LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 46
STENOGRAMA

2013 m. gegužės 7 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkas V. GEDVILAS
ir Seimo Pirmininko pavaduotojas A. SYSAS

PIRMININKAS (V. GEDVILAS). Labas rytas, mielieji bičiuliai! Visų paprašyčiau užimti savo darbo vietas. Skelbiu Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. gegužės 7 d., antradienio, plenarinio posėdžio pradžią. (Gongas) 

10.01 val.
Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. gegužės 7 d. (antradienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

Darbotvarkės tvirtinimas. Kokių būtų pasiūlymų, pastabų? Seimo seniūnų sueigoje mes svarstėme, tačiau dabar yra priėję Seimo nariai, kai kuriuos dalykus reikėtų pakeisti, ypač darbotvarkės 2-5a, 2-5b, 2-5c klausimus. Ten nėra surinktas reikiamas kiekis parašų, todėl siūlome šiuos tris klausimus atidėti iki kito posėdžio, kai bus surinkti parašai, ir vietoj jų įtraukti 2-10 klausimą – Konkurencijos įstatymo 33 straipsnio 3 dalies ir 39 straipsnio 1 dalies pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-498. Tai būtų vietoj 2-5a, 2-5b ir 2-5c klausimų. Ar būtų kokių kitų pasiūlymų, ar galime pritarti? Šiek tiek korekcijos: vienus išbraukiam, kitus truputį pakeliam į viršų. Pritariate?
Bendru sutarimu galime pritarti darbotvarkei? Pritarta bendru sutarimu.
Kviečiu registruotis. Kviečiu visus Seimo narius registruotis. (Balsai salėje) 
Užsiregistravo 71. Pradedame mūsų plenarinį posėdį. 
Leiskite man tradiciškai pradėti nuo labai džiugių naujienų, tačiau jubiliato aš taip ir nematau. Gerbiamojo G. Jakavonio nėra salėje? Nėra. Jam sukanka 55 metai. Kadangi jo nėra, truputį palauksime, atidėsime sveikinimo procedūrą. 

10.05 val.
Vyriausiosios rinkimų komisijos narės S. Misevičienės priesaika

Gerbiamieji Seimo nariai, šių metų balandžio 25 d. mes priėmėme Seimo nutarimą „Dėl Vyriausiosios rinkimų komisijos sudarymo pakeitimo“, kuriuo į Vyriausiąją rinkimų komisiją paskyrėme S. Misevičienę. Įstatyme numatoma, kad Vyriausiosios rinkimų komisijos nariai prisiekia Seime. Priesaiką… Gerbiamieji kolegos, jeigu truputį tyliau! Visiškai nieko negirdėti! Šiek tiek pritildome garsą. Priesaiką priima Seimo Pirmininkas arba Seimo Pirmininko pavaduotojas. Prisiekęs asmuo po priesaikos tekstu pasirašo. Priesaikos tekstas negali būti keičiamas. Priesaika galioja visą paskyrimo į Vyriausiąją rinkimų komisiją laikotarpį. Vyriausiosios rinkimų komisijos pirmininko ir jos narių priesaikų tekstai saugomi Seime.
Kviečiu prisiekti naująją Vyriausiosios rinkimų komisijos narę Svetlaną Misevičienę. 
Toliau pirmininkauja A. Sysas. 
PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Ačiū. Kviečiu Seimo Pirmininką priimti priesaiką. 
S. MISEVIČIENĖ. Aš, Svetlana Misevičienė, prisiekiu būti ištikima Lietuvos Respublikai, laikytis jos Konstitucijos ir įstatymų, sąžiningai ir garbingai atlikti savo pareigas Vyriausiojoje rinkimų komisijoje ir susilaikyti nuo poelgių, pažeidžiančių įstatymus ir žmogaus teises. Tepadeda man Dievas! (Plojimai) 
PIRMININKAS. Toliau pirmininkaus Seimo Pirmininkas V. Gedvilas. 
PIRMININKAS (V. GEDVILAS). Dėkoju A. Sysui. Tęsiame mūsų darbotvarkę. 

10.06 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 2321, 281 straipsnių pakeitimo ir Kodekso papildymo 14212 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-5012(2)ES (svarstymas)

1-3a klausimas – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 2321, 281 straipsnių pakeitimo ir kodekso papildymo 14212 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-5012(2)ES. Pranešėja – V. Aleknaitė-Abramikienė, Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Ruošiasi A. Mockus.
V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, šiuo Administracinių teisės pažeidimų kodekso straipsnio pakeitimu yra įgyvendinimas Europos Sąjungos reglamentas dėl keleivių teisių, dėl keleivių, vykstančių tolimųjų arba artimųjų reisų autobusais. Mūsų komitetas šį pakeitimą svarstė, atsižvelgė į Teisės departamento pastabas ir bendru sutarimu jam pritarė.
PIRMININKAS. Dėkoju kolegei. Kviečiu į tribūną A. Mockų, Ekonomikos komitetas.
A. MOCKUS (LSDPF). Labas rytas, gerbiamieji kolegos, posėdžio pirmininke! Pagrindinis Ekonomikos komitetas svarstė šį klausimą, priėmė sprendimą pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadai. Sprendimas priimtas bendru sutarimu. 
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Komiteto nuomonė buvo pasakyta. Viena nuomonė už, viena – prieš. Žiūrėsime, ar yra norinčių kalbėti. Nėra norinčių kalbėti. Po svarstymo galime pritarti bendru sutarimu? Nėra kitokių nuomonių? Nėra. Taigi po svarstymo įstatymo projektui Nr. XIP-5012 yra pritarta bendru sutarimu. 

10.08 val.
Kelių transporto kodekso 21, 56 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-5013(2)ES (svarstymas)

Darbotvarkės 1-3b klausimas – Kelių transporto kodekso 21, 56 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-5013(2)ES. Į tribūną kviečiu gerbiamąjį A. Mockų pasakyti Ekonomikos komiteto nuomonę. Taip? Ruošiasi J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komitetas.
A. MOCKUS (LSDPF). Priimtas komiteto sprendimas – pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadai. 
PIRMININKAS. Dėkoju kolegai už išsakytą komiteto nuomonę. Kviečiu į tribūną J. Sabatauską arba gali kas nors pavaduoti iš Teisės ir teisėtvarkos komiteto. V. Aleknaitė-Abramikienė. Prašom, kolege. Ačiū. 
V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas siūlo pagrindiniam komitetui šio įstatymo straipsnio pakeitimo ir kodekso priedo įstatymo projektą tobulinti pagal Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas. Kaip aš suprantu, pagrindinis komitetas tai ir padarė. Yra keista mūsų Statuto ypatybė, kad visuomet pagrindinis komitetas kalba pirmas. Būtų logiškiau, kad papildomi komitetai kalbėtų pirmi, o pagrindinis apibendrintų. Aš tikiuosi, kad mes pakeisime savo Statutą, ir ateityje bus lengviau mums pristatyti klausimus. Dėkui. 
PIRMININKAS. Dėkoju, kolege. Taigi buvo išsakytos nuomonės. Norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Ar galime pritarti įstatymo projektui Nr. XIIP-5013 bendru sutarimu, kadangi nuomonės neišsiskiria? Taip. Pritarta bendru sutarimu. 

10.10 val.
Vartotojų teisių apsaugos įstatymo 20 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-5014(2) (svarstymas)

Kitas darbotvarkės 1-3c klausimas – Vartotojų teisių apsaugos įstatymo 20 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-5014. Kviečiu į tribūną gerbiamąją V. Aleknaitę-Abramikienę, ji pristatys Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonę. Ruošiasi M. Adomėnas. 
V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Ši nedidelė pataisa užbaigia Europos reglamento įgyvendinimo procedūrą, jeigu, žinoma, jūs jai pritarsite. Teisės ir teisėtvarkos komitetas pritarė atsižvelgęs į Teisės departamento pastabas. 
PIRMININKAS. Dėkoju, kolege. Kviečiu M. Adomėną, Žmogaus teisių komisija. Atsiprašau, Žmogaus teisių komitetas. Gerbiamasis L. Talmontas pristatys komiteto nuomonę. 
L. TALMONT (LLRAF). Laba diena, gerbiamieji. Komitetas svarstė šį klausimą, pritarta įstatymo projektui Nr. XIP-5014, siūloma pagrindiniam komitetui patobulinti įstatymo projektą atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas. 
PIRMININKAS. Dėkoju L. Talmontui už išsakytą komiteto nuomonę. Komitetų nuomonės yra išsakytos. Norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu šiam įstatymo projektui? Konstatuoju, kad įstatymo projektui Nr. XIIP-5014 yra pritarta bendru sutarimu. 
Gerbiamieji kolegos, trys įstatymų projektai, kurie vienas kitą papildo. Yra pasiūlymas priimti ypatingos skubos tvarka. Pasiūlymų nebuvo, prieštaraujančių nebuvo, galbūt galima atlikti tą procedūrą, jeigu jūs nieko prieš, pradėti priėmimo procedūrą? Taip? Bendru sutarimu galima pritarti. 
Taigi pradedame įstatymų projektų Nr. XIIP-5012, Nr. XIIP-5013 ir Nr. XIIP-5014 priėmimo procedūrą. 

10.12 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 2321, 281 straipsnių pakeitimo ir Kodekso papildymo 14212 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-5012(2)ES (priėmimas)

Priėmimas pastraipsniui. Įstatymo projektas Nr. XIIP-5012. Dėl 1 straipsnio kokių būtų pasiūlymų, pastabų? Galima pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. 
Dėl 2 straipsnio kokių būtų pastabų, pasiūlymų? Nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. 
Dėl 3 straipsnio kokių būtų pasiūlymų, pastabų? Nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. 
Dėl 4 straipsnio kokių būtų pastabų, pasiūlymų? Nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. 
Priėmimas pastraipsniui baigtas. Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti, kadangi pastraipsniui priėmimas baigtas, už visą įstatymo projektą. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad būtų pritarta įstatymo projektui Nr. XIIP-5012, balsuojame. 

