniai teisės aktai turi būti suderinti su jo nuostatomis, todėl šio projekto tikslas ir yra suderinti Lietuvos nacionalinės teisės aktus su reglamento nuostatomis. Siūloma papildyti šio įstatymo 12 straipsnio 5 dalį nauju 5 punktu ir numatyti, kad Valstybinė duomenų apsaugos inspekcija įgyvendina reglamentą, ir pakeisti 62 straipsnio 7 dalį nustatant, kad pranešimai apie asmens duomenų saugumo pažeidimus teikiami reglamento nustatytomis sąlygomis ir tvarka.
    Taip pat turėtų būti papildytas ir 2 priedas. Tai yra reglamentas nurodomas kaip įgyvendinamas Europos Sąjungos teisės aktas. Seimo kanceliarijos Teisės departamentas savo išvadoje nurodė, kad esminių pastabų dėl projekto neturi. Atsižvelgdami į tai, kad reglamentas įsigaliojo rugpjūčio 25 d., prašome Seimo projektą svarstyti skubos tvarka. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū ponui ministrui. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Pirmasis - ponas J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, neturiu klausimo dėl jūsų šio konkretaus projekto, kuris, manau, yra formalus, ir Seimas greitai galėtų priimti, bet darbotvarkėje buvo dar kitas Elektroninių ryšių įstatymo vieno straipsnio pakeitimo projektas, kurį teikė jūsų partijos kolega J. Sabatauskas ir kuris sprendė centrinės numerių duomenų bazės kūrimo idėją. Man pasirodė keista, kad tokį projektą teikia ne Vyriausybė, o atskiras Seimo narys. Jūs turbūt matėte tą projektą, turbūt sekate savo srities dalykus. Kaip yra, kad tokie projektai atsiranda ne per Vyriausybę, o juose yra minimi įvairūs materialiniai resursai ir galima įžvelgti, kad yra nuostatų, palankių vienai konkrečiai ryšių srityje veikiančiai bendrovei? Ar jūs pritariate tam projektui, ar Vyriausybė turi kokią poziciją dėl tų dalykų?
     J. BERNATONIS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis Seimo nary, už gerą klausimą. Aš noriu atkreipti dėmesį, kad pagal Konstituciją kiekvienas Seimo narys turi įstatymų leidybos iniciatyvos teisę ir tas projektas buvo teikiamas Konstitucijos ir mūsų Statuto nustatyta tvarka, todėl aš čia problemos nematau. Jeigu Seimui kyla neaiškumų dėl Vyriausybės pozicijos, visuomet galima paklausti jos nuomonės. Po jūsų klausimo aš būtinai su tuo projektu susipažinsiu, pasidomėsiu, padiskutuosiu su kolega.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų klausia ponia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis ministre, prašom pasakyti, dabar aš esu garantuota, kad mano asmens duomenų saugumas bus apsaugotas, jeigu taip galima pasakyti, tiek Lietuvoje, tiek Europoje, po šio įstatymo priėmimo, taip?
     J. BERNATONIS (LSDPF). Būtų labai gerai, jeigu vieno įstatymo priėmimu mes galėtume pasiekti šį labai svarbų žmogaus teisių prasme tikslą. Aš manau, šis įstatymas svarbus tuo, kad apie kiekvieną pažeidimą bus informuojama nacionalinė duomenų apsaugos institucija ir tai padės mums su tokiais pažeidimais efektyviau kovoti. Bet, kaip ir kitose srityse, taip ir duomenų apsaugos, pažeidimų pasitaiko.
     PIRMININKAS. Dėkoju, pone ministre. Ačiū, pone Bernatoni.
     J. BERNATONIS (LSDPF). Ačiū jums.
     PIRMININKAS. Jūs atsakėte į visus klausimus. Už, prieš nėra. Siūlau bendru sutarimu pritarti po pateikimo. Prieštaravimų nėra. Po pateikimo yra pritarta. Vyriausybė siūlo svarstyti skubos tvarka. Prieštaravimų nėra. Pritarta. Siūloma svarstyti spalio 17 d., bus laiko komitetams apsvarstyti. Pagrindinis - Informacinės visuomenės plėtros komitetas. Kitų pastabų, nuomonių nėra. Taigi šį klausimą baigiame.

12.33 val.
    Uždarosios akcinės bendrovės "Kauno energetikos remontas" statuso nustatymo įstatymo pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIP-4526(2) (pateikimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas. Atėjo energetikos viceministrė ponia Ž. Juodkienė. Prašome į tribūną pristatyti 1-12 klausimą - Uždarosios akcinės bendrovės "Kauno energetikos remontas" statuso nustatymo įstatymo pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektą Nr. XIP-4526(2). Prašom, ponia viceministre.
     Ž. JUODKIENĖ. Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, teikiame Seimui svarstyti Uždarosios akcinės bendrovės "Kauno energetikos remontas" statuso nustatymo įstatymo pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektą. Šiuo metu galiojantis įstatymas teigia, kad "Kauno energetikos remontas" turi būti AB "Lietuvos energija" antrine įmone. Šiandien, patikslinsiu, tai ne "Lietuvos energijos", bet "Lietuvos energijos gamybos" antrinė įmonė.
    Esamas teisinis reglamentavimas nėra aktualus dėl keleto priežasčių. Visų pirma jis nėra pagrįstas viešuoju interesu ar kokių nors strateginių tikslų energetikoje įgyvendinimu. Antra dalykas. "Kauno energetikos remontas" nėra strateginę reikšmę nacionaliniam saugumui turinti ar nacionaliniam saugumui užtikrinti svarbi bendrovė.
    Trečias dalykas yra tas, kad išskirtinis šios įmonės statuso reglamentavimas įstatymo lygmeniu nėra pagrįstas ir juridiniu, ir ekonominiu požiūriu, nes sekant tokia logika lygiai taip pat turėtų būti reglamentuojamos ir visos kitos "Lietuvos energijos gamybos" bendrovės arba, galima teigti, ir visos valstybės valdomos bendrovės.
    Iš įstatymą 2005 m. priimti paskatinusių priežasčių galima daryti išvadą, kad tuo metu buvo argumentuojama, jog "Kauno energetikos remonto" buvimo AB "Lietuvos energija", šiuo metu "Lietuvos energijos gamyba", antrine bendrove tikslingumas buvo siejamas su poreikiu išlaikyti kvalifikuotus specialistus, vykdyti investicinius projektus, susijusius su "Lietuvos energijos" tapimu vienu iš pagrindinių elektros energijos gamybos šaltinių, taip pat ir Ignalinos atominės elektrinės antrojo bloko tinkama eksploatacija, be to, ir bendrovės veiklos stabilumo išlaikymu.
    Ignalinos atominė elektrinė rangovus reikalingiems darbams atlikti pasirenka vadovaudamasi Viešųjų pirkimų įstatymo nustatyta tvarka, lygiai taip pat kaip ir bet kurie kiti investiciniai projektai ar tuos investicinius projektus vykdančios bendrovės atlieka konkursus, atlieka pirkimus ir tuomet pasirenka geriausiai konkurso sąlygas atitinkančią bendrovę.
    Todėl bet kuriuo atveju "Kauno energetikos remontas" nėra ir negali būti vienintelis teikėjas, teikiantis paslaugas ar Ignalinos atominei elektrinei, ar bet kuriai kitai rinkoje veikiančiai bendrovei. Be to, specialus "Kauno energetikos remonto" statuso reglamentavimas nelemia nei bendrovės veiklos pelningumo ar plėtros, nei specialistų pritraukimo, nei strateginių tikslų siekimo energetikos sektoriuje.
    Panaikinus šią, manytume, iš tiesų tuščią nuostatą, "Kauno energetikos remontas", kaip ir iki šiol, toliau sėkmingai tęstų veiklą šilumos ir elektros energetikos įrenginių statybos, rekonstrukcijos, metalo konstrukcijų gamybos ir kitose srityse. Galiausiai esamas šios bendrovės reglamentavimas riboja Lietuvos Respublikos Konstitucijoje įtvirtintą asmens, šiuo atveju "Lietuvos energijos gamybos", ūkinės veiklos laisvę, kitaip tariant, galimybę asmeniui savarankiškai apsispręsti ir priimti jų ūkinei veiklai svarbius sprendimus.
    Papildomų lėšų šio įstatymo įgyvendinimas nepareikalaus. Įstatymas suderintas su visomis suinteresuotomis institucijomis. Prašome pritarti teikiamam įstatymo projektui. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū už projekto pristatymą. Jūsų pirmasis klausia ponas A. Dumbrava.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamoji viceministre, "Kauno energetikos remontas", kiek aš žinau, yra ne steigėjas, bet Visagine taip pat yra "Visagino energetikos remontas" ir čia, ko gero, kaip filialas. Aš žinau, kad ta įmonė yra bankrutavusi. Žmonės iš Garantinio fondo yra gavę išmokas. Tos įmonės yra susietos. Prašom pasakyti, ar būtų kokia nors galimybė bandyti suderinti, tarkim, kad žmonės gautų visas išmokas už darbo užmokestį, aš kalbu apie "Visagino energetikos remontą". Jūs sakote, kad "Kauno energetikos remontas" galėtų ir toliau sėkmingai dirbti. Jeigu jis sėkmingai dirba, tai galbūt mums reikėtų pakalbėti apie tai, kad su "Visagino energetikos remonto", kuris jau nebedirba, darbuotojais būtų visiškai atsiskaityta?
     Ž. JUODKIENĖ. Ačiū už klausimą. Mano žiniomis, šiuo metu yra vykdomos bankroto procedūros. Yra parinktas bankroto administratorius, aš manau, kad šie klausimai bus sprendžiami per bankroto procedūras. Bet dėl "Kauno energetikos remonto" dalyvavimo šioje bendrovėje aš tikrai nesu tikra, ar jis yra akcininkas, tai greičiausiai "Elektrėnų energetikos remontas".