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 81, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymo projektas Nr. XIIP-5012 yra priimtas. (Gongas) 

10.14 val.
Kelių transporto kodekso 21, 56 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-5013(2)ES (priėmimas)

Įstatymo projekto Nr. XIIP-5013 priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio įstatymo projekto nėra pasiūlymų, pastabų? Nėra. Priimtas bendru sutarimu. 
Dėl 2 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra? Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 
Dėl 3 straipsnio kokių būtų pastabų, pasiūlymų? Ar yra? Nėra. Priimtas bendru sutarimu. 
Dėl 4 straipsnio pastabų yra? Nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
Taigi įstatymo projektas Nr. XIIP-5013 pastraipsniui priimtas. Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Balsuojame. Kas už tai, kad įstatymo projektas Nr. XIIP-5013 būtų priimtas, balsuojame. 

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 84, prieš nėra, susilaikiusių taip pat nėra. Įstatymo projektas Nr. XIIP-5013 yra priimtas. (Gongas) 

10.15 val.
Vartotojų teisių apsaugos įstatymo 20 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-5014(2) (priėmimas)

1-3 c darbotvarkės klausimas – Vartotojų teisių apsaugos įstatymo 20 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-5014. Priėmimas pastraipsniui. Šį projektą sudaro vienas straipsnis. Dėl 1 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 
Dėl viso įstatymo projekto kalbančių už ir prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad būtų pritarta įstatymo projektui Nr. XIIP-5014, balsuojame. 

Šio įstatymo priėmimas

Dėkoju, kolegos. Balsavimo rezultatai: už – 85, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Įstatymo projektas Nr. XIIP-5014 yra priimtas. (Gongas) 
Judam toliau. Dėl darbotvarkės 1-4a ir 1-4b klausimų. Šitą klausimą reikia išbraukti, kai bus patvirtinta komisija, tada išrinksime ir pirmininką, nes kol kas komisija yra nepatvirtinta, todėl svarstysime kitus klausimus. 

10.17 val.
Seimo nutarimo „Dėl Valstybinės kultūros paveldo komisijos narių skyrimo“ projektas Nr. XIP-3904(4) (pateikimas)

1-5 darbotvarkės numeris – Seimo nutarimo „Dėl Valstybinės kultūros paveldo komisijos narių skyrimo“ projektas Nr. XIP-3904. Pateikimas. Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkė A. Pitrėnienė pristato komiteto nuomonę. Labai atsiprašau, tuoj įjungsiu. 
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas apsvarstė Seimo nutarimo „Dėl Valstybinės kultūros paveldo komisijos narių skyrimo“ projektą. 
Remdamasis Lietuvos Respublikos valstybinės kultūros paveldo komisijos įstatymo 3 straipsniu, komitetas nutaria: „1 straipsnis. Paskirti Valstybinės kultūros paveldo komisijos nariais Zenoną Butkų, istoriką, Gražiną Drėmaitę, restauratorę, Albiną Kuncevičių, archeologą, ir Nadeždą Spiridonovienę, mokytoją. 2 straipsnis. Nutarimas įsigalioja nuo priėmimo.“ Balsavimo rezultatai: pritarta bendru sutarimu. Teikti Seimui svarstyti Seimo nutarimo „Dėl Valstybinės kultūros paveldo komisijos narių skyrimo“ projektą. 
Iš viso dalyvavo renkant komisijos narius 6 kandidatai. Jums pateikiami daugiausia balsų surinkę kandidatai. Tai – minėti kandidatai, kuriuos ir teikiame į komisiją. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkei už nutarimo projekto pateikimą. Taigi yra norinčių kalbėti. Kviečiu į tribūną… Klausti, atsiprašau, klausti. Pirmasis klausia V. Stundys. Ruošiasi A. Stancikienė.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju. Mano klausimas būtų paprastas. Ar komiteto pirmininkė modeliuoja, kas galėtų būti komisijos pirmininku? Tiesiog būtų įdomu išgirsti. 
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Ačiū už klausimą. Pagal įstatymą komisijos pirmininką komitetui teikia komisija, o mes pateiksime Seimui. Komiteto pirmininkė nieko modeliuoti negali. 
PIRMININKAS. Dėkoju. A. Stancikienė. Gerbiamoji kolege, prašom klausti.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Gerbiamoji komiteto pirmininke, norėjau jūsų paklausti, ar jums žinoma, kad komitete prieš balsuojant dėl kandidatūrų Kultūros ministerijos atstovė I. Grigaitienė pateikė neteisingą informaciją dėl vieno iš kandidatų, konkrečiai dėl ICOMOS tarptautinės ekspertų tarybos narės J. Markevičienės? Aš pasitikslinau, ta informacija yra labai neteisinga. Ji susijusi su pačia I. Grigaitiene. Iš esmės tai yra žmogus, kuris tarptautinėms institucijoms Lietuvos vardu teikia neteisingus duomenis. Ir užuot atėjusi ir atsiprašiusi, kad taip daro, ji dar kitą žmogų apšmeižė. Vien todėl J. Markevičienė, kaip suprantu, nesurinko reikiamo balsų skaičiaus. Ar jūs po to komiteto posėdžio nors kiek pasidomėjote, kodėl I. Grigaitienė teikė neteisingus duomenis ir kodėl ji pati, būdama suinteresuota, permetė atsakomybę visiškai kitam asmeniui? Nes, pasakysiu, J. Markevičienė yra labai daug padariusi, dirbdama Kultūros paveldo komisijos nare. Ar jums žinoma, kad komitetas buvo suklaidintas?
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Ačiū už klausimą. Paprastai, jeigu ateina žmonės iš ministerijos, pareigūnai, jie atsako už savo žodžius ir už tą tiesą, kurią jie paskleidžia komitete. Tikrai netikrinu kiekvieno sakinio ar kiekvienos kalbos, ar tai yra tiesa, ar kiek ten yra tiesos. Iš tikrųjų buvo kalbėta. Nežinau, kiek tai paveikė komiteto narių balsavimą, nes nė vienas neturėjo informacijos, kad tai yra netiesa. Buvo pasakyta, kad tai yra tiesa. Tiek galėčiau pasakyti.
PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkei. Jūs atsakėte į visus Seimo narių klausimus. Norinčių kalbėti už, prieš yra. Prieš – A. Stancikienė. Gerbiamoji Aurelija, jūs norite kalbėti prieš, kiek suprantu? Prašom.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Taip. Aš būtent dėl tų motyvų, kuriuos ir išsakiau. Aš manau, kad komiteto nariai buvo suklaidinti. Be abejonės, rezultatai gal galėjo būti ir analogiški, bet buvo pateikta neteisinga ir labai iškraipyta informacija. Net turiu parengusi visą analizę to rašto, kuris buvo pateiktas komitetui. Jeigu viename rašte yra bent trys ar keturi melagingi faktai, tai tokių raštų negalima teikti komiteto nariams. Vis dėlto tai yra Seimo institucija, tai yra parlamentas, jis vykdo parlamentinę kontrolę. Ir jeigu ateina ministerijos atstovė, šiuo metu ji net ne atstovė buvo, ji neatstovavo ministerijai, ji atėjo savo noru ir pateikė klaidingus duomenis ministerijos vardu, todėl manau, kad tai yra netoleruotina situacija, ir vien todėl siūlyčiau balsuoti prieš arba bent jau pati balsuosiu prieš. 
O komiteto pirmininkei gerbiamajai A. Pitrėnienei tikrai noriu padėkoti už šitą projektą, nes pasiūlyti keturi kandidatai, komisija yra tikrai nežinau kiek kartų geresnės sudėties, negu buvo siūloma praeitoje kadencijoje, kur, kaip žinote, labai ilgai mes nepatvirtinome ir vis atidėliojome ir atidėliojome. Komiteto pirmininkei dėkui, kad sugebėjo atsispirti visokiems spaudimams ir priimti demokratišką sprendimą, išskyrus, dar kartą pasikartosiu, tą vieną momentą, kuris man tikrai labai užkliuvo, nes komitetas buvo labai suklaidintas pateikiant iškraipytą, neteisingą informaciją.
PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė už – gerbiamoji A. Pitrėnienė. Prašom.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Tikrai, kolegos, siūlau balsuoti visiems už dėl vienos pagrindinės priežasties. Ši komisija neveikia jau daugiau nei pusantrų metų. Komisijos pirmininkas iš esmės jau nebeina pareigų, tačiau jis dirba. Situacija labai sudėtinga. Vis dėlto institutas atlieka svarbias funkcijas ir jos yra mūsų valstybei labai svarbios. Vėl atsitraukti? Aš, kai buvo susirinkęs komitetas, stebėjau ir žmonių reakcijas. Išklausėme mes, be abejo, visus, kurie norėjo kalbėti, komitetai yra atviri. Niekas ten nesigilino ir niekas ten neklausinėjo. Aš manyčiau, kad kiekvienas žmogus buvo apsisprendęs jau ateidamas į komitetą, nes susitikimai vyko ir iki to. Procesas buvo ilgas. Todėl aš manau, kad šio vieno žmogaus kalba didelio poveikio tikrai negalėjo turėti. Todėl siūlau visus balsuoti už. 
PIRMININKAS. Dėkoju, kolegės. Buvo išsakytos nuomonės už, prieš. Taigi kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad po pateikimo pritartume nutarimo projektui Nr. XIP-3094, kviečiu balsuoti. 
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 63, prieš – 3, susilaikė 15. Taigi po pateikimo yra pritarta Seimo nutarimui „Dėl Valstybinės kultūros paveldo komisijos narių skyrimo“. Siūlomi komitetai: pagrindinis komitetas – Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas. Dėl kitų komitetų nėra pasiūlymų? Nėra. Siūloma svarstyti 2013 m. gegužės 16 d. Kokių būtų kitų pasiūlymų, pastabų? Galime pritarti bendru sutarimu dėl komitetų, kurie svarstys šį nutarimo projektą, ir dėl svarstymo datos? Galime. Bendru sutarimu pritarta. Ačiū. Pateikimas baigtas.

10.26 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Privatizavimo komisijos“ 1 straipsnio pakeitimo ir 2 straipsnio pripažinimo netekusiu galios“ projektas Nr. XIIP-465(2) (svarstymas)

Kitas darbotvarkės klausimas, kurį, labai atsiprašau, praleidau, 1-4a – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Privatizavimo komisijos“ 1 straipsnio pakeitimo ir 2 straipsnio pripažinimo netekusiu galios“ projektas Nr. XIIP-465(2). Pranešėjas K. Daukšys, Ekonomikos komitetas. Teikėjas yra R. Žemaitaitis, bet komiteto nuomonę pristatys K. Daukšys. Vyksta svarstymas. Pateikimas jau įvyko.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, komitetas vienbalsiai pritarė komiteto patobulintam nutarimo projekto variantui, siūlau pritarti ir jums.
PIRMININKAS. Dėkoju K. Daukšiui už išsakytą komiteto nuomonę. Taigi norinčių kalbėti? Nėra nei už, nei prieš. Tai galbūt po svarstymo bendru sutarimu galime pritarti nutarimo projektui? Balsuoti? Balsuojame. Kas už tai, kad po svarstymo pritartume Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Privatizavimo komisijos“ 1 straipsnio pakeitimo ir 2 straipsnio pripažinimo netekusiu galios“ projektui? Balsuojame.
Taigi skelbiu balsavimo rezultatus: už nutarimo projektą – 78, prieš – 2, susilaikė 5. Taigi po svarstymo yra pritarta nutarimo projektui, kurio Nr. XIIP-465.
Kitas darbotvarkės 1-6 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Dano Janulionio atleidimo iš Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos nario pareigų“ projektas Nr. XIIP-503. (Balsas salėje: „Pranešėjo nėra.“) Tada imame rezervinį klausimą. Gerbiamasis G. Kirkilas. Žiūriu, nėra G. Kirkilo. Aš jau pristačiau klausimą. Tiesiog jus norėčiau, gerbiamasis Udrėnai, pakviesti į tribūną. Dar kartą noriu priminti, kad bus svarstomas nutarimo projektas. 

10.29 val.
Seimo nutarimo „Dėl Dano Janulionio atleidimo iš Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos nario pareigų“ projektas Nr. XIIP-503 (pateikimas)

Darbotvarkės 1-6 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Dano Janulionio atleidimo iš Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos nario pareigų“ projektas Nr. XIIP-503. Pranešėjas – gerbiamasis N. Udrėnas, Respublikos Prezidento vyriausiasis patarėjas. Pateikimas. Prašom, kolega.
N. UDRĖNAS. Labai ačiū, Pirmininke, už galimybę pristatyti Prezidento dekretą. Prezidentė, vadovaudamasi Lietuvos Respublikos Konstitucijos 77 ir 85 straipsniais, Lietuvos energetikos įstatymo 8 straipsnio 3 dalimi ir 5 dalies 1 punktu, teikia Lietuvos Respublikos Seimui atleisti D. Janulionį iš Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos nario pareigų pasibaigus kadencijai. Labai ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Taigi nori jūsų paklausti trys Seimo nariai. Pirmasis klausia D. Kreivys. Ruošiasi B. Pauža. D. Kreivio nėra. B. Pauža klausia. Ruošiasi R. Kupčinskas. 
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū. Aš norėjau pranešėjo paklausti. Kada oficialiai D. Janulionio kadencija prasideda ir kada turi baigtis? Mano žiniomis, jis 2007 m. rugsėjo 18 d. Prezidento dekretu buvo paskirtas, tačiau 2008 m. gruodžio 1 d. jis buvo paskirtas pirmininko pavaduotoju. Tai kada baigiasi?
Antroji dalis klausimo. Pagal įstatymą niekur nenumatyta, kad jo negalima siūlyti antrai kadencijai. Ačiū.
N. UDRĖNAS. Labai ačiū už klausimą. Kaip aš suprantu, pagal teisininkus rugsėjo mėnesį nuo pirmo paskyrimo, ir pavaduotojas – tai jau čia nauja kadencija neskaičiuojama. Antras variantas, kad galimas teikimas kitai kadencijai, tačiau, Prezidentės manymu, visada reikia suteikti šansą ir kitiems specialistams parodyti savo sugebėjimus. Mes tikimės, kad ponia V. Sankauskaitė tikrai deramai galės dirbti Kainų ir energetikos kontrolės komisijoje. Ponas D. Janulionis, tikrai sukaupęs daug vertingos patirties, galės ją sėkmingai pritaikyti ir kitose srityse, ko mes visi nuoširdžiai linkime.
PIRMININKAS. Dėkoju už atsakymą. Klausia kolega R. Kupčinskas. Prašom.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Dėkui. Gerbiamasis pranešėjau, šios komisijos veikla yra labai reikšminga ir visuomenei, ir turbūt nemaža dalis jos atstovų stebi, kaip ta komisija priima savo sprendimus. Vis dėlto norėčiau pasakyti. Jūs minėjote, kad atleidžiama pasibaigus kadencijai, bet galbūt galima nors ir trumpai įvertinti minėto pareigūno veiklą. Jūs sakote, kad yra daug specialistų, kurie gali pakeisti ir panašiai. Vis dėlto norisi, kad kiekvienas specialistas būtų tinkamai vertinamas ir visuomenė žinotų apie jo veiklą. Ačiū.
N. UDRĖNAS. Be jokios abejonės, Kainų komisijos veikla yra labai atsakinga, ji dengia sektorius, kurie yra reguliuojami, tai ir elektros, ir vandens, ir šilumos, ir iš dalies transporto, veiklos baras yra tikrai labai didžiulis. Jos reguliuojamų sektorių metinė apyvarta siekia milijardus litų, beveik kas savaitę vyksta Kainų ir energetikos kontrolės komisijos posėdžiai. Jie atsako į daug klausimų, teikia daug metodikos pakeitimų, paaiškinimų. Tai tikrai darbas liečia kiekvieną šalies pilietį ir tą darbą visą laiką reikia tobulinti, kad kuo geriau vartotojų interesai būtų apginti. Dėl šios priežasties ir yra sumanyta įstatymų leidėjų, kad būtų kadencijos, kad ateitų naujos jėgos, naujai pažiūrėtų į situaciją, pritaikytų naujas žinias, kaip įmanoma efektyviau valdyti ir reguliuoti šituos svarbius sektorius ir kartu apginti vartotojų interesus. 
Konkrečiai apie pono D. Janulionio veiklą, tai tikrai galima susidaryti vaizdą iš ankstesnio darbo kaip specialisto ir taip pat kaip komisijos nario, daug atsakinėjančio, dalyvaujančio ir televizijos, ir Seimo darbe. Taigi tikrai buvo daug galimybių susipažinti su jo veikla. 
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Taigi, gerbiamieji kolegos, po pateikimo kokių būtų nuomonių? Nėra norinčių kalbėti nei už, nei prieš. Galbūt nutarimo projektui Nr. XIIP-503 po pateikimo galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Siūlomi komitetai. Pagrindinis komitetas – Ekonomikos komitetas. Papildomi komitetai. Ar yra norinčių svarstyti šitą nutarimo projektą? Daugiau komitetų nuomonės nėra, kiek matau. Taigi pritarta komitetui. Pagrindinis komitetas bus Ekonomikos komitetas. Siūloma svarstyti šių metų gegužės 16 d. Dėl svarstymo datos kokių būtų pasiūlymų? Bendru sutarimu galime pritarti svarstymo datai. Taigi pateikimo procedūra yra baigta. 