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamoji viceministre, mano toks klausimas. Man atrodo, kad visai neseniai toje pačioje salėje buvo sprendžiamas kitoks klausimas. Tai yra padaryti, kad "Kauno energetikos remontas" būtų AB "Lietuvos energija" antrinė įmonė, taip? Taip buvo daroma. Ir dabar jinai antrinė įmonė. Praėjo nedaug laiko ir dabar teikiamas visiškai priešingas sprendimas. Kokia jūsų nuomonė, pirma, kiek nuostolių valstybė patyrė dėl ano klaidingo sprendimo, ir antras klausimas, ar kas nors pas mus už tai turi atsakyti, ar ne? Pavyzdžiui, ką jūs darysite? Kreipsitės į prokuratūrą ar dar kur nors, kad nustatytų galimą valstybės interesų pažeidimą tada, kai buvo priimamas tas sprendimas? Nes mes kiekvieną dieną vis keičiame sprendimus. Anoje kadencijoje į vieną pusę, dabar į kitą pusę, o kaltų nėra, atsakomybės nėra. (Balsai salėje)
     Ž. JUODKIENĖ. Ačiū už klausimą. Iš tiesų dėl viešojo intereso tai tikrai nemanome, kad buvimas ar nebuvimas "Lietuvos energijos gamybos" antrine bendrove kaip nors prisidėtų prie viešojo intereso ar lemtų viešojo intereso pažeidimą. Aš nemanyčiau, kad šis įstatymas tuo metu, kai buvo priimtas, galėjo, sakykim, sukelti žalą valstybei ar padarė kažkokios žalos valstybei. Man nėra žinoma apie tokius faktus. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Ačiū, atsakėte į klausimus. (Balsai salėje) Prašau iš vietos nediskutuoti. Ačiū.
    Judame toliau. Ponia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamoji viceministre, kiek aš, kaip kaunietė, žinau, tai "Kauno energetikos remonto" įmonė yra bankrutuojanti įmonė ir jūs ją gelbėjate. Tas pavadinimo pakeitimas, mano supratimu, nieko neduos. Bet kokį nuostolį patirs valstybė, gal jūs galite pasakyti? Ačiū.
     Ž. JUODKIENĖ. Aš kalbėjausi su šios įmonės vadove ir jinai man nepatvirtino, kad yra bankrutuojanti. Aš tikrai negaliu jums dabar šio fakto nei patvirtinti, nei paneigti. Mano žiniomis, ji nėra bankrutuojanti. Tai sėkmingai dirbanti ir veiklą įvairiose srityse vykdanti bendrovė.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Paskutinysis klausia ponas E. Gentvilas.
     E. GENTVILAS (LSF). Gerbiamoji viceministre, norėjau paklausti. Pakeitus statusą, aš balsuosiu dėl to statuso pakeitimo, pasikeičia ir visokia teisinė aplinka, kurioje veikia šita įmonė. Taigi ar galėtų būti dabar šita įmonė privatizuojama? Juo labiau jeigu čia kyla kažkokia informacija, kad gal bloga ekonominė situacija, kam "Lietuvos energijai" ar "Lietuvos energijos gamybai" išlaikyti savo antrinę silpną įmonę, atiduokime į rinką, privatizuokime ir tegu konkuruoja. Ar tas įstatymas, kurį šiandien teikiate, palengvina kelią privatizuoti?
     Ž. JUODKIENĖ. Ačiū už klausimą. Aš sakyčiau taip, kad savininkas sprendžia, kokia forma ir kiek akcijų valdyti. Manau, kad "Lietuvos energijos gamyba" priims visus sprendimus, kad įmonė ir toliau sėkmingai veiktų.
     PIRMININKAS. Dėkojame viceministrei poniai Ž. Juodkienei už šio klausimo pristatymą pateikimo stadijoje. Kiek suprantu, yra nuomonė prieš, tai bendru sutarimu nepavyks. Motyvai? Ponas M. Zasčiurinskas, motyvai prieš.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Aš noriu pasakyti motyvą. Kokia logika? Jeigu vienas sprendimas į kairę, dabar siūloma į dešinę, ir jie yra tolygūs, jie nedaro nei jokios žalos, nei esmės keičia, tai kam tada mums priiminėti tokį sprendimą. Todėl aš ir pasisakau prieš.
     PIRMININKAS. Ačiū. Skelbiu balsavimą. Pateikimo stadija. Balsuojame. Balsuojame dėl Uždarosios akcinės bendrovės "Kauno energetikos remontas" statuso nustatymo įstatymo pripažinimo netekusiu galios įstatymo projekto. Pateikimo stadija.
    Ačiū, balsavimas įvyko. Užsiregistravo 65 Seimo nariai. Balsavo 64 Seimo nariai: už - 52, prieš - 1, susilaikė 11. Balsų dauguma po pateikimo pritarta.
    Siūlomi komitetai. Pagrindinis - Ekonomikos komitetas, papildomo nenumatoma. Siūloma svarstymo data - gruodžio 10 d. Kitų pastabų nėra. Ačiū. 1-12 klausimas baigtas.

12.43 val.
    Konstitucinių įstatymų sąrašo konstitucinio įstatymo 2 straipsnio pakeitimo konstitucinio įstatymo projektas Nr. XIIP-918 (pateikimas)

    Dabar darbotvarkės 2-7 klausimas. Ponas J. Sabatauskas pristatys šį klausimą. Tai bus pateikimas. Konstitucinių įstatymų sąrašo konstitucinio įstatymo 2 straipsnio pakeitimo konstitucinio įstatymo projektas. Prašom, ponas Juliau.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, siūlau iš Konstitucinių įstatymų sąrašo išbraukti Rinkimų kodekso patvirtinimo, įsigaliojimo ir įgyvendinimo konstitucinį įstatymą siekdamas, kad Rinkimų kodeksas būtų priimamas ir keičiamas paprastu įstatymu, ne konstituciniu. Pažymėtina, kad nei Lietuvos teisės tradicijoje, nei teisės sistemoje nėra pavyzdžių, kad įstatymus vykdančios institucijos statusą, formavimo tvarką, įgaliojimų vykdymo tvarką reglamentuotų konstitucinis įstatymas.
    Seimas birželio 27 d. patvirtino Rinkimų kodekso koncepciją. Koncepcijos 2 punkte tarp pagrindinių tikslų nurodytas tikslas ir nustatyti Vyriausiosios rinkimų komisijos ir kitų rinkimų komisijų teisinę padėtį, uždavinius, įgaliojimus. Išeitų taip, kad būtų vienintelė institucija, kurios statusą, funkcijas, įgaliojimus Seimas tvirtintų konstituciniu įstatymu, kuriam priimti reikalavimai yra kvalifikuotos daugumos, t. y. daugiau kaip pusės visų Seimo narių, 71 balso, tačiau keičiant tokį įstatymą reikėtų 3/5 visų Seimo narių balsų, t. y. 84 balsų. Iš tikrųjų tai smarkiai apsunkintų tą darbą ir, kaip aš minėjau, būtų vienintelė institucija, kurios veiklą Seimas nustatytų konstituciniu įstatymu. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Klausia M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamasis kolega, man vienas dalykas neaiškus. Tie visi rinkiminiai kodeksai ir tas visas procesas, mano nuomone, turi būti kiek galima maksimaliai stabilus, kad jis būtų kuo mažiau priklausomas nuo politikų pasikeitimų, daugumos, mažumos ir t. t. Aš manau, kad kaip tik šis kodeksas turi būti konstitucinis, kad kaip tik būtų sunkiau jį keisti. Ar jūs kažkaip kitaip galvojate?
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Iš tikrųjų tikslas gražus, tačiau, kaip minėjau, būtų didelė problema dėl institucijos, kurios veiklą reglamentuotų tas pats kodeksas. Todėl manau, kad taip neturėtų būti. Jeigu kodekse nebūtų Rinkimų komisijos statuso, būtų galima apie tai galvoti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į vieną klausimą ir pristatėte projektą. Pateikimo stadija. Dabar motyvai. Yra norinčių išsakyti motyvus prieš. Ponas J. Razma. Prašom. Gerbiamieji kolegos, gerbiamoji ponia Birute, jeigu galima!
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš manau, buvo geras politinis sprendimas šiek tiek stabdyti tą srautą įvairių iniciatyvų, siūlančių keisti įvairius rinkimų įstatymus. Jeigu tai būtų Rinkimų kodeksas, konstitucinis įstatymas, visi suprantame, kad kokį nors jo pakeitimą ne taip lengvai padarysi, reikia daugiau balsų, ir būtų didesnis stabilumas, ne taip lengvai priklausantis nuo besikeičiančių politinių daugumų ir panašiai.
    Aš dėl to nepritariu atsisakyti tos nuostatos. Negi dabartinė darbo grupė, vadovaujama ponios V. Baltraitienės, taip jau pasiduoda ir negali parengti to kodekso? Aš linkiu nepasiduoti, parengti kokybišką projektą, priimkime vieną sykį ir tegu jis būna stabilus.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Motyvų už nėra. Skelbiu balsavimą. Balsuojame. Priminsiu, kad balsuojame dėl Konstitucinių įstatymų sąrašo konstitucinio įstatymo 2 straipsnio pakeitimo konstitucinio įstatymo projekto. Pateikimo stadija.
    Gerbiamieji, balsavo 67 Seimo nariai: už - 33, prieš - 14, susilaikė 20. Po pateikimo nepritarta. Kokie bus pasiūlymai? Gerai. Yra vienas pasiūlymas grąžinti autoriams tobulinti. Prieštaravimų nėra? Negirdžiu. Atmesti. Ačiū. Yra kita alternatyva - atmesti. Balsuojame. Už - grąžiname tobulinti, prieš - atmetame. Skelbiu balsavimą. Už - grąžiname tobulinti, prieš - atmetame.
    Ačiū už balsavimą. Balsavo 70 Seimo narių: už - 51, prieš - 19. Pritarta grąžinti autoriui tobulinti, taip, ponas Juliau, ir padaryta. Šį klausimą baigiame.

12.50 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1241, 2571, 2591, 260, 2602, 272 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-597 (pateikimas)

    Dabar dar buvo prašymas darbotvarkės 2-3 klausimą pateikti. Ponas A. Mockus. Prašom. Pateiks Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1241, 2571, 2591, 260, 2602, 272 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-597. Pateikimo stadija. Ponas A. Mockus ir 30 Seimo narių. Prašom.
     A. MOCKUS (LSDPF). Laba diena, gerbiamieji Seimo nariai, pirmininke. Paskatinusios priežastys buvo konkrečios - tai susitikimas su pareigūnais, kurie dirba šioje srityje. Buvo paprašyta ir pasiūlyta pamėginti tokį įstatymą pasiūlyti Seimui ir galbūt priimti. Tikslas yra paspartinti įsenėjusių bylų nagrinėjimą, sumažinti administracinės teisės pažeidimų institucijų darbo krūvį, paspartinti administracinės teisės pažeidimų bylų sprendimą, taip pat ekonomiškumas. Šie pakeitimai leistų sutaupyti žmonių laiką, bylų nagrinėjimo institucijos galėtų daugiau dėmesio skirti sudėtingesnėms byloms ištirti.