10.35 val.
Seimo nutarimo „Dėl Viktorijos Sankauskaitės skyrimo Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos nare“ projektas Nr. XIIP-504 (pateikimas)

Darbotvarkės 1-7 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Viktorijos Sankauskaitės skyrimo Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos nare“ projektas Nr. XIIP-504. Pateikimas. Pranešėjas – N. Udrėnas, Respublikos Prezidento vyriausiasis patarėjas. 
N. UDRĖNAS. Labai ačiū. Gerbiamieji Seimo nariai, noriu jums trumpai pristatyti V. Sankauskaitę. 
Šiuo metu Energetikos ministerijoje ji eina Atsinaujinančių energijos išteklių ir energijos efektyvumo skyriaus vedėjo pareigas. Ponia Viktorija turi didelę patirtį su energetika susijusiose srityse. Pastaruosius ketverius metus dirbo Energetikos ministerijoje, prieš tai – Ūkio ministerijos Energetikos departamente, dar prieš tai – Užsienio reikalų ministerijoje energetinio saugumo funkcijas padėjo atlikti. 
V. Sankauskaitė turi energetikos magistro mokslinį laipsnį, taip pat rašo daktaro disertaciją. Todėl noriu pažymėti, kad dirbdama Energetikos ministerijoje ponia V. Sankauskaitė aktyviai dalyvavo savo kuruojamų sričių teisėkūroje, rengė aktualių teisės aktų projektus, taip pat dalyvavo Europos Sąjungos institucijų sukurtų komitetų ir darbo grupių veikloje. Taigi turėdama institucinio ir su energetikos sektoriaus specifika susijusio darbo patirties V. Sankauskaitė reikšmingai prisidėtų prie Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos sustiprinimo, panaudotų savo mokslines ir praktines žinias. Dėl to norėčiau padėkoti jums už dėmesį ir prašyti pritarti jos kandidatūrai. Labai ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Jūsų nori paklausti trys Seimo nariai. Pirmasis klausia A. Skardžius. Ruošiasi K. Daukšys.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Išties pažinodamas ir iš asociacijos veiklos gerbiamąją V. Sankauskaitę galėčiau tik teigiamus žodžius išsakyti jos atžvilgiu. Bet, kaip žinote, D. Janulionis kuravo šilumos sritį. Ar gerbiamoji V. Sankauskaitė, jeigu bus patvirtinta komisijos nare, kuruos šilumos sritį, ar elektros energijos, ar kurią nors kitą sritį, gal galėtumėte atsakyti į klausimą?
N. UDRĖNAS. Labai ačiū už klausimą. Kainų ir energetikos kontrolės komisijos nariai yra lygūs savo balso teise, jų balsai skaičiuojami vienodai, ir jie pagal savo vidinę tvarką pasiskirsto kuruojamas sritis. Taigi ten būtina turėti teisės ir energetikos įvairių sektorių patirties. Dėl to ir siekiama rasti komisijos sudėties balansą.
Ponios Viktorijos paskutinio darbo patirtis yra tikrai daugiau susijusi su elektros, atsinaujinančių energijos išteklių plėtra, bet tai kartu siejasi ir su šilumos sektoriumi. Norėčiau priminti, kad, aišku, komisija pati apsispręstų, kaip naujai persidalinti atsakomybės sritis, bet prieš tai buvęs neseniai patvirtintas kandidatas į Kainų ir energetikos kontrolės komisiją D. Biekša yra šilumos sektoriaus specialistas. Taigi kompetencijos prasme Kainų ir energetikos kontrolės komisijoje yra įvairių kompetencijų žmonių. Manau, tikrai Viktorija prisidės savo žiniomis ir čia. 
PIRMININKAS. Dėkojame už atsakymą. Klausia kolega K. Daukšys. Ruošiasi A. Sysas.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Iš tikrųjų neabejodamas Viktorijos gebėjimais ir matydamas darbą, kiek ji ministerijoje dirba, suprantu, kad tai vienas iš žmonių, kurie galėtų dirbti komisijoje, bet man keista, kad jūs nepaliekate kitai kadencijai Dano, nes jis yra gana stiprus, manau, kad vienas iš stipresnių komisijos narių. Ar čia koks nors specialus sumanymas, ar komisiją norite visiškai kitaip pertvarkyti, ar dar kas? Ar yra kokių jo nusižengimų?
N. UDRĖNAS. Viena iš priežasčių, aišku, ir asmeniniai komisijos nario pageidavimai, kad pageidauja naujų gyvenimo iššūkių. Mes puikiai suprantame komisijos narių atsakomybę ir iššūkius. Tikrai reikia ieškoti balanso tarp asmeninių dabartinio komisijos nario poreikių ir naujų iššūkių galimybių, taip pat siekti tą komisiją atnaujinti įliejant šviežio požiūrio, šviežio kraujo. Tikrai puikiai žinome Dano Janulionio gebėjimus, jo patirtį. Neabejojame, kad jis ras kur jas pritaikyti ir valstybei naudinga kryptimi.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega A. Sysas. 
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamasis patarėjau, norėjau paklausti, ar buvo daugiau kandidatų į šitą postą, neabejodamas kolegės kompetencija? Ar turėjote pasirinkimą, ar iškart turėjote vieną kandidatę ir ją siūlote? Labai ačiū.
N. UDRĖNAS. Kandidatų rasti į šitą poziciją yra gana sunku, nes tai reikalauja labai daug atsakomybės, kompetencijos. Taip pat žinome, kad šitos komisijos atlyginimai nėra patys konkurencingiausi net lyginant ir su valstybės sektoriumi. Tikrai kandidatų ieškojome daug laiko. Tikrai dėkojame, kad ponia Viktorija sutiko kandidatuoti į Kainų komisijos narius.
PIRMININKAS. Dėkoju. Taigi dėkoju pranešėjui N. Udrėnui, Respublikos Prezidento vyriausiajam patarėjui. Jūs atsakėte į visus klausimus. 
Norinčių kalbėti po pateikimo už, prieš nėra. 
Gerbiamieji kolegos, po pateikimo, jeigu kitų nuomonių nėra, galime bendru sutarimu pritarti šiam nutarimo projektui? Taip, pritarta. 
Kažkas siūlė balsuoti. Gerai, balsuojame. Kas už tai, kad po pateikimo pritartume nutarimo projektui Nr. XIIP-504, balsuojame. 
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 64, prieš nėra, susilaikė 5. Taigi nutarimo projektui po pateikimo yra pritarta.
Siūlomi komitetai: pagrindinis – Ekonomikos komitetas, papildomo komiteto svarstyti šį nutarimo projektą nėra. Taigi dėl pagrindinio komiteto. Bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta bendru sutarimu. Siūloma svarstyti šių metų gegužės 16 d. Dėl svarstymo datos taip pat nėra kitų pasiūlymų. Pritarta bendru sutarimu. Taigi nutarimo projektui Nr. XIIP-504 po pateikimo yra pritarta, paskirti komitetai ir svarstymo data. 

10.44 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo, Seimo kanceliarijos ir Seimui atskaitingų institucijų, Respublikos Prezidento institucijos ir Respublikos Prezidentui atskaitingų institucijų, Nacionalinės teismų administracijos, teismų, prokuratūros, savivaldybių institucijų ir įstaigų sąrašo pagal grupes, į kurias atsižvelgiant nustatomos valstybės tarnautojų suvienodintų pareigybių kategorijos, patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-286 (pateikimas)

Kitas darbotvarkės klausimas. Mes truputėlį peršoksime per kai kuriuos darbotvarkės klausimus, nes šiek tiek aplenkėme darbotvarkę. Aš matau, yra Seimo Pirmininko pavaduotojas gerbiamasis K. Komskis. Aš kviečiu jį į tribūną pateikti darbotvarkės 2-6 klausimą – nutarimo projektą „Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo, Seimo kanceliarijos ir Seimui atskaitingų institucijų, Respublikos Prezidento institucijos ir Respublikos Prezidentui atskaitingų institucijų, Nacionalinės teismų administracijos, teismų, prokuratūros, savivaldybių institucijų ir įstaigų sąrašo pagal grupes, į kurias atsižvelgiant nustatomos valstybės tarnautojų suvienodintų pareigybių kategorijos, patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-286. Pranešėjas – gerbiamasis K. Komskis, Seimo Pirmininko pavaduotojas. Pateikimas.
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamieji kolegos, yra siūloma pakeisti tiktai vieno straipsnio vieną dalį, kad savivaldybės gyventojų skaičius būtų nustatomas pagal Gyventojų registro tarnybos prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos pateiktus duomenis apie asmenų, deklaravusių savo gyvenamąją vietą savivaldybės teritorijoje, skaičių. 
Antras punktas, kad savivaldybės gyventojų skaičius fiksuojamas likus ne mažiau kaip 110 dienų iki savivaldybių tarybų rinkimų, Lietuvos Respublikos vyriausiajai rinkimų komisijai paskelbus renkamų savivaldybių tarybų narių skaičių, ir peržiūrimas ne dažniau kaip kas ketveri metai. Iš tiesų, kolegos, tai yra iš esmės klausimas dėl kelių savivaldybių, kai šiandien savivaldybės daugiausiai dėl savivaldybių gyventojų skaičiaus sprendžia pagal Statistikos departamento duomenis, kurie dažniausiai neatitinka. Jeigu mes ypač žiūrime į kelias savivaldybes, Panevėžio ir Vilniaus rajono, mes matome, kad pagal statistikos duomenis yra vieni skaičiai, pagal Registro duomenis yra kiti skaičiai. Siūloma, kad nebūtų mėtymosi, kad vis dėlto vadovautumės Gyventojų registro tarnybos duomenimis ir galėtume šitais skaičiais disponuoti, nes dėl to kyla labai daug dalykų, nepatogumų. Iš esmės reikėtų keisti ir tarybos narių skaičių, nes jeigu tam tikro skaičiaus nebėra, ir atlyginimas keičiamas, pereina į kitas kategorijas. Ypač tai sudarytų nepatogumų, kad vienais metais būtų vienas skaičius, o Statistikos departamentas po metų pasakytų, kad yra kitas. Mes tikrai pradėtume šokinėti nuo vienų skaičių prie kitų, prie kitų kategorijų. Sumaišties yra labai daug šiandien. Trumpai tiek.
PIRMININKAS. Dėkoju K. Komskiui už nutarimo projekto pateikimą. Jūsų nori paklausti keturi Seimo nariai. Pirmasis klausia S. Šedbaras. Ruošiasi A. Sysas. Prašom, kolega. S. Šedbaro nėra. Taigi gali paklausti A. Sysas. Ruošiasi R. Kupčinskas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū. Atsisakau.
PIRMININKAS. Klausia R. Kupčinskas. Tuoj, sekundę.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamasis pranešėjau, bet tarybos narių skaičius dabar yra fiksuotas pagal gyventojų skaičių – 21, 25, 27, 31, 41 ir turbūt 51. Čia Vilniaus miesto. Ar šitie diskretiniai skaičiai nesikeičia? Aš suprantu, kad reikia fiskuoti tos savivaldybės gyventojų skaičių, bet vis dėlto turbūt dėl tarybos narių skaičiaus bus sprendžiama remiantis šitais savivaldybės tarybos narių skaičiais, ar ne?
K. KOMSKIS (TTF). Taip. Iš tiesų aš galiu pasakyti, ką mes ir matome, tai būtent tarybos narių skaičius yra nustatomas ketveriems metams, bet jeigu žiūrėtume iš kitos pusės, atlyginimai, jeigu gyventojų nelieka tam tikro skaičiaus, kategorijos jau keičiasi. Todėl, kad tos sumaišties išvengtume, reikia tai daryti, nes kitu atveju reikėtų mažinti tarybos narių skaičių. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega A. Matulas.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, jūs bandote spręsti tik vieną problemą, bet tikriausiai žinote, kad šiuo metu kai kurie didmiesčiai jau lyg ir vadinami ne didmiesčiais, nes sumažėjo gyventojų skaičius, bet, pavyzdžiui, to paties jūsų minimo Panevėžio bent pora miestelių – Vaivadai ir Staniūnai – jau yra miesto teritorija, nors priklauso Panevėžio rajono savivaldybei. Ar jūs, kaip daugumos atstovas, vienas iš daugumos valdžios atstovų, nemanote, kad šitą problemą vienaip ar kitaip irgi reikia spręsti? Ta prasme savivaldybėse, kurios yra žiedinės savivaldybės, reikėtų galvoti, ar ne tikslinga keisti ribas, nes, kaip sakiau, tos dvi gyvenvietės iš esmės yra mieste, tik lentelė informuoja, kad baigėsi miestas ir prasidėjo kažkoks priemiestis.
K. KOMSKIS (TTF). Ačiū už klausimą. Iš tiesų klausimas aktualus. Faktiškai šiandien mes matome prie kiekvieno didesnio miesto, kad kaimai yra susilieję. Tik dėl to, sakykim, kad kai kurie žmonės vis dėlto nenori prarasti kaimo statuso, šiandien dar yra ne mieste, nors seniai naudojasi miesto privilegijomis – vaikus leidžia į mokslus, į darželius, gydymas ir visa kita. Iš tiesų teikdamas šią įstatymo pataisą manau, kad komitetas, nagrinėdamas šitą klausimą, atsižvelgs ir panagrinės plačiau. Aš manau, kad būtent… Aišku, šiandien įstatymas gana aiškiai apibrėžia, kaip nustatyti ribas, kad vis dėlto tai yra pačių gyventojų noru, ar jie priklauso, ar nepriklauso, ar nori priklausyti, tas turbūt apriboja mūsų, sakykim, miestų plėtimąsi, nors iš tiesų jie jau yra mieste. Manyčiau, kad tą diskusiją… tikrai komitetas apsvarstys. 
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Gerbiamasis S. Šedbaras atsirado. Gal jūs norite paklausti?
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Jeigu galima. Gerbiamasis kolega, man atrodo, yra labai svarbi ir Teisės departamento pastaba, kad toks svarbus klausimas kaip sureguliavimas, arba santykio tarp gyventojų skaičiaus ir tarybos narių skaičiaus procedūros nustatymas, negalėtų būti Seimo nutarimo lygio. Jūs pats savo kalboje kelis kartus minėjote, kad įstatymas, įstatymas. Iš tiesų čia yra Seimo nutarimas. Ar nereikėtų galvoti, kad reikėtų koreguoti būtent įstatymo lygmens teisės aktus? 
K. KOMSKIS (TTF). Iš tiesų, kaip sakoma, šį kartą nuėjau lengvesniu keliu, siūlydamas, kad būtų tik nutarimas, bet akivaizdžiai matyti, kad reikalinga įstatymo, ir ne viena, pataisa, kad visiškai išspręstume šitą klausimą. Šiandien nutarimas, sakykim, iš dalies išspręstų klausimą, bet komitetui aš siūlyčiau tikrai panagrinėti tą klausimą plačiau. 
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už pristatytą nutarimo projektą. Jūs atsakėte į visus Seimo narių klausimus. 
Norinčių kalbėti už, prieš, mačiau, nėra. Taigi po pateikimo gal galime pritarti bendru sutarimu šiam nutarimo projektui? Galime. Gerai. Taigi Seimo nutarimui Nr. XIIP-286 po pateikimo yra pritarta bendru sutarimu. 
Siūlomas pagrindinis komitetas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Dėl komitetų nėra kitų pasiūlymų? Nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Papildomų komitetų, norinčių svarstyti, nėra. Šį nutarimo projektą siūloma svarstyti birželio 11 d. Kokių būtų pastabų dėl siūlomos datos? Gerbiamasis Kęstas kažką nori pasiūlyti. Anksčiau? (Balsai salėje) Tai kada siūlote? Gal svarstome gegužės 14 d. Ar gerai? Ar vėliau? Komiteto pirmininkas, matau, yra. (Balsai salėje) 25 d.? Tai bus antradienis. Gerai? Gegužės 25 d., gerai. Svarstysime gegužės 25 d. (Balsai salėje) Bus antradienis.

10.53 val.
Seimo rezoliucijos „Dėl pagrįstosios nuomonės dėl Europos Komisijos pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatoma jūrų erdvės planavimo ir integruoto pakrančių zonų valdymo sistema, KOM(2013) 133 galimo prieštaravimo subsidiarumo principui“ projektas Nr. XIIP-505 (pateikimas, svarstymas, priėmimas)

Taip. Dabar kiti darbotvarkės klausimai. R-1 klausimas – Seimo rezoliucijos „Dėl pagrįstosios nuomonės dėl Europos Komisijos pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatoma jūrų erdvės planavimo ir integruoto pakrančių zonų valdymo sistema, KOM(2013) 133 galimo prieštaravimo subsidiarumo principui“ projektas Nr. XIIP-505. Pateikimas, svarstymas ir priėmimas. Pranešėjas – G. Kirkilas, Europos reikalų komiteto pirmininkas. (Balsai salėje) Atsiprašau, L. Balsys atstovaus Europos reikalų komitetui, taip aš suprantu.
L. BALSYS (MSNG). Ir Aplinkos apsaugos komitetui. 
PIRMININKAS. Ir Aplinkos apsaugos komitetui. Gerai, tiesiog pristatykite ir vieno, ir kito komiteto nuomonę. 
L. BALSYS (MSNG). Gerbiamieji kolegos, Europos reikalų komitetas (balsavo už 13, susilaikė 1), išnagrinėjęs tiek Aplinkos ministerijos, tiek Seimo kanceliarijos Teisės departamento, Aplinkos apsaugos komiteto ir Ekonomikos komiteto išvadas dėl čia minėto pasiūlymo, įvertinęs visas išvadas dėl pasiūlymo ir remdamasis Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 3 dalimi, taip pat 1 ir 2 dalių nuostatomis dėl subsidiarumo principo taikymo, nusprendė, kad Europos Komisijos pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatoma jūrų erdvės planavimo ir integruoto pakrančių zonų valdymo sistema, KOM(2013) 133 prieštarauja subsidiarumo principui, remdamasis argumentais, paprastai tariant, kad subsidiarumo principas yra išvestinis suteikimo principo atžvilgiu, t. y. jis gali būti taikomas tik tuo atveju, jeigu Europos Sąjunga apskritai, remiantis sutarčių nuostatomis, turi teisę arba kompetenciją veikti atitinkamoje srityje. 
Tai visų mūsų komitetų ir ministerijos išvadose teigiama, kad būtent šiuo klausimu Europos Sąjunga neturi kompetencijos veikti šioje srityje, nes teritorinis planavimas, dokumentas, kaip jūrų erdvės planai ir integruoto pakrančių zonų valdymo strategijų rengimas, yra iš esmės nacionalinis teritorinio planavimo objektas ir subjektas. Remdamiesi tais motyvais, Europos reikalų komitetas ir Aplinkos apsaugos komitetas, kuriam taip pat aš atstovauju, nusprendė, kad tai prieštarauja subsidiarumo principui, ir, remdamasis procedūromis, Seimas turi priimti rezoliuciją, kuri bus išsiųsta kaip nuomonė į Europos Sąjungos Tarybą. Tai tiek būtų. Pačios rezoliucijos aš…
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Jūs pristatėte dvejų komitetų nuomonę. Norėčiau pakviesti R. Žemaitaitį, Ekonomikos komiteto pirmininką, pristatyti komiteto nuomonę.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Šių metų balandžio 17 d. Ekonomikos komitetas svarstė šį klausimą, taip pat priėmė sprendimą, kad yra prieštaravimas subsidiarumo principui, ir siūlo taikyti išlygą. Už balsavo 4, susilaikė 3. 
PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkui. Taigi visų komitetų, kurie svarstė šią rezoliuciją, išvados yra pristatytos. Norinčių diskutuoti nėra. Po pateikimo galime… (Balsai salėje) Šios rezoliucijos priėmimas. Norinčių kalbėti… (Balsai salėje) Keturi – už, keturi – prieš. Nėra norinčių kalbėti? Tuoj įjungsime monitorių. (Balsai salėje) Nėra norinčių kalbėti. Priėmimas. 
Kas už tai, kad priimtume rezoliuciją Nr. XIIP-505? Kviečiu visus balsuoti. 

Šios rezoliucijos priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 80, prieš nėra, susilaikė 1. Rezoliucija Nr. XIIP-505 yra priimta. (Gongas) 
Kviečiu Seimo Pirmininko pavaduotoją A. Sysą toliau pirmininkauti posėdžiui.