    Esmė yra labai paprasta. Jeigu pažeidimas nėra didelis, jis užfiksuotas vairuotojo, yra administracinė byla, tai neprieštaraujant pažeidėjui galima, kad administracinė byla būtų svarstoma jam nedalyvaujant, taip pat apie sprendimą, jeigu jis užfiksuotas jam nebūnant, tokie pažeidimai kaip automobilio pastatymas ne vietoje, ant perėjos, ant žalios vejos, žmogus būtų informuotas elektroniniu paštu, jeigu jis sutinka ir nepareiškia pageidavimo dalyvauti nagrinėjant administracinę bylą, kad tai būtų sprendžiama jam nedalyvaujant. Jeigu automobilis priklauso įmonei, taip pat laiškas siunčiamas į įmonę elektroniniu paštu, įmonės administracija per 10 dienų turi nurodyti, kas yra pažeidėjas ir kas atsako už tą pažeidimą.
    Aš manau, tokia trumpa esmė nesigilinant. Jeigu bus klausimų... Sakau, pagrindinis argumentas yra paspartinimas, nes iki šiol buvo taip, kad padaręs pažeidimą žmogus kviečiamas dėl administracinio pažeidimo sprendimo priėmimo, o dabar jis galės dalyvauti arba nedalyvauti, dalyvaus tik tada, kai jis to pageidaus. Aišku, policijos pareigūnai galės spręsti, jeigu noras dalyvauti yra argumentuotas, tada jis dalyvaus, o jeigu matys, kad gali būti sprendžiama žmogui nedalyvaujant, jeigu pažeidimas yra aiškus, tai administracinė byla bus sprendžiama jam nedalyvaujant.
     PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Klausia ponas A. Dumbrava. Prašom.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Gerbiamasis pranešėjau, 1241 straipsnis. Aš skaitau, bet nelabai suprantu, gal jūs padėsite išsiaiškinti. "Jeigu žmogus, vairuotojas ne ten sustoja, važiavimo, stovėjimo tvarkos gyvenamosiose zonose ir kiemuose pažeidimas užtraukia baudą..." Anksčiau vairuotojams buvo nuo 100 Lt iki 300 Lt, o jūs siūlote: "Užtraukia baudą vairuotojams, transporto priemonės savininkui valdytojui." Čia nėra kablelio, kaip čia suprasti?
     A. MOCKUS (LSDPF). Gal pamėginsiu paskui išsiaiškinti. Pasiūlymo esmė buvo supaprastinti sprendimą, o šituose prieduose galbūt pareigūnai, su kuriais kartu dirbo darbo grupė, matyt, kažko nesuredagavo. Jie norėjo papildyti, kad nebūtų toks plikas sprendimas ir prie to paties pridėtas. Pamėginsiu po pateikimo pažiūrėti, atkreipti dėmesį ir informuosiu.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis kolega, kad būtų baudžiamas ne vairuotojas, o transporto priemonės savininkas, suprantama. Bet šiek tiek nesuprantama dėl elektroninių ryšio priemonių. Pavyzdžiui, į mano elektroninį paštą atsiųs protokolą arba kvietimą su pranešimu, kai bus data, o, pasirodo, tas elektroninis paštas manęs nepasieks, tai ar kas nors įsitikins, kad aš perskaičiau? Kaip čia bus? Įtikinimas, kad...
     A. MOCKUS (LSDPF). Jeigu jūs būsite sulaikytas kaip asmuo, tai jūs pats pateiksite elektroninį paštą, jeigu nenorėsite dalyvauti administracinės bylos svarstyme. Jeigu jūs pateiksite, tai ten yra parašyta, kad jūs turite domėtis tos bylos eiga ir pažiūrėti. O jeigu jūs nesinaudojate arba manote, kad nesinaudosite, tai ir nepateiksite. Žodžiu, šiuolaikinėmis priemonėmis, jeigu išsiunti laišką, matai, ar gavėjas gavęs.
     PIRMININKAS. Ačiū. Papildysite atsakymą individualiai, tokia galimybė visada yra. Ponas V. Gailius. Prašom. Pone Vitalijau! Pone Vitalijau Gailiau, jūsų klausimas.
     V. GAILIUS (LSF). Gerbiamasis kolega, pristatydamas įstatymo projektą sakėte, kad bendravote su pareigūnais. Ar rengiant šį projektą teko susipažinti su jau kelerius metus sėkmingai taikoma šia Estijos valstybės patirtimi?
     A. MOCKUS (LSDPF). Būtent tai turbūt ir paskatino, nes žinojau, kad tokie sprendimai ir tokie būdai yra taikomi kitose šalyse, jie supaprastina. Estai elektroninėje erdvėje visą laiką yra truputį pirma mūsų.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ir paskutinioji ponia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, jūs kaip projekto tikslą rašote, kad siūlysite pakeisti įsisenėjusią bylų nagrinėjimo tvarką, paspartinsite administracinių teisės pažeidimų bylų nagrinėjimą ir supaprastinsite sprendimus. Tačiau, perskaičius visą projektą, yra labai daug neaiškių sakinių. Kai kurios mintys taip suveltos, kad man darosi truputį sunku suprasti. Ar jūs nenorėtumėte patobulinti ir Seimui pateikti antrojo varianto, o už šį projektą aš balsuodama susilaikysiu, nes čia yra nelabai aišku. Labai ačiū.
     A. MOCKUS (LSDPF). Manau, kad lydimajame rašte yra paryškinta tai, kas pasikeitę, o čia yra paimta iš seno. Ten tikrai dirbo pareigūnai, kurie užsiima, galbūt viena ar kita klaidelė liko. Manau, kad po pateikimo bus laiko ir patikslinti, bet nemanau, kad pateikti tai trukdo. Juo labiau kad esmė yra paryškinta - lydimajame rašte tokių nesuprantamų dalykų nėra.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į visus klausimus. Ačiū. Matau, nuomonė yra tik už. Gal ponia Vida sutiktų po pateikimo patobulinti? Gal bendru sutarimu pritariam po pateikimo? Pritarta bendru sutarimu. Pagrindinis komitetas - Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Svarstymo data - gruodžio 17 d. Pastabų nėra. Ačiū. Šį klausimą baigėme.

12.58 val.
    Vyriausybės valanda

    Dabar 13 val. ir Vyriausybės valanda. Gerbiamasis Ministre Pirmininke, ministrai, prašome pasiruošti atsakyti į klausimus. Gerbiamasis Ministre Pirmininke, sveikiname susirinkusį ministrų kabinetą ir poną premjerą. Pirmasis klausia opozicijos lyderis ponas A. Kubilius. Prašom.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Labai ačiū. Kažkaip negausiai renkasi kabinetas, bet mano klausimas būtų premjerui. Gerbiamasis premjere, atrodo, kad iš tikrųjų Vyriausybei nesiseka valdyti šalies, todėl matome vis daugiau chaoso. To pasekmė tikrai skausminga - išvaryta "Chevron" kompanija. Mano klausimas jums asmeniškai. Kaip jums asmeniškai sekasi valdyti net ne šalį, o kaip sekasi valdyti savo komandą? Ponia J. Juozaitienė, nepaisydama to, kad jūs sakėte, kad "Chevrono" investicijų laukiate, kaip matėme vakar iš reportažų, pažadėjo išvaryti "Chevroną" ir išvarė. Ar ji yra galingesnė už jus? Patarėjas S. Jakeliūnas, kiek girdime, žada nacionalizuoti pensinius fondus, nors jūs kalbate priešingai. Ar tai reiškia, kad bus nacionalizuoti pensijų fondai? Mano klausimas labai paprastas. Ką jūs darysite su savo komanda? Jeigu būtų ministras V. Mazuronis, aš, be abejo, paklausčiau, bet tada turėčiau užduoti jums kitą klausimą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Laikas jau baigėsi. Taigi prašau atsakyti į klausimą.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Pirmiausia norėčiau informuoti, kad vienas, du, trys, keturi, penki, šeši, septyni ministrai yra išvykę į užsienį, dėl to mūsų šiandien daug mažiau.
    Dėl patarėjo S. Jakeliūno. S. Jakeliūnas buvo šiek tiek nustebęs. Buvo susitarimas, jeigu bus rašoma apie jo pranešimą, jis labai prašė, nes vieną kartą jis buvo padaręs klaidą dėl to, kad trūksta politinės patirties, buvo paprašęs, kad nebūtų rašoma, o jeigu bus rašoma, tai turi būti aiškiai pabrėžta, kad tai yra jo, kaip nepriklausomo finansų eksperto, asmeninė nuomonė.
    Dabar kitas labai svarbus aspektas. Matau labai daug spekuliacijos dėl "Chevrono" pasitraukimo iš Lietuvos. Turėjau keletą susitikimų, mano kabinete aiškinomės, kokios galimos grėsmės, ypač nuo to laikotarpio, kada jie išreiškė norą dalyvauti konkurse, ir iki šio laikotarpio. Tai, mielieji, aiškus atsakymas - buvo priimti nauji įstatymai, kurie pablogino situaciją jiems dalyvaujant konkurse. Jeigu dabar norite, tai aš galiu pasakyti, kad konservatorių, arba Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija, gana aktyviai balsavo, beveik ir vieningai, už kai kurias įstatymo pataisas dėl visų įstatymų projektų. Tai kalbėkime šiek tiek atsakingiau, gerbiamieji. Taip pat ir kitos frakcijos faktiškai taip elgėsi. (Balsai salėje) Nesinervinkite. Jeigu ką nors skauda, tai aš kviesčiau pailsėti, kaip kitur galima. Bet nereikia kaltinti visų.
    Netgi mūsų Vyriausybės kabinetas buvo nutaręs, kad pripažįsta, kad yra priimti nauji įstatymai, ir sutartyje būtų galima įrašyti, jeigu kiltų tam tikrų papildomų grėsmių, Vyriausybė prisiima atsakomybę, netgi iki tokio sutarimo.