10.58 val.
Nevyriausybinių organizacijų įstatymo projektas Nr. XIIP-493 (pateikimas)

PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Gerbiamieji kolegos, tęsiame posėdį. Svarstome darbotvarkės 1-8 klausimą – Nevyriausybinių organizacijų įstatymo projektą Nr. XIIP-493. Pranešėja – V. Būdienė, Lietuvos Respublikos Prezidento vyriausioji patarėja. 
V. BŪDIENĖ. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, leiskite jums pristatyti Prezidentės teikiamą Nevyriausybinių organizacijų įstatymo projektą. 
Šio projekto rengimą ir pateikimą jums svarstyti Prezidentė inicijavo raginama nevyriausybinių organizacijų per įvairius susitikimus su bendruomenėmis, su nevyriausybinėmis organizacijomis. Prezidentė kiekvienais metais kviečia nevyriausybines organizacijas į labdaros kalėdinę mugę. Jos metu ji taip pat ne vieną sykį yra išgirdusi raginimą atkreipti daugiau dėmesio į nevyriausybines organizacijas ir kurti palankią aplinką joms egzistuoti ir funkcionuoti, ir visuomeninėms pareigoms atlikti. 
Teikdama įstatymą ir tikėdamasi, kad jis bus Seimo narių palankiai priimtas ir svarstomas, Prezidentė tikisi, kad mūsų visuomenės pilietinis aktyvumas dar sustiprės, o aplinka reikšti vienas kitam paramą, bendruomeniškumą, plėtoti savanoriškumą… jis bus labai naudingas. 
Rengiant nevyriausybinių organizacijų įstatymą dalyvavo nevyriausybinių organizacijų atstovai, su jais nuolat buvo plačiau tariamasi organizuojamuose forumuose ir diskutuojant dėl įvairių šio įstatymo nuostatų. 
Įstatymas yra gan trumpas ir tvarkomojo pobūdžio. Svarbiausia, straipsniai kyla iš to, kad iki šiol buvo nesutvarkyta nevyriausybinių organizacijų bazė, aiškiai neapibrėžti nevyriausybinių organizacijų ir valstybės institucijų bendradarbiavimo principai, taip pat nebuvo sutvarkyta, kokiu būdu nevyriausybinės organizacijos yra apibrėžiamos, registruojamos, kaip tvarkomas jų registras, kaip gauna informaciją ir kaip apskritai bendradarbiauja vyriausybinis, valdžios, sektorius ir nevyriausybinis, tai yra vadinamasis trečiasis sektorius. Norėčiau priminti, kad daugelyje Europos valstybių yra vienokie ar kitokie teisės aktai, apibrėžiantys valstybės institucijų, arba vyriausybinių institucijų, ir nevyriausybinių organizacijų bendravimo ir bendradarbiavimo principus. 
PIRMININKAS. Dėkojame pranešėjai. Jūsų užsirašė paklausti keletas Seimo narių. Pirmoji klausia D. Kuodytė. 
D. KUODYTĖ (LSF). Gerbiamoji pranešėja, pirmiausia noriu dėkoti už šią iniciatyvą – iš tiesų yra labai reikalingas ir labai lauktas įstatymas. Tačiau, kiek tenka bendrauti su nevyriausybinėmis organizacijomis, jos labai dažnai akcentuoja tokį dalyką kaip nepriklausomas finansavimas, kas galėtų būti iš tiesų didelė paskata ir svarbus laidas nevyriausybinio sektoriaus, o jis iš tiesų be galo svarbus visuomenės sveikatai, plėtrai. Anuomet, prieš porą metų, taip pat buvo parengtas Teisingumo ministerijos Nevyriausybinių organizacijų finansavimo įstatymas. Tai kaip dabar šitie du įstatymai tarpusavyje koreliuoja? Vienas kalba apie finansavimą, ir tai iš esmės nesprendžia to nepriklausomumo principo, ar nemanote, kad tuos du įstatymus jungiant reikėtų vis dėlto pagalvoti apie kažkokį radikalų žingsnį, kuris realiai paskatintų šio sektoriaus plėtrą? 
V. BŪDIENĖ. Išties nevyriausybinių organizacijų teisinio reglamentavimo projektų istorija yra gana ilga. Net 2001 m., kiek aš atsimenu, buvo parengtas pačių Nevyriausybinių organizacijų įstatymo projektas. Vėliau buvo parengti įvairūs kiti projektai, taip pat ir jūsų, gerbiamoji Seimo nare, minimas Nevyriausybinių organizacijų finansavimo ir kontrolės įstatymo projektas, tačiau kažkaip vis to politinio ryžto pritrūksta, kad būtų rimtai svarstomi piliečių sektoriaus, nevyriausybinio sektoriaus, įstatymai. 
Žinoma, galimi įvairūs variantai tų įstatymų sujungimo. O dėl nepriklausomo finansavimo, noriu pasakyti, kad pristatomas šiandien projektas tiesiogiai apie finansavimo nepriklausomumą nekalba, tačiau yra nustatyta, kad Vyriausybė nustatytų nevyriausybinių organizacijų politikos prioritetus penkeriems metams, tai yra pati nusistatytų, kaip per penkerius metus bendraujama. Taigi tikėtina, kad galbūt atsirastų ir tam tikras nevyriausybinių organizacijų finansavimo mechanizmas. Netiesiogiai šiame įstatymo projekte yra minima, kad koordinuojanti valstybės ir nevyriausybinių organizacijų santykius, veiklą Socialinės apsaugos ir darbo ministerija renka ir pateikia informaciją apie konkursus, ir pateikia nevyriausybinėms organizacijoms, taip pat ir kitos institucijos pagal savo kompetenciją. Žinoma, būtų idealu, jeigu atsirastų nevyriausybinių organizacijų paramos fondas. 
PIRMININKAS. Ačiū. Norėčiau paprašyti atsakinėti trumpiau, nes norinčių klausti yra daugiau. Klausia A. Dumčius. 
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkui, pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, vienas klausimas labai svarbus – Nevyriausybinių organizacijų taryba, kaip nauja institucija, bet visiškai neaišku, kaip ji, iš ko, koks statutas, kaip ji veiks? Žiūrėkite, yra keli šimtai, vos ne 600 organizacijų. Kokį atstovavimą turės šita taryba? Iš kur? Visos gi nepateks. Ačiū. 
V. BŪDIENĖ. Dėkoju už klausimą. Norėčiau atkreipti dėmesį, kad 7 straipsnio 3 punktas sako, kad Lietuvos Respublikos Vyriausybė detalizuos įvairius tarybos veiklos aspektus parengdama tarybos nuostatus. Tuose nuostatuose bus ir daugiau apibrėžtų principų, kaip veiks Nevyriausybinių organizacijų taryba, ją numatoma sudaryti pariteto pagrindais iš valstybinių ir nevyriausybinių organizacijų atstovų. 
PIRMININKAS. Klausia E. Žakaris. 
E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, du trumpi klausimai. Vienas. Nevyriausybinių organizacijų sąjungų, draugijų ir t. t. veiklą reglamentuoja Asociacijų įstatymas. Kodėl jūs teikiate atskiru įstatymu, kaip čia tada bus su visom kitom sąjungom, draugijom ir t. t.? 
Ir antras klausimas. Visos nevyriausybinės yra registruojamos ir veikia tam tikrų savivaldybių teritorijose, o jūs teikiate, kad už nevyriausybinių visą veiklą, priežiūrą bus atsakinga Socialinės apsaugos ir darbo ministerija. Ar vis dėlto ne savivalda turėtų būti? Ačiū. 
V. BŪDIENĖ. Dėkoju už klausimą. Iš tikrųjų viešieji juridiniai asmenys, kurie, manytina, yra nevyriausybinės organizacijos, gali būti trijų juridinių formų, tai yra: asociacijos, viešosios įstaigos ir labdaros ir paramos fonai. Tai nevyriausybinės organizacijos yra tik dalis jų. Tarkime, universitetai yra taip pat viešosios įstaigos, yra ir prie ministerijų daugybė viešųjų įstaigų, kurios iš tikrųjų nėra nevyriausybinės organizacijos, jos yra absoliučiai vyriausybinės, galima taip sakyti. Todėl šitas įstatymo projektas ir sureguliuotų, padėtų išgryninti, kas yra tikrosios nevyriausybinės organizacijos. Aš peržvelgiau kai kurių savivaldybių tinklalapius, tai mačiau, kad savivaldybės, skelbdamos konkursus, pačios išranda savo nevyriausybinės organizacijos apibrėžimą. Kiekviename tinklalapyje, radusi skelbiamą konkursą, matau kitką manant esant nevyriausybinę organizaciją. 
Dėl Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos. Ji koordinuos bendrais bruožais teisės aktus, kuriuos reikės parengti, jeigu bus priimtas šitas įstatymas. Ji koordinuos tarpžinybinę veiklą nevyriausybinių organizacijų. Bet, žinoma, bendravimas su savivaldybėmis, jokių abejonių, išliks kaip ir buvęs, galbūt ir sustiprės, ko šiaip visi ir norėtume. 
PIRMININKAS. Klausia R. Markauskas. 
R. MARKAUSKAS (DPF). Gerbiamoji pranešėja, kolega A. Dumčius panašiai klausė, bet aš neišgirdau atsakymo. Sudarydami Nevyriausybinių organizacijų tarybą, jūs jau numatote, kad atstovaus devyni valstybės institucijų ir įstaigų vadovai, vienas Savivaldybių asociacijos ir nevyriausybinių organizacijų atstovai. Kodėl tik vienas savivaldybių atstovas atstovauja, o jūs kalbate ir noras yra, kad kuo artimiau šitas įstatymas veiktų su savivalda. Ačiū. 
V. BŪDIENĖ. Taip, numatyta, kad bus devyni valstybės institucijų, vienas Savivaldybių asociacijos ir dešimt nevyriausybinių organizacijų atstovų. Jeigu manytumėte, kad valstybės dalyje proporcijos galėtų būti kitokios (tikiuosi, kad galbūt Socialinės apsaugos komitetas bus pagrindinis), bus galima pakoreguoti. 
PIRMININKAS. Klausia S. Šedbaras. 
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamoji pranešėja, jau kolega E. Žakaris klausė, bet vis tiek iškyla tikrai atviras klausimas, koks santykis tarp nevyriausybinių organizacijų, asociacijų, draugijų, sąjungų, ir kaip jūs manote, ar apskritai teisingas yra žodis „nevyriausybinės“, iš populiarios kalbos perkeltas į įstatymą? Atrodytų, kad yra vyriausybinės organizacijos ir nevyriausybinės. Nes tai yra vertimas iš anglų kalbos, government yra ne tik vyriausybė, yra ir valdžia, valdymas. Ar diskutavote su kalbininkais, ar tai yra tikrai tikslus žodis? Bet svarbiausia, kaip bus su Asociacijų įstatymu ir šių dviejų teisinių formų santykiu toliau? 
V. BŪDIENĖ. Pagal šito įstatymo viziją niekas neturės persiregistruoti. O buvimas nevyriausybine organizacija bus kaip papildoma žymė, nes atitiks apibrėžime numatytus kriterijus, tačiau ir toliau išliks asociacijos, viešosios įstaigos, labdaros ir paramos fondai, kaip juridiniai asmenys. 
Dėl žodžių. Iš tikrųjų yra trys klasikiniai sektoriai. Yra valdžios, arba vadinamasis vyriausybinis, privatus, arba pelno siekiantis, sektorius ir yra visuomeninis sektorius, pilietinis, tradiciškai ir kitų šalių vadinamas nevyriausybiniu. Taigi tas visuomeninis sektorius, arba veikimas piliečiams savanoriškai susivienijus, būtent čia ir yra įvardinamas kaip nevyriausybinis sektorius pagal praktiką ir tradiciją. Nes nevyriausybinė organizacija praktiškai gyvenime yra, tik de jure nėra niekaip įteisinta. 
PIRMININKAS. Klausia R. Kupčinskas.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamoji pranešėja, anksčiau buvo visuomeninės organizacijos, kurios vėliau turėjo persiregistruoti pagal Asociacijų įstatymą. Dabar mano kolega paklausė, ar nereikės persiregistruoti nevyriausybinėms organizacijoms iš naujo? Jos ir toliau veiks pagal Asociacijų įstatymą, bet vis dėlto, man atrodo, tos asociacijos turės būti deklaruotos kaip nevyriausybinės. Čia turbūt tam tikra registracija kokiame nors registre privalės būti. 
Ir dar vienas dalykas. Kadangi dabar nevyriausybinės organizacijos yra skirstomos į grupinės naudos, viešosios naudos, vis dėlto, kai bus išsakyti Lietuvos Respublikos Vyriausybės prioritetai penkeriems metams, kaip paminėta šiame įstatyme, kam bus teikiamas prioritetas? Ar grupinės naudos nevyriausybinėms organizacijoms, ar viešosios naudos, ar nevyriausybinėms organizacijoms? Ir kaip tai bus atstovaujama? Ačiū. 
V. BŪDIENĖ. Dėkoju už klausimą. Dėl registracijos. Iš tikrųjų 10 straipsnio 1 punkte yra numatyta, kad juridinių asmenų registre teisės aktų nustatyta tvarka bus tvarkomi nevyriausybinių organizacijų duomenys ir dokumentai. Dabar negalime tiksliai pasakyti, kiek iš visų trijų įvardytų juridinių formų yra nevyriausybinių organizacijų. Jos, norėdamos turėti nevyriausybinės organizacijos statusą, turės Registrų centre registruoti papildomą žymę arba, jeigu bus numatyta lydimaisiais teisės aktais, kitaip. 
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjai. Yra norinčių kalbėti už, prieš. Už kalba D. Kuodytė. 
D. KUODYTĖ (LSF). Gerbiamieji kolegos, dar kartą noriu pasidžiaugti, kad pagaliau toks įstatymas atsirado. Iš tiesų apgailėtina, kad jo 20 metų nebuvo. Tai buvo didelis nevyriausybinio sektoriaus, kuris yra visuomenės sveikatos, pilietinės visuomenės sveikatos požymis, plėtros stabdys. Šis įstatymas turi daug, sakykime taip, problemų. Manau, kad jis Seime bus tobulinamas, tačiau turbūt mūsų visų garbės reikalas, kad šis įstatymas būtų priimtas. Tad pasisakau už. 
PIRMININKAS. Prieš kalba S. Bucevičius.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamoji Dalia, gerbiu jus, bet girdint, kaip į tuos klausimus, kurie šiandien buvo pateikti šioje salėje, atsakinėjo pranešėja, ar jums nesusidarė toks įspūdis, kad įstatymas dėl įstatymo, kad turėtume priimti? Jūs dabar man mojuojate pirštu ir sakote, kad ne. Bet ar jūs nuoširdžiai dedate ranką prie širdies ir sakote, kad iš tikrųjų tas įstatymas gyvybiškai reikalingas nevyriausybinėms organizacijoms? Nesakau, kad prieš, bet turiu atsiprašyti jūsų, Dalia, nes aš šiandien susilaikysiu po pateikimo. Net po pateikimo. Buvo pagrįstų klausimų tiek iš kairės, tiek iš dešinės, bet atsakymai buvo, sakykime taip, gana vangoki. Taigi spręskime, kolegos, ką daryti.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, kadangi buvo pasisakymai už, prieš, vyksta balsavimas. Balsuojame. Pritariantys Nevyriausybinių organizacijų įstatymo projektui, spaudžia už, mąstantys ir manantys kitaip, spaudžia kitokius mygtukus. 
Už balsavo 57, prieš nėra, susilaikė 19. Po pateikimo įstatymo projektui pritarta.
Gerbiamieji kolegos, nors Seniūnų sueiga siūlė pagrindiniais komitetais Audito arba Valstybės valdymo ir savivaldybių, aš manau, logiška, kad pagrindinis būtų Socialinių reikalų ir darbo komitetas, nes atsakinga ministerija irgi Socialinės apsaugos. O minėti komitetai galėtų būti papildomi. Tada, aš manau, būtų… Niekas neprieštarauja? Galime pritarti. Svarstymas numatytas birželio 11 d.