    Dėl J. Juozaitienės. Šiuo metu yra sudaryta komisija ir atliekamas tarnybinis patikrinimas.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas A. Kubilius turi teisę dar vieną klausimą užduoti. Aš paprašysiu tik prisilaikyti tvarkos ir nevykdyti diskusijos, o klausimas - atsakymas, klausimas - atsakymas. Pone Kubiliau, prašau.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Jau mano 10 s suvalgėte. Gerbiamasis premjere, aš iš tikrųjų net nežinau, ar čia verta jūsų klausti, nes arba jūs nesiorientuojate situacijoje, arba jus kažkas iš patarėjų vėl apgaudinėja. Aš noriu priminti, kad mes čia, Seime, balsavome su dalimi jūsų frakcijos, šiek tiek protingesnės, kaip sustabdyti A. Salamakino atakas prieš "Chevrono" investicijas. Jūsų išvadų nebuvo, mes prašėme išvadų primygtinai - duokite savo ekspertų išvadas, ko reikia, ko nepraleisti. Jūs taip ir nepateikėte išvados dėl mokesčių. Ką jūs dabar kalbate? Gerbiamasis premjere, gal tikrai reikia pailsėti. Jūs vadovaujate valstybei - chaoso joje tik daugėja. Ar jūs suprantate savo asmeninę atsakomybę? Ar reikia pagalbos koalicijai spręsti šitą problemą?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Aš noriu pasakyti, kad jūs labai skubėjote priimti įstatymus. Netgi žodiniai atsakymai, atsimenu, kai skambino kolega R. Žemaitaitis, irgi buvo labai operatyviai atsakyta. Mūsų nuomonė buvo aiškiai išreikšta. Gal jūs jos nepastebėjote, nematėte ir neskaitėte. Bus galima padaryti jums atskirą segtuvą ir jį įteikti. Vyriausybės pozicija buvo visą laiką neigiama dėl įstatymų projektų, kurie buvo registruoti pirmiausia Seime. Aš manau, kad gal reikėtų dar grįžti prie tų klausimų, kada ir Pietų Korėjos skelbta kompanija pasitraukė iš Lietuvos, padiskutuoti, taip? Nes man teko po to susitikti su tos organizacijos viceprezidentu.
     PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą. Kitas klausėjas būtų ponas J. Razma, Tėvynės sąjungos (konservatorių) atstovas.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis Ministre Pirmininke, citata iš jūsų Vyriausybės programos: "Lietuvos ir Rusijos santykiams būtinas perkrovimas, Lietuvos bendradarbiavimą su Rusija grįsime abipusį pasitikėjimą stiprinančiomis europietiškomis vertybėmis."
    Dabar faktas iš vakar dienos, kai jūs prašėte susitikimo su D. Medvedevu dėl sankcijų prieš lietuviškus pieno produktų gamintojus ir gavote atsakymą, kad jis bus antradienį išvykęs į komandiruotę į kažkurią guberniją, o trečiadienį nusprendė geriau pasivaikščioti žemės ūkio parodoje. Ar toks atsakymas yra to jūsų minėto perkrovimo išraiška, ar tai tiesiog yra parodymas, kad Rusijos vadovai nelaiko jūsų reikšminga politine figūra? Priminsiu, kad šiandien mes sulaukėme visai kitokio pranešimo iš kito koalicijos dalyvio, iš Darbo partijos lyderio, kai jis pranešė, jog vienai dienai nušokęs į Maskvą greit su kuo reikia susitiko ir suveikė, kad blokada vežėjams būtų panaikinta. Kas jums žinoma apie pastaruosius pasiekimus, kurie buvo viešinami?
     PIRMININKAS. Ačiū.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Pirmiausia dėl kažkieno nušokimo tai čia, matyt, yra tam tikros teorijos. Matau, kad Seime pasidarė madinga kurti įvairiausias sąmokslo teorijas, matyt, per mažai turi darbo, krūvis per mažas.
    Antras dalykas dėl Rusijos Federacijos Ministro Pirmininko atsakymų. Mes jau juos turime, laikai yra suderinti, dėl to linkėčiau jums nepergyventi. Mūsų kontaktai asmeniniai, noriu pasakyti, kontaktai... Gaila, kad ambasadorius Maskvoje niekur faktiškai yra nepriimamas, reikia pabrėžti, bet per asmeninius kontaktus vakar pavakarę pavyko užmegzti telefoninį ryšį netgi su Prezidento V. Putino patarėju, ir jo dėka daug kur atidarytos durys. Kaip jūs žinote, jau išskrido ir mano patarėjas A. Vinkus į Maskvą. Rytoj bus susitikimas ir su pačiu G. Oniščenka, nors yra keista, nes ta tarnyba neturi jokių įgaliojimų pristabdyti arba rašyti raštus. Taip pat yra numatyti ir kiti susitikimai su Veterinarijos tarnybos vadovu, nes tą pačią dieną atvyksta ir Europos Komisijos Sveikatos apsaugos direktorato vadovas su savo komanda ir dalyvaus kartu su jais Maisto ir veterinarijos tarnybos vadovas J. Milius. Tikrai galiu pasakyti, per trumpą laikotarpį yra pasiekti geri, manyčiau, rezultatai, gal negalima sakyti, rezultatai, kontaktai užmegzti. Bus susitikimai ir, tikiuosi, bus rezultatai.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas G. Steponavičius. Ruošiasi ponia I. Šiaulienė.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Gerbiamasis Ministre Pirmininke, mano klausimas jums apie lyderystę. Gerbiamasis premjere, aš suprantu, kad nuo lyderystės, turbūt jūs ir pats pripažinsite, sėkmė priklauso įveikiant sunkumus ir atrandant nelengvus sprendimus tokioje sudėtingoje situacijoje, kuri, tarkime, ir dabar dėl kai kurių klausimų Lietuvoje klostosi. Nuo jūsų lyderystės priklauso, kaip jūs suvaldysite klausimą dėl tokių autoritetingų investitorių pritraukimo. Ir toliau veiksmai turės parodyti, ar jūs esate pasiruošęs padaryti viską, kas ne tik nuo jūsų aplinkos, bet nuo jūsų asmeniškai priklauso, kad tokios kompanijos kaip "Chevron" išliktų besidominčios Lietuva ir čia sugrįžtų.
    Aš tik noriu paklausti. Nesižvalgant ir nekaltinant savo patarėjų, nekaltinant Seimo ir kitų, ką jūs, kaip Vyriausybės vadovas, suvokiantis lyderystės svarbą ir savo atsakomybę, padarysite ir kokias išvadas jūs pasidarėte iš šitos istorijos?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Aš manau, iš šitos istorijos jums patiems reikėtų pasidaryti išvadas pakėlus visus įstatymų projektus, už kuriuos balsavo visos frakcijos Seime.
    Vyriausybei, deja, teko pokalbių metu sakyti, kad mes susitaikome netgi su tom sąlygom, papildomom, kurios iškėlė tam tikrą gal, pasakyčiau, papildomą naštą tiek finansinę, tiek gal būsimą riziką, jeigu būtų atlikti žvalgybos darbai. Iš Vyriausybės pusės tos garantijos jiems buvo duotos ir jos būtų buvusios patvirtintos praeitą trečiadienį.
    Manau, žiūrint į perspektyvą reikia daryti vieną išvadą - skuboti sprendimai, pagrįsti emocijomis, negali būti priimami. Reikia vadovautis išmintim ir logika.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponios Irenos nematau. Tai gal ponas M. Bastys, Socialdemokratų frakcijos atstovas.
    Prašau.
     M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Mano klausimas būtų vidaus reikalų ministrui. Vidaus reikalų ministerija buvo įsipareigojusi dar iki rugsėjo pabaigos pateikti suderintą su kitom suinteresuotom institucijom Kibernetinės saugos įstatymo projektą. Šiandien, deja, to projekto mes nematome. Ir mano klausimas: sakykite, gerbiamasis ministre, dėl kokių priežasčių, kadangi šis klausimas iš tiesų yra labai svarbus, labai aktualus. Na, neseniai mes turėjom didelį skandalą dėl 112 pagalbos centro ir mes matome, kad ten buvo laiku neatlikta daug darbų, ir lygiai taip pat, matau, dėl kibernetinio saugumo turim labai pasitempti, kad visi klausimai būtų tinkamai ir laiku išspręsti. Dėkoju už atsakymą.
     D. A. BARAKAUSKAS. Labai labai ačiū už klausimą. Asmeniškai aš juo užsiimu tikrai labai stipriai, yra labai daug padaryta, ne konkrečiai įstatymo, ir projektas yra parengtas, yra sukurtos darbo grupės, kurios dirba. Vienas iš didesnių pasiekimų šiuo metu tai yra susitarimas su JAV, konkrečiai su sekretoriaus pavaduotoju R. Beersu. Jis yra prezidento paskirtas ir kuruoja visas specialiąsias tarnybas, tarp jų ir kibernetinį saugumą. Mes norime, kad ta pozicija, kuri šiandien yra ne tik Lietuvoje ir Europoje... Yra nevisapusiška turima informacija apie tai, kas yra kibernetinis saugumas, nes yra žiūrima labai paprastai, kad tai yra tik kompiuterinė apsauga, tinklų apsauga. O pagrindinės problemos yra tai, kas turėtų atsidurti ir šitam įstatymo projekte (amerikiečiai mums padeda), tai būtent atakos į energetiką, dujas ir vandenį. Aš nenorėčiau sakyti... Tai yra pačios didžiausios problemos. Tai, kas yra įstatymo projekte, reikia, jūs labai teisingai sakėt, papildyti, kadangi reikia įtraukti visas Lietuvos esančias tarnybas, kurios yra atsakingos už tam tikrą sritį, pradedant nuo Valstybės saugumo departamento, kitų tarnybų. Aš manau, jei jis bus pristabdytas ir bus daromi pakeitimai ir papildymai, tai Lietuvos valstybei bus tik didesnė nauda, nes jis bus platesnės apimties ir apims tas sritis, apie kurias iš viso Lietuvoj niekada nebuvo kalbėta.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas V. A. Matulevičius. Ruošiasi ponas V. Kamblevičius.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamieji Vyriausybės nariai, noriu paklausti apie plačiai žinomą bendrovę "Garsų pasaulis". Valstybinė mokesčių inspekcija dabar šią bendrovę apkaltino, kad ji nemoka mokesčių. Prieš tai ši bendrovė buvo įsivėlusi į skandalą todėl, kad Kriminalinės policijos biuras ir Mokesčių inspekcija nustatė, kad ji atspausdino antrąjį tiražą banderolių su tais pačiais numeriais, kuris pateko į nelegalių prekiautojų alkoholiu rankas. Pagaliau ši bendrovė jau 20 metų siejama su nusikalstamu pasauliu. Pasakykite, kodėl būtent jai atitenka nuolat tokie dalykai kaip slaptų valstybės dokumentų spausdinimas, pasų, tapatybės kortelių, banderolių? Ir ar tiesa, kad šios bendrovės savininkas dabar ruošiasi pakeisti Valstybinės mokesčių inspekcijos vadovybę, kuri jį prigriebė? Ačiū.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkui už klausimą. Turiu pasakyt, kad Generalinė prokuratūra pagaliau pradėjo tyrimą. Kažkodėl ankstesnė mane asmeniškai pasiekusi informacija buvo, kad tas tyrimas vyko labai iš lėto. Prie šitos Vyriausybės kol kas yra tik konkursas, galima sakyti, ne konkursas, bet pratęstas banderolių gaminimas dėl to, kad mes ruošiamės sugriežtinti banderolių gamybą, ir ekspertai turi pateikti pasiūlymus, koks bus iš trijų pasirinktas sugriežtintas variantas. Tikrai pritariu jūsų minčiai ir irgi turiu informaciją, bet, nežinau, prokuratūra tikriausiai turės nustatyti, kad papildomų banderolių Lietuvoj buvo pagaminta, bet čia daug anksčiau tas buvo, bet kol kas prokuratūra nėra pasakiusi, ar "Garsų pasaulis" jas pagamino. Noriu pasakyti, kad Mokesčių inspekcija irgi sustiprino šitą darbą tik gavusi irgi griežtesnius nurodymus iš Finansų ministerijos ir kartu iš Vyriausybės. Šiuo metu tikrai yra atliekamas tikrinimas, ir artimiausiu metu, aš manau, bus paskelbtas naujas konkursas. Dėl pasų ir kitų dokumentų negaliu aš atsakyti, tik dėl banderolių.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas V. Kamblevičius. Ruošiasi ponia V. M. Čigriejienė.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū pirmininkui. Mano klausimas būtų trim ministerijoms, tačiau kadangi švietimo ir mokslo ministro nėra, socialinių reikalų ir darbo ministrės irgi nėra, tada klausimas būtų gerbiamajam sveikatos ministrui. U. Švenčionytė, 7 metų mokinė, mokosi Jiezno gimnazijos pirmoje klasėje. Mergaitė serga cerebraliniu paralyžiumi. Mergaitei reikalinga nuolatinė pagalba, ji vaikšto tik prilaikoma globotinio. Tėvai mergaitę gydo Maskvos kamieninių ląstelių institute. Urtei reikalingas pedagogo padėjėjas nuo 7.45 iki 15 val., tiek laiko ji praleidžia mokykloje. Šiuo metu padėjėja prie jos būna tiktai nuo 7.45 iki 11 val. ir jai reikėjo, kad būtų padidintas šitas etatas 0,2 etato, tačiau Prienų rajono...
     PIRMININKAS. Prašau konkretizuoti klausimą.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Prienų rajono tarybos nariai neišklausė mergaitės ir nepridėjo šio etato, pasiūlė kuriozišką ar absurdišką sprendimą, kad mergaitę reikia kiekvieną dieną vežti į Prienus valandą anksčiau, t. y. kelti mergaitę nuo 6.30. Klausimas: ar realiai veikia neįgaliųjų integracija į bendrojo lavinimo įstaigas ir kas galėtų išspręsti šią padėtį? Šeimoj auga keturi vaikai.
     V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Gerbiamasis Seimo nary, aš išties galėčiau tiktai jums pažadėti, kad mes šį atvejį galim svarstyti kartu su Socialinės apsaugos ir darbo ministerija ir Švietimo ir mokslo ministerija. Tiesiogiai Sveikatos apsaugos ministerijos kompetencijai socialinės problemos nėra priskirtos, mes nereguliuojam nei etatų, nei reikalingų socialinių darbuotojų, nei to, kokios sąlygos turi būti mokykloje. Bet aš būtinai pasidomėsiu. Jeigu, tarkime, reikėtų kokių nors mūsų normų pakeitimų, mes pasiryžę diskutuoti ir tai daryti. Bet būtų gerai, kad jūs šitą konkretų atvejį mums tiesiog perduotumėte. Tai būtų labai svarbu tada iš karto ir nagrinėti tai.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi ponas K. Glaveckas.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis sveikatos ministre, noriu jums padėkoti už kovą dėl tabako direktyvos Europarlamente. Ir man labai malonu, kad Europarlamentas net atsistojęs bisavo, jeigu taip galima pasakyti. Bet sakykit, kodėl jūs savo ministerijoje tos kovos taip aktyviai nevedate ir jūsų sistemoje išrinkti direktoriai, kurie vadovauja gydymo įstaigoms, rūko laukiamuosiuose, kur pakabintos lentelės, kad rūkyti draudžiama. Pacientai mato. Tai kaip šita kova pasireiškia? Europarlamente kovojam, o Lietuvoje ne. Ačiū.
     V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Dėkoju. Išties, ko gero, turėsime kartu dar kartą paraginti visus sveikatos apsaugos darbuotojus laikytis etikos reikalavimų, taisyklių. Jūs žinote, kad aš kreipiausi į visas sveikatos priežiūros įstaigas ir daviau pavedimą, kad jos įgyvendintų tabako... priemones, skirtas kovai su rūkymu savo įstaigose: poliklinikose, stacionaruose. Šitos priemonės yra jau svarstomos ligoninėse. Daktaras A. Veryga turbūt kitą savaitę pristatys pasiūlymų planą, kokie turėtų būti užduodami klausimai, kokios anketos, kas bus privaloma paklausti kiekvieno paciento norint išsiaiškinti jo būklę, jo priklausomybę nuo tabako. Na, dar kartą pamėginsim sugriežtinti tuos reikalavimus iš tiesų. Mes išleidom lankstinuką, kuriame yra šitas paveikslas. Lankstinukas susideda iš trijų dalių ir nurodoma, ką reikia daryti, kad mestų rūkyti, kokia gali būti pagalba. To lankstinuko keli šimtai tūkstančių vienetų yra pasklidę po Lietuvą. Dėkim pastangas kartu, nes aš iš tiesų siūlysiu dar sugriežtinti tabako reguliavimo klausimus Lietuvoje. Lietuvoje yra išduota be galo daug licencijų tabakui. Mes iš tiesų negalime nematyti, į kokią padėtį esame pakliuvę. Taigi dėkime bendras pastangas. Aš su vadovais atskirai kalbėsiu ir dar kartą parašysiu raštus visoms įstaigoms.
     PIRMININKAS. Ačiū, pone ministre. K. Glavecko nematau. Gal ponas R. Šimašius, o ruošiasi ponia M. Petrauskienė. Prašau, pone Remigijau.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamasis premjere, iš tiesų turime daug tarptautinių aspektų. Ne visi Lietuvai malonūs, bet man vis tiek labiausiai aktualu, ką mes, kaip Lietuva ir kaip Vyriausybė, dirbame. Man buvo gana keista antradienį išgirsti jūsų pristatymą apie pieno, kitų maisto produktų faktinį boikotą iš Rusijos pusės, nes jūs daugiau referavote, ką Rusijos tarnybos apie tai sako, bet nereferavote, su kokiomis realiomis problemomis susiduria mūsų asociacijos verslai. Noriu jūsų paklausti labai paprasto klausimo. Ar, pasinaudodamas ta proga, kad Rusijoje rinka de facto yra uždaryta ir kad reikia surasti naujas rinkas, jūs ar jūsų patarėjai skambino verslo asociacijoms, skambino įmonėms, kurios eksportuoja produkciją, ir klausė, kokios reikia pagalbos atidarant duris į naujas rinkas lietuviškai produkcijai? Ar jūs atlikote tą veiksmą?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Galiu pasakyti, kad yra labai stipriai dirbama su kitomis rinkomis. Štai ir su Kinija jau buvo susitarta ir pasirašyti dokumentai, netgi pasirašyti sertifikatai dėl pieno produktų eksporto į Kiniją. Šitie sertifikatai iškeliavo į Kiniją, jie turėjo būti patvirtinti prieš tris savaites ir tuo pačiu laiku jau buvo numatyti pirmieji kroviniai su pieno produktais į Kiniją. Jūs tikriausiai patys puikiai žinote, dėl kokių priežasčių Kinijos rinka Lietuvai šiuo metu yra uždaryta. Man teko susitikti ir su Kinijos ambasadoriumi Lietuvoje, taip pat gavome iš mūsų ambasados Kinijoje laišką, kad Kinijos pareigūnų atvykimas į Lietuvą yra sustabdytas, ir tie susitikimai, kurie buvo numatyti iš anksto, irgi yra nutraukti.
    Kita rinka, tikimės, kad ji mums sėkmingai atsidarys, yra Brazilijos rinka. Taip pat jau gavome leidimus eksportuoti pieno produktus į Jungtines Amerikos Valstijas. Su verslo organizacijomis taip pat yra labai stipriai dirbama. Pavyzdžiui, sprendžiant problemas su Rusija, "Biovelos" vadovas V. Kantauskas (kartu jis yra ir asociacijos prezidentas) į Maskvą išvyko prieš keletą dienų, mes kiekvieną dieną palaikome ryšį telefonu. Šiandien į Maskvą atvyksta dar keturių pieno perdirbimo įmonių vadovai, kaip minėjau, su mano patarėju A. Vinkumi, ir penkių žmonių grupė pradeda susitikimus kita kryptimi negu, kaip sakiau, Europos Sąjungos Sveikatos apsaugos direktorato vadovai kartu su Maisto ir veterinarijos tarnybos vadovu J. Miliumi.
    Taip pat yra dirbama su "Linava". Kiek žinau, jau buvo apklausta 271 įmonė, kad pateiktų informaciją, kokie yra patirti nuostoliai. Šiandien susitikimo su komisaru A. Šemeta metu iškėlėme netgi tokį klausimą, nes čia yra visos Europos Sąjungos problema, kad gal būtų galima nuostolius padengti iš atskiros Europos Sąjungos finansavimo programos. Ačiū už klausimą. Tikrai šituo klausimu yra labai stipriai dirbama.
     PIRMININKAS. Ačiū, Ministre Pirmininke. Klausia ponia M. Petrauskienė. Nėra. Ponas E. Jonyla. Prašau.
     E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Aš noriu paklausti ūkio ministro. Gerbiamasis ministre, praėjusios kadencijos Seimas priėmė Šilumos ūkio įstatymą, draudžiantį didelę patirtį turinčioms bendrovėms prižiūrėti šildymo sistemas daugiabučiuose. Po šio žingsnio žmonės tapo savarankiškais įstatymo įkaitais. Tuo dabar užsiima menkos patirties neturinčios įmonės ir gyventojai šio šildymo sezono laukia gana neramiai. Sakykite, ar dabartinė Vyriausybė numačiusi keisti tą tvarką, ar ne? Ačiū.
     E. GUSTAS. Kiek aš pamenu, priimant šitas įstatymo pataisas buvo gana daug ginčų ir daug debatų. Atvirai pasakius, negaliu atsakyti į jūsų klausimą, nes šiuo metu šitie klausimai yra Energetikos ministerijos kompetencija.