11.16 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 5, 6, 110, 161, 1611, 162 ir 225 straipsnių papildymo ir pakeitimo ir Kodekso papildymo 1612 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-290 (pateikimas)

Svarstome 2-7 darbotvarkės klausimą – Administracinių teisės pažeidimų kodekso kai kurių straipsnių papildymo ir pakeitimo ir kodekso papildymo 1612 straipsniu įstatymo projektą. Pranešėjas – R. Žemaitaitis.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, leiskite pristatyti Administracinių teisės pažeidimų kodekso 5, 6, 110, 161, 1611, 162 ir 225 straipsnių papildymo ir pakeitimo ir 1612 straipsnio papildymo įstatymo projektą. Tai yra iš tikrųjų sena klaida, kurios mes neištaisėme dar anoje kadencijoje, kai buvo kompleksiškai peržiūrimas Administracinių teisės pažeidimų kodeksas. Tam tikros nuostatos buvo keičiamos, bet nežiūrima į kitus straipsnius. Siūlau papildyti. Esmė yra ta, kad atsirastų atsakomybė ir baudos padidėtų būtent už savivaldybių tarybų patvirtintų atliekų taisyklių nesilaikymą. Kas esate dirbę savivaldybėse, kolegos, ko gero, žinote šitą problemą.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti V. A. Matulevičius.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis pranešėjau, ar jūs nemanote, kadangi siūlote tokius pakeitimus, kad vertėtų svarstyti ir tokį dalyką, kaip proporcinių baudų skyrimą, jeigu taip galima pasakyti. Nes vienam žmogui ir 100 Lt pagal jo pajamas yra baisūs pinigai, o kitam tai yra kaip arbatpinigiai. Pavyzdžiui, Suomijoje tam tikras procentas nuo pajamų skiriamas nustatant baudas. Ar mums irgi nereikėtų eiti šiuo keliu? Kaip jūs manote? 
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Tokiu atveju reikėtų peržiūrėti ir Administracinių teisės pažeidimų, ir Baudžiamąjį kodeksą. Reikėtų į visą šitą kompleksiškai pasižiūrėti. Tai nėra mano keičiamo įstatymo pasiūlymas. Žiūrint į praktiką, ką jūs sakote, jeigu pirmą kartą padaro pažeidimą, niekada žmogus negauna baudos. Jis gauna pirmą įspėjimą ir geranorišką prašymą susitvarkyti arba laikytis taisyklių, ar šunį užregistruoti, ar gauti statybos leidimą ir panašiai. Bet jeigu žmogus sistemiškai pažeidinėja antrą, trečią, ketvirtą ir penktą kartą, aš manau, kad tada turi susilaukti adekvačios baudos. Nes tada visuomenei iškreiptas vaizdas išeina. Vieni žmonės laikosi mūsų sukurtų taisyklių, bendruomenės taisyklių, kiti nesilaiko.
Dėl baudos diferencijavimo, ką jūs sakėte, aš manau, čia yra gera diskusija. Jeigu Seime kiltų tokia diskusija, aš manau, kad sulauktų palaikymo.
PIRMININKAS. Dėkoju už atsakymus. Už ir prieš užsirašiusių kalbėti nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Norite balsuoti. Balsuojame dėl Administracinių teisės pažeidimų kodekso kai kurių straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projekto.
Už balsavo 71, prieš nėra, susilaikė 4. Įstatymo projektui po pateikimo pritarta.
Siūlomi komitetai. Pagrindinis – Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas – Kaimo reikalų komitetas. Siūloma svarstyti birželio 18 d.