     PIRMININKAS. Dėkojame už atsakymą. Ponios A. Stancikienės nematau. Ponas A. Dumbrava. Prašau. Atsiprašau, ruošiasi K. Kuzminskas.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Klausimas gal būtų Ministrui Pirmininkui, bet jei būtų sudėtinga, gal vidaus reikalų ministrui, nes tiesiogiai klausimas būtų užsienio reikalų ministrui. Gerbiamasis premjere, jau senokai buvo pasirašyta sutartis su Baltarusija dėl bevizio režimo, rodos, 2010 m. Seimas ratifikavo tą sutartį dėl pasienio regiono gyventojų. Tas režimas sėkmingai veikia Latvijoje. Pas mus kažkaip sustojo dėl tų dvišalių santykių, dėl kitų dalykų ir nesistumia į priekį. Gal galite pasakyti, kas yra daroma ir kokios vis dėlto to sutarimo perspektyvos, nes, manau, jis turėtų būti vykdomas? Ačiū.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Keletą kartų buvo paklausimas Baltarusijos vadovybei, kodėl šitas klausimas nėra sprendžiamas. Tik vakar gavome tokį gal pirmą gerą signalą, kad užsienio reikalų ministras L. Linkevičius šį mėnesį susitiks su pačiu Baltarusijos prezidentu A. Lukašenka. Šitas klausimas irgi yra įtrauktas į darbotvarkę ir, tikiuosi, galėsime sklandžiau ir išsamiau atsakyti po to, kai ministras grįš iš susitikimo.
     D. A. BARAKAUSKAS. Jeigu galima, aš papildysiu, nes buvau paminėtas ir aš. Užvakar įvyko Vidaus reikalų tarybos posėdis, kurio pirmoji dalis buvo skirta... ir dalyvavo visi Rytų šalių partneriai. Buvo labai plačiai kalbama apie bendradarbiavimą, nes yra labai daug problemų, taip pat ir jūsų minėtos dėl vizos. Europa priėmė vieningą poziciją tą bendradarbiavimą plėsti ir mes, jau ne vien kaip Lietuva, bet ir su Europos valstybių Taryba ir su Komisija, manau, irgi darysime įtaką sprendžiant šį klausimą, nes dalyvavo ir Baltarusijos vidaus reikalų viceministras su visa komanda. Taigi iš tikrųjų galima čia labai įvairiai žiūrėti, bet aš noriu pasakyti, kad tie klausimai yra pajudėję ir su Baltarusija, ir su kitomis Rytų partnerėmis įvairiose srityse, taip pat ir vidaus reikalų.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas K. Kuzminskas. Ruošiasi ponas E. Gentvilas.
     K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Aš buvau pasirengęs klausti socialinių reikalų ir darbo ministrės, bet galbūt ir premjeras atsakys (nes Vyriausybės kabinete yra du medikai) dėl neįgalumo ir darbingumo nustatymo klausimų. Praėjusiais metais 52 m. amžiaus žmogui diagnozuotas skrandžio vėžys, atlikta operacija. Operacijos metu nustatytas kasos vėžys, taikyta chemoterapija. Šiais metais jam pakartotinai buvo atlikta nedarbingumo ekspertizė, nustatė 55 % darbingumą, žmogus vos paeina. Kai vėjelis papučia, svirduliuoja. Jis atėjo į mano priėmimą, surinko visus duomenis. Aš pateikiau ministrei pakartotinei ekspertizei. Ministrė perdavė skyrių vedėjams ir gavau atsakymus tik iš skyrių vedėjų, o ne konkrečiai iš ministrės. Todėl aš noriu jus informuoti apie tai, kokia yra padėtis. Šiuo metu surinkau visus duomenis, visų skyrių vedėjų atsakymus ir ministrės vėl prašau, kad ji, kaip žmogus, pasižiūrėtų, ar tikrai visur atliekama ekspertizė taip, kaip reikia? Ačiū.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Aš manau, kad mes dar kartą atliksime patikrinimą. Ministrai turi pasirašyti atsakymus Seimo nariams.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia ponas E. Gentvilas. Ruošiasi V. Saulis.
     E. GENTVILAS (LSF). Gerbiamasis Ministre Pirmininke, dėl "Chevron" pasitraukimo iš konkurso jūs pasakėte, kad jums tai buvo netikėta. Nežinau, kaip tai galėjo būti netikėta, jeigu aš pats gegužės 30 d. esu sakęs, kad įstatymų kaitaliojimas gali atvesti prie to, kad konkurso nugalėtojas nepasirašys sutarties. Birželio 13 d. to paties klausiau jūsų, bet tada atsakinėjo ministras J. Bernatonis. Jis taip pat atsakė, kad ne, jis nemano, kad tai galėtų būti pagrindas, bet taip atsitiko. Kaip atsitiko, taip atsitiko. Nenoriu nieko kalti prie kryžiaus. Man vilties teikia jūsų per pastarąsias dienas du kartus pasakytos pastabos - reikia pradėti dirbti su politinėmis partijomis, tarp jų ir opozicinėmis, tiek dėl pieno krizės, tiek dėl "Chevrono". Pasirengę dirbti, perspėjimus sakėme, nereagavote, bet ir toliau pasirengę dirbti. Ką planuojate dabar daryti su politinėmis partijomis, kaip kalbėsimės, kad nebaksnotume vieni kitiems taip, kaip aš dabar priverstas baksnoti?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Turiu pasakyti, dėl ko buvau nustebęs. Dėl to, kad paskutiniame susitikime mes, kaip Vyriausybė, pasakėme, kad sutinkame su papildomomis sąlygomis, kurios turėtų būti perkeltos į sutartį, tas, kas nebuvo numatyta išankstinėse konkurso sąlygose, pasirašyti tokią sutartį, ir Vyriausybė būtų ją patvirtinusi. Pokalbis vyko gana draugiškoje aplinkoje, lyg ir buvo toks sutarimas. Kaip žinote, paskui konkurso nugalėtoją pripažino komisija ir po to buvo priimtas toks jų sprendimas, nieko papildomai neinformuojant.
    Dabar dėl darbo su opozicinėmis frakcijomis. Tikrai tas tikslas, kuris yra iškeltas, bus, nes mes šiuo metu jau pradėjome svarstyti ir kai kuriuos energetinius klausimus. Kalbant apie pieno problemas pasienyje, pieno produktų eksporto problemas į Rusiją, jos jau šiandien yra sumažėjusios. Kaip žinote, su Kaliningradu siena atidaryta ir laisvai juda transporto priemonės: tiek lengvasis, tiek krovininis transportas. Grįžta į seną padėtį. Tik dar neturime informacijos, kas vyksta Rusijos viduryje, nes vidurdienį ta informacija yra surenkama ir teikiama. Šiuo klausimu mums (...) pavyko susitikti su Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos lyderiais, o aš manau, kad į kitus susitikimus pakviesime ir kitų partijų...
     PIRMININKAS. Ačiū. Prašau, ponas V. Saulis. Ruošiasi P. Saudargas, nes R. Žemaitaičio nematau.
     V. SAULIS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Mano klausimas. Gal ne klausimas, o greičiau prašymas būtų sveikatos apsaugos ministrui. Jis kilo po susitikimo su jums gerai žinomos Rokiškio psichiatrinės ligoninės vadovais ir gydytojais. Problemos esmė tokia, kad, pasibaigus priverstiniam gydymui, dėl nepakaltinamų asmenų, nebeturinčių atitinkamų indikacijų, teismas priima sprendimą užbaigti tą priverstinį gydymą, ir tada iškyla problema dėl tokių pacientų apgyvendinimo stacionarinėse socialinės globos įstaigose. Viskas čia lyg ir būtų gerai, teisinė bazė yra sutvarkyta, tačiau eilės į stacionarinę socialinės globos įstaigą kartais tenka laukti keletą metų. Susidaro tokia situacija, kad teismo sprendimas priimtas, žmogus lyg ir nebeturi atitinkamų indikacijų, jis toliau gydomas, jeigu taip galima pasakyti, psichiatrijos ligoninėje, tam naudojamos jūsų ministerijos tikrai nemažos lėšos, jos yra daug didesnės nei socialinės globos įstaigose.
    Mano prašymas, kad jūs peržiūrėtumėte bendrą įsakymą, kuris yra jūsų ir Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos, dėl tos tvarkos sutvarkymo. Ačiū.
     V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Dėkoju. Su mielu noru pasižiūrėsime šitą bendrą įsakymą, pamėginsime pakoreguoti. Kaip žinote, tos įstaigos mums nepriklauso, reikės kartu aptarti, kad terminai iš tiesų būtų kiek įmanoma trumpesni.
     PIRMININKAS. Ačiū už trumpą atsakymą. Kompensavote viršytą laiką. Ponas P. Saudargas. Ruošiasi ponas J. Kondrotas. Prašau, Pauliau.
     P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis premjere, kadangi nacionalinio lygio kataklizmus su Rusija energetikos srityje, prie kurių, matyt, ir Vyriausybės darbai ar ne darbai prisidėjo, mes jau šiek tiek aptarėme, apkalbėjome, vertins rinkėjai, norėčiau dėl savivaldos paklausti, arba greičiau savivalės.
    Ar jums žinoma, kad Druskininkų savivaldybė, vadovaujama mero R. Malinausko, per savo biudžetinę įstaigą leidžia spalvotą savaitraštį, pavadinimu "Mano Druskininkai", kurį dalina nemokamai. Vietiniai gyventojai pakrikštijo šį laikraštį "Jo Druskininkai". Jame, be propagandinių, savireklaminių straipsnių, dedami komerciniai skelbimai, kita reklama, TV programa. Net žurnaliste tame leidinyje pagal autoriaus sutartį dirba savivaldybės viešųjų ryšių specialistė. Tam švaistomos skolose skendinčios savivaldybės didelės lėšos.
    Gerbiamasis premjere (ir turbūt vidaus reikalų ministrą liečia ši sritis), ar nemanote, kad Druskininkų savivaldybės meras, jūsų pavaduotojas partijoje R. Malinauskas iš esmės pažeidžia garbingos konkurencijos principus, peržengia savivaldos kompetencijos ribas, gniuždo laisvą ir nepriklausomą regioninę spaudą? Kokių veiksmų jūs imsitės šiai situacijai pakeisti?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Kiek aš turiu informacijos, Druskininkų savivaldybės tarybos nariai priėmė sprendimą rajono gyventojus informuoti leidžiant informacinį biuletenį. Turiu tokią informaciją, kad nėra pažeisti jokie įstatymai. Nežinau, gal vidaus reikalų ministras kitaip...
     D. A. BARAKAUSKAS. Tiesiog nežinau, lygiai tokia pati tvarka buvo ir prie buvusios Vyriausybės, ir prie prieš tai buvusios Vyriausybės, kadangi aš 12 metų buvau Seime. Aš nelabai supratau klausimo esmės, kodėl orientuojama vidaus reikalų ministrui. Čia, matyt, yra užuomina į tai, kad gali būti kokia nors nusikalstama sudėtis. Aš noriu pasakyti, kad tai yra geras dalykas, jeigu savivaldybė informuoja vietinius gyventojus. Aš kitaip neįsivaizduoju. Žiūriu, gerbiamasis Seimo narys J. Razma ranka moja, tikrai ten jokios nusikalstamos sudėties nėra.
     PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą. Klausia J. Kondrotas. Ruošiasi ponas E. Šablinskas. Prašau, ponas Jonai.
     J. KONDROTAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Aš norėčiau paklausti gerbiamojo premjero ir sveikatos ministro. Mane žavi jūsų, kaip premjero, tikslūs atsakymai, ir sveikatos ministro. Mano klausimas būtų toks. Mano, kaip Lietuvos piliečio, ir daugelio Lietuvos piliečių. Ar pavyks šiai Vyriausybei sumažinti vaistų kainas, kad nereikėtų mūsų piliečiams važiuoti pirkti vaistų į kaimynines valstybes? Ačiū už atsakymą.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Aš paprašyčiau sveikatos apsaugos ministro, nors galėčiau kalbėti, bet jisai pristatė labai aiškią viziją Strateginiame komitete. Prašom.
     V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Gerbiamasis Seimo nary, gerbiamieji kolegos, noriu informuoti, kad mes patvirtinome daugelį priemonių, kad toliau mažintume vaistų kainas. Jau dabar mums pavyko sumažinti vaistų kainas ir padidinti įtrauktų į kompensuojamųjų vaistų sąrašą medikamentų skaičių. Per tuos mėnesius sutaupėme apie 8 mln. Lt. Tačiau dabar pereiname prie ryžtingų veiksmų formuodami kainų vadinamąjį tunelį ar kainų progresijų sistemą, kuri leistų skaičiuoti kainas apskaičiuojant molekulės vertę. Ne taip, kaip anksčiau, pavadinimų arba firmų, bet pačios molekulės, kuri yra visuose vaistuose, neatsižvelgiant į gamintoją, ta pati. Šitas priemonių planas jau baigtas rengti, šią savaitę aš pasirašysiu įsakymą ir toliau tęsime šita kryptimi savo veiksmus. Tą kompleksinių priemonių planą, jeigu jums įdomu, mes galėsime pristatyti, nes tai apima keliolika priemonių, kurias reikia vienu metu įteisinti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas E. Šablinskas. Ruošiasi D. Kreivys.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Nėra tų ministrų, kurie labai reikalingi, bet trumpai prašymas gerbiamajam premjerui.
    Vakar buvo susirinkusi Vaiko gerovės parlamentinė grupė, buvo ir ministerijų atstovų. Labai aiškiai iškilo vienas trumpas klausimas dėl Kauno apskrities specialiosios mokyklos, kur daugelis vaikų yra net ne iš Kauno. Taip pat ta mokykla kažkodėl šiuo metu priklauso Kauno savivaldybei, o biurokratinės praeitos Vyriausybės metodikos, nurašinėjimai trukdo jai gyvuoti. Norėtųsi, kad Socialinės apsaugos ir darbo ministerija perimtų atgal savo žinion šitą globos įstaigą, kuri priklausė jos pavaldumui net 36 metus, ir tik po to laikinai, kritus apskritims, buvo atiduota savivaldybei.
    Bėda ta, kad ten mokosi visos Lietuvos vaikučiai, ir svarbiausia, sunkiai sergantys, kuriems reikia nuolatinės globos, priežiūros. Jie turi fizinę negalią. Šiuo metu ir savivaldybei sunku, nėra pinigų, tuo metu, iš karto galiu sakyti, naudojamas biudžetas. Tėveliai gauna išmokas, kurių neatiduoda mokyklai, ir mokykla pati iš savęs turi ieškoti lėšų. Prašymas, kad Socialinės apsaugos ir darbo ministerija kuo skubiau perimtų tą mokyklą atgal savo žinion ir viskas susitvarkytų.
     PIRMININKAS. Ačiū už klausimą, prašymą, laikas viršytas.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Tikrai aš jūsų prašymą perduosiu, tik nelabai norėčiau sutikti su jūsų mintimi, kad trūksta pinigų. Manau, tai pirmiausia prioritetų klausimas, ką mes finansuojame. Jeigu tikrai vaikams su negalia jau trūksta pinigų, tai kam mes tada skiriame tuos pinigus? Bet į jūsų prašymą tikrai atsižvelgsime.
     PIRMININKAS. Ačiū. D. Kreivys. Ruošiasi ponas V. Juozapaitis.
     D. KREIVYS (TS-LKDF). Gerbiamasis premjere, elektros kainos biržoje nuo vasaros pradžios laikosi 20 ct zonos. Vakar frakcijoje kalbėdamiesi su "Lietuvos energijos" vienu iš vadovų gavome patvirtinimą, kad Lietuvos elektrinės elektros kvota yra pasibaigusi ir "Lietuvos energija" dirba nuostolingai, kiekvieną dieną elektrą parduoda nuostolingai. Mūsų žiniomis, VKEKK'as taip pat kreipėsi į Vyriausybę su klausimu šia tema. Norėčiau paklausti, ar rengiatės didinti elektros kvotą šiems metams? Taip pat norėčiau paklausti, kaip šiame kontekste jums atrodo jūsų sprendimas kitais dar labiau mažinti elektros kvotą? Ačiū už atsakymą.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Žinote, tikrai negrįšiu prie tam tikros istorijos, kai jūs buvote Vyriausybėje. Noriu pasakyti, kad ne čia yra pagrindinė problema. Mes vakar turėjome pasitarimą su energetikos ministru ir "Lietuvos energijos" vadovu, taip pat kitais specialistais, kurie dirba toje sistemoje. Šiuo metu mes turime, jau kalbėjome ir kalbėsimės dėl elektros energijos importo iš Estijos, nes šiek tiek yra išbalansuota sistema, visų Baltijos šalių kainų sistema. Ir šiandien gavome papildomą informaciją, kodėl kainos skiriasi, pavyzdžiui, Estijos, Latvijos ir Lietuvos, netgi kelis kartus, nors buvo kalbama apie vieną elektros energijos biržų sistemos sukūrimą. O dėl kvotų didinimo, tikrai mes kitais metas neplanuojame didinti.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Ponas V. Juozapaitis. Ruošiasi ponas A. Mitrulevičius.
     V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Dėkoju. Klausimas gerbiamajam sveikatos apsaugos ministrui. Sveikatos apsaugos ministrui klausimas. Klausimas sveikatos apsaugos ministrui.
     PIRMININKAS. Prašom užduoti klausimą.
     V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Bet jis neklauso.
     PIRMININKAS. Laikas bėga.
     V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Laikas bėga, bet, tikiuosi, pusę minutės man pratęsite.
     PIRMININKAS. Nemanau.
     V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Nemanote, tai gal aš tada atsiimsiu teisę paklausti? Prieš porą dienų vienos Lietuvos komercinių televizijų vieno reportažo metu buvo parodytas skandalingas faktas iš rajoninės ligoninės, kai mirė po neteisingos diagnozės arba tiesiog dėl diagnozės nenustatymo pagyvenusi moteris. Gydytojas (gal jis žmogiškai ir išgyvenantis?) buvo paklaustas, kaip jis žiūri į jo duotą Hipokrato priesaiką. Jis į kamerą pareiškė, kad jis tokios priesaikos nežino, kad jis davęs kitados tarybinio gydytojo priesaiką ir niekas Hipokrato priesaikos jau dabar neduoda ir už tai nėra atsakingas. Čia nėra klausimas, tiesiog aš noriu paklausti. Ar apskritai požiūris į pagyvenusių žmonių gydymą yra kažkoks sveikatos politikos užribis, nes ne paslaptis, kad kai skambini ar greitajai pagalbai, ar kreipiesi į gydytojus, pirmiausia klausiama gimimo metų. Jeigu žmogus jau yra už 80 metų ribos, jis jau traktuojamas kaip kažkoks antrarūšis, ne paslaptis, kad pagalba arba nesuteikiama, arba suteikiama pavėluotai, jau nekalbant apie tai, kad artimieji ir pats ligonis išklauso labai daug įžeidžiančių įvairiausių komentarų. Tą aš kalbu ir iš savo asmeninės patirties, ir iš to, ką aš dabar matau viešojoje erdvėje. Aš noriu paklausti jūsų asmeninės nuomonės dėl tokių faktų ir prevencinių priemonių.
     V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Daktare... Atsiprašau, šiuo atveju, kaip gydytojas, kaip žmogus, dirbęs praktinį darbą, aš galiu tik už tokius gydytojus atsiprašyti, nes Hipokrato priesaika arba kitos priesaikos rūšys, kurios duodamos, saisto mus visą gyvenimą. Kita vertus, tikrai negalėčiau pasakyti, kad vyresni žmonės būtų kitaip traktuojami ir mažiau gydomi. Netiesa. Lietuvos ligoninėse yra daug atvejų, kai žmonės be galo dėkingi savo gydytojams, savo slaugytojams, seselėms. Neabejotinai, mes dabar galvojame apie tai, kad daugely ligoninių reikėtų atidaryti gerontologinius skyrius, seni žmonės serga ne viena liga, o dviem, trimis ligomis, todėl reikalingi specialistai, kurie turėtų platesnį požiūrį ir galėtų diagnozuoti plačiau, turėti didesnės klinikinės patirties. Kai greitosios pagalbos specialistai klausia amžiaus, jie irgi klausia dėl to, kad jie daro išvadas, kad reikėtų siųsti greičiau, žinoti, kad tai sudėtingesni atvejai. Kartais uždelsta pagalba gali baigtis mirtimi. Mes, medikai, suprantame, kodėl mes anamnezę renkame, nes mums tai yra neišpasakytai svarbūs rodikliai.
    Aš tiesiog šiuo atveju, kurį jūs minite, pasidomėsiu, bet sutariame turbūt visi vienodai, kad amžius nėra jokia, kaip sakyti, riba, kad būtų kitaip traktuojami žmonės, čia būtų nusikaltimas Konstitucijai, sąžinei ir žmoniškumui. Manau, mūsų bendras reikalas, kad tokių atvejų nebūtų Lietuvoje.
     PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą, manau, ir už klausimą. Klausia ponas A. Mitrulevičius. Ruošiasi ponas A. Dumčius.
     A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Mano klausimas būtų socialinės apsaugos ir darbo ministrei, bet jos nėra, tai gal premjeras atsakytų? Kai kurioms savivaldybėms pritrūko lėšų būtent tuo klausimu, kai yra sunkią negalią turintys pacientai ar slaugą... jie buvo apgyvendinami... gal jau yra sprendžiamas tas klausimas dėl tų lėšų?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Čia jūs tikriausiai turite minty senelių globos namus?
     A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Čia kur siunčiami į globos namus, į slaugos, būtent savivaldybės siunčia juos, tam buvo skirtas finansavimas.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Žinau, kad yra atliekamas skaičiavimas, nes socialinėms išmokoms, jeigu kalbėtume plačiąja prasme, kiek žinau, praeitais metais tvirtinant šių metų biudžeto įstatymą, tikrai buvo nepakankamai suplanuotos lėšos. Kadangi mes turime laikytis Finansinės drausmės įstatymo, tai mes turime atlikti labai išsamią ir gilią analizę, pirmiausia įvertinti, koks yra mūsų šiuo metu fiskalinis deficitas. Bet aš manau, kad šitas klausimas turi būti išspręstas teigiamai, nes čia neturėtų būti labai didelės pinigų sumos.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas A. Dumčius. Ruošiasi ponia R. Šalaševičiūtė.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. O noriu kreiptis į teisingumo ministrą. Gerbiamasis ministre, kaip jums atrodo, ar yra normalu, kai iš labai rimtų institucijų, tarkime, iš VRK, sklinda, neužbaigus darbo darbo grupei, nuomonė į žiniasklaidą apie didžiųjų miestų, tai Kauno, Šiaulių, vienmandačių apygardų mažinimą? Net Vyriausybei nesvarsčius to klausimo ir ten, atrodytų, nebaigus darbo tai darbo grupei. Ir toliau jau tarsi sprendimas padarytas, taip maždaug manipuliuoja žiniasklaida. Bet manipuliuoja tų vadovų nuomone. Tai dabar aš norėčiau pasakyti... O tuo tarpu neliečia savivaldybių, kur yra vadinamasis šventas skaičius 30 tūkst., ten daug kas neturi tokio skaičiaus. Apie jas nieko nekalba, o kalba apie tuos svarbius didžiuosius miestus, kurie iš tiesų turi daugiau negu 30 apygardoje. Ar normali ta nuomonė dėl valdininkų, kurie tai daro, nutekina informaciją?
     J. BERNATONIS (LSDPF). Aš galiu tiktai... Dėkoju už klausimą. Bet čia nelabai galiu atsakyti kaip teisingumo ministras, nes jūs žinote, Vyriausioji rinkimų komisija yra atskaitinga Seimui, o ne Teisingumo ministerijai. Jeigu būtų atskaitinga Teisingumo ministerijai, tai aš, suprantama, pasistengčiau, kad tvarkos būtų daugiau. Bet dėl pačių valdininkų tai yra labai bloga praktika. Apskritai bloga praktika yra ne tik dėl valdininkų, bet ir dėl Seimo narių, kai yra plepama apie nepriimtus sprendimus, žmonės suklaidinami, po to tie žmonės neišgirsta jau to sprendimo, nes nepaskaito. Aš kaip žmogus vertinu neigiamai tokį skubėjimą viešinti, kol nėra sprendimų, kol vyksta diskusija. Bet tai turbūt yra bendra bėda ne vienos institucijos, bet apskritai, sakyčiau, mūsų Lietuvos politinės kultūros, nes tą patį daro Seimo nariai. Jeigu mes tą darome, tai mūsų pavyzdžiu seka ir kiti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponia R. Šalaševičiūtė. Ruošiasi R. J. Dagys.
     R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDPF). Aš norėjau paklausti gerbiamojo švietimo ir mokslo ministro dėl bendrabučių išsaugojimo prie mokyklų klausimo, bet kadangi atsakymo negavau, ministro nėra, manau, kad paklausiu geriau kitą savaitę, premjero netrukdysiu. Jeigu ministras bus, o galbūt jis atsakys iš esmės į jau pateiktą paklausimą. Ačiū.
     PIRMININKAS. Nėra atsakymo. Ponas R. J. Dagys. Nėra. Ponas V. Stundys.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju. Noriu klausti teisingumo ministro pono J. Bernatonio. Šiandien vienoje diskusijoje su kultūros viceministru E. Trusevičiumi išsiaiškinome, kad pavardžių ir vardų rašymo asmens dokumentuose klausimas yra Teisingumo ministerijos klausimas. Turbūt taip ir turi būti. Norėčiau paklausti, ar ministerijoje kurpiami kokie nors planai dėl pavardžių ir vardų rašymo tautinių mažumų kalba? Kiek pasistūmėta ir kada galima tikėtis kokio nors viešo aiškaus projekto? Pagaliau ir Tautinių mažumų įstatymo projektas jau pradeda lįsti į viešumą iš pogrindžio, jau galima diskutuoti ir matyti jo trūkumus ir neatitikimą Konstitucijai. Taigi kada galima tikėtis pavardžių ir vardų klausimo sprendimo? Jūsų versija.
     J. BERNATONIS (LSDPF). Dėkoju už gerą klausimą. Išklausęs prieš tai jūsų kolegos klausimą stengsiuosi neplepėti, kol nepriimti sprendimai. Noriu pabrėžti du dalykus. Aš, kaip teisingumo ministras, kreipiausi į Konstitucinį Teismą dėl vieno Konstitucinio Teismo sprendimo išaiškinimo. Konstitucinis Teismas priėmė tą mano kreipimąsi, bet kol kas neišaiškino, man sunku prognozuoti, kada tai įvyks.
    Kitas klausimas. Vyriausybė kreipėsi į Valstybinę lietuvių kalbos komisiją su prašymu taip pat kai kuriuos dalykus išaiškinti arba spręsti kalbiniu požiūriu. Kol kas tų sprendimų mes taip pat dar neturime, laukiame. Todėl šiandien mes dar negalime, kaip jūs sakote, kurpti projekto, nes be šių atsakymų sudėtinga pasakyti, kokia bus jo kryptis. Bet iš tiesų Vyriausybė pavedė Teisingumo ministerijai rengti šį projektą. Mes galvojame apie įvairius variantus ir pateiksime priklausomai nuo to, kokie bus atsakymai iš mano minėtų institucijų.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas A. Matulas ir, jeigu užteks laiko, dar paklaus ponas A. Ažubalis.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Sveikatos ministras šiandien daug atsakinėjo, aš manau, kad mes turėsime progą pasikalbėti apie problemas komitete arba kitur. Noriu paklausti premjero, nes nematau nei finansų, nei susisiekimo ministrų.
    Gerbiamasis premjere, gana sunkiai renkamas akcizas degalams. Bandžiau analizuoti priežastis, pasirodo, gana griežtai reglamentuotas degalų įvežimas lengviesiems automobiliams - penkis kartus per mėnesį. Bet didžiulė problema yra degalų įvežimas sunkiasvorėse transporto priemonėse, nes, kaip žinau, pagal Vyriausybės nutarimus leidžiama įvežti standartiniuose bakuose. Pasirodo, dabar įmonės užsako iš gamintojų transporto priemones su dvigubais bakais ir to užtenka ne tik pervažiuoti Lietuvos teritoriją, bet ir dar nupilti tų degalų arba parduoti. Degalų pardavėjai nuo litro netenka 20 ct, valstybė netenka maždaug lito. Žinau, kad kolega B. Bradauskas buvo teikęs įvairius siūlymus. Ar Vyriausybė mano, kad reikėtų imtis kokių nors griežtesnių priemonių reglamentuoti tuos dalykus, kad nebūtų piktnaudžiaujama, ir ko Vyriausybė ketina imtis, nes tai bendri mūsų pinigėliai?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Pirmiausia norėčiau padėkoti už klausimą. Taip, tai labai svarbus klausimas. Rytoj Vyriausybės posėdyje bus priimti kai kurie sprendimai dėl sugriežtinimo arba didesnės finansinės atsakomybės įvežant akcizines prekes į Lietuvą arba jas transportuojant į kitas šalis. Bus numatytos tam tikros išankstinės finansinės garantijos. Aišku, iš pradžių gali kilti tam tikras nepasitenkinimas iš verslo pusės.
    Dėl jūsų klausimo. Jūs teisingai pastebėjote, manėme, kad užteks vien nustatymo, kad transporto priemonės naudotųsi tik tomis talpomis kurui, kurios anksčiau buvo taikomos gaminant automobilius. Dabar, pasirodo, rado kitą išeitį. Aš manau, turės būti grįžtama prie kiekio apribojimo talpose, nesvarbu, ar jos bus dvi, viena ar trys.
     PIRMININKAS. Ačiū. Laikas iš esmės baigėsi. Pono A. Ažubalio nėra, pono Masiulio nėra. Nebent dar spės ponia I. Degutienė paklausti paskutinioji. Ponia Irena! Sąrašas bus baigtas.
     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Ačiū. Aš labai trumpą klausimą ūkio ministrui. Kai buvo reorganizuota Ūkio ministerija, energetikos sektorius buvo sukurtas atskiroje ministerijoje ir Ūkio ministerija turėjo savo apibrėžtas funkcijas. Ir anoje kadencijoje, ir šioje Vyriausybėje buvo aiškus viceministrų etatų skaičius. Gerbiamasis ministre, noriu jūsų paklausti. Kokios yra sąlygos arba kodėl staiga prireikė ketvirto viceministro ir kokias jūsų ministerijos funkcijas jis kuruos, nes daugiau funkcijų Ūkio ministerijos veikloje lyg ir neatsirado? Ačiū už atsakymą.
     E. GUSTAS. Dėkoju už klausimą. Visų pirma jūs skaitėte Vyriausybės nutarimą, kad dėl inovacijų ir investicijų skatinimo įsteigtas naujas etatas panaikinus etatą Susisiekimo ministerijoje. Viceministrų skaičiaus nedidėja. Mano minėtose srityse būsimas viceministras ir dirbs.
     PIRMININKAS. Ačiū ministrų kabinetui, ponui Pirmininkui. Geros dienos.
    Rytinis šios dienos posėdis baigtas. (Gongas)