11.20 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1241, 222 ir 2602 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-407 (pateikimas)
 
Svarstome darbotvarkės 2-8 klausimą – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1241, 222 ir 2602 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-407. Pateikimas. Pranešėjas – R. Žemaitaitis.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Taip pat leiskite, kolegos, pristatyti Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1241, 222 ir 2602 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Esmė. Dabar yra taip, kad kai kurios savivaldybės jau įkūrė vadinamuosius municipalinius, vietos viešosios tvarkos skyrius. Pagal šiuo metu galiojančias nuostatas jie neturi teisės išrašyti administracinių teisės pažeidimų protokolų. Tą teisę turi policija kai kuriais atvejais. Todėl siūlau praplėsti jų galimybes ir funkcijas. Juolab kad priėmus šitas įstatymo pataisas, dalis, kuri tenka policijos darbui, būtų panaikinta, o tą galėtų atlikti viešosios tvarkos skyriai. Kas jau susidūrėte, Vilniuje, Kaune, Klaipėdoje, Panevėžyje, Šiauliuose tokie skyriai veikia ir pakankamai prisideda prie savivaldybės įvaizdžio formavimo.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti R. Kupčinskas. 
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, tai tokiu atveju, kiek aš suprantu, surašyti protokolus… ir ta nuobauda turės būti skiriama arba šitas klausimas svarstomas administracinėse komisijose, ar aš teisingai supratau?
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Taip.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Savivaldybių, aš turiu galvoje?
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Būtent savivaldybėms suteikiamas tas įgaliojimas ir funkcijos tikriesiems šeimininkams.
PIRMININKAS. Dėkojame. Kalbėti už ir prieš nėra norinčių. Balsuojame. Teisingai. 
Už balsavo 74, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Po pateikimo Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1241, 222 ir 2602 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui pritarta.
Siūlomas pagrindiniu komitetu Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Siūloma svarstyti taip pat birželio 18 d.

11.23 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 126, 127, 129, 1302, 329 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-458 (pateikimas)
 
Svarstome dar vieną – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 126, 127, 129, 1302, 329 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-458. Pateikimas. Pranešėjas – S. Jovaiša.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, teikti Administracinių teisės pažeidimų kodekso minėtų straipsnių pakeitimus paskatino negerėjanti situacija, kai neblaivūs vairuotojai labai dažnai sėda prie vairo, padaro didelių nusižengimų. Jų dėka, jeigu galima taip pasakyti, žūsta žmonės, sužalojami. 
Statistika tiek 2011 m., tiek 2012 m. yra labai panaši. Išaiškinama beveik po 13 tūkst. neblaivių vairuotojų atvejų. Šių metų pirmojo ketvirčio skaičiai taip pat labai panašūs, tendencija nesikeičia. Žuvusių žmonių labai panašūs skaičiai per mano paminėtus metus taip pat. Mes prarandame po vieną, galima sakyti, abiturientų klasę per metus, po 27–28 žmones. Žodžiu, reikia imtis griežtesnių dalykų, kad ta statistika preventyviai būtų sustabdyta. 
Esu gavęs ir policijos vadovų palaikymą atkreipti dėmesį į šiuos pasikartojančius neigiamus reiškinius mūsų Respublikoje. Todėl ir siūlau griežtinti atsakomybę už minėtų pažeidimų vykdymą. 
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti 4 Seimo nariai. Pirmasis klausia A. Dumčius.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkui, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis Sergejau, visiškai pritarčiau, aišku, griežtinimui, nes dalykai keliuose negerėja, tam tikros priemonės davė rezultatų per pastaruosius gal trejetą, ketvertą metų, o įvykių yra ir labai žiaurių.
Klausimas būtų maždaug toks. Bausmės yra vis dėlto ypač griežtos, jūsų pasiūlytos. Jos neatitinka kodekso priekinių dalių, kur yra baziniai nuostatai, tų baudų, kurias jūs dabar žiauriai padidinote. Štai toks neatitikimas. Ar neatrodytų, kad reikės lyginti tas bausmes šiek tiek mažinant jas? Šiaip visiškai pritariu.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū už klausimą. Šiaip jau mes esame gavę Seimo Teisės departamento pastabų, kuriose jūsų klausimas atsispindi. Aišku, diskusijoje bus galima svarstant sutvarkyti tuos dalykus.
Bet aš norėčiau atkreipti dėmesį į vieną esminį dalyką. Būsimas pažeidėjas, žinodamas, kad jo laukia kur kas griežtesnės baudos, galbūt atsisakys vis dėlto sėsti prie vairo, padaręs prasižengimą, kad išvengtų… Iš tikrųjų aš sutinku – sankcijos yra nemenkos. 
PIRMININKAS. Klausia R. Kupčinskas. 
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Dėkui. Jau paklausė mano klausimą. Ačiū.
PIRMININKAS. Tada klausia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, ar jums neatrodo, kad pavojingiausi yra tie žmonės, kai sulaikomi vairuotojai, kurie yra bausti daug kartų, padaro avarijas, neturi teisių, ar ne čia yra pati pagrindinė esmė, kad reikia sugalvoti, ką su jais daryti? Kokios sankcijos bus pritaikomos, nes iš jų kokią nors finansinę nuobaudą paimti yra labai sudėtinga? Kaip jūs galvojate tą suderinti? Ačiū.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Pirmiausia, nors ir kokią transporto priemonę jie vairuotų, pigesnę ar brangesnę, ji, šiaip ar taip, bus konfiskuojama, ir tokiam piliečiui įsigyti bus vis sunkiau ir sunkiau dėl, aišku, turbūt finansinių galimybių. Žinoma, baisiausia, kai tokie piliečiai padaro avarijas ir jose sužalojami arba žūsta žmonės, jau tada čia Baudžiamasis kodeksas įsigalioja. Jeigu finansinė bausmė yra per didelė, galima svarstyti ir diskutuoti. Aš jau esu gavęs tokį pasiūlymą dėl neatlygintinų viešųjų darbų taikymo tokiems piliečiams.
PIRMININKAS. Klausia A. Nesteckis.
A. NESTECKIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, mano yra maždaug tas pats klausimas, kaip ir kolegės V. M. Čigriejienės. Esmė yra ta, kad priskaičiuota baudų yra didžiuliai kiekiai, kurie nesumokėti, jie kabo. Jūsų įstatymo projekto pataisa yra lyg ir pareigingiems vairuotojams, bet pareigingi vairuotojai ir taip nedaro tokių nusižengimų, apie kuriuos jūs šiandien kalbate. Manyčiau, gal būtų galimybė ne didinti bausmių, o galvoti apie kitokius metodus, kad jų negalėtų išvengti tie, kurie iš tikrųjų nemoka baudų ir nesirengia jų mokėti, ir tie piliečiai, kurie 3–4 kartus yra sulaikyti ir vėl daro pažeidimus? Jiems reikėtų iš tikrųjų taikyti sankcijas, o jūsų įstatymo projektas yra tiktai pareigingiems vairuotojams. Ar nemanote, kad reikėtų kitaip suformuluoti tą pasiūlymą dėl įstatymo šitos problemos, kurią jūs įvardinate?
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Aš suprantu jūsų klausimą ir iš dalies atsakiau. Vis dėlto tų, kurie negali susimokėti, gali laukti tie viešieji darbai. Aš visiškai neskirstau, ar pareigingas, ar nepareigingas. Jis yra iš esmės mirtį nešantis pilietis… 
A. NESTECKIS (LSDPF). Objektas.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). …apsvaigęs nuo alkoholio ar kokių nors psichotropinių medžiagų. Kad jo laukia tikrai labai griežtos sankcijos, žinos ne tiktai jis, jeigu jau padarys tokį nusižengimą, bet ir jo giminių, draugų ratas. Aš tikrai žinau, Vakarų valstybėse tos bausmės yra labai griežtos ir jos iš tikrųjų atgraso. Finansinė bausmė yra turbūt pati baisiausia prevencinė priemonė.
PIRMININKAS. Paskutinis klausia A. Matulas.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, vakar važiavau iš savo krašto, iš Pasvalio, į Panevėžį, į Vilnių, tai kelyje Pasvalys–Panevėžys vyksta lenktynės. Gal kelios mašinos važiuoja, kaip priklauso, 90 km/val greičiu, visi kiti siautėja, ypač siautėja latviai. Ties Jurgėnų kaimu yra ženklas 70, įrengtas radaras greičio nesumažino. Jį nupaveikslavo. Žodžiu, niekas neima į galvą. Važiuoja tarptautinis autobusas, vežantis keleivius iš Talino į Vilnių. Aš iš paskos pabandžiau pažiūrėti, kokiu greičiu jis važiuoja – 120 km/val. Aš nemanau, kad jie visi apsvaigę arba girti. Tiesiog tos priemonės, kuriomis jūs siūlote atgrasinti dalį vairuotojų, kurie ten girtuokliauja, išties bus efektingos, bet ar jūs nemanote, kad vis dėlto kažką reikia dar labiau galvoti ir plačiau galvoti, numatyti didinti baudas ir neblaiviems, ir neatsakingiems vairuotojams? 
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Aišku, jeigu policija pateiks tokių įžvalgų, kad reikėtų sugriežtinti, čia nelabai sunku ir padaryti bus, bet, kaip aš suprantu, čia yra vis dėlto policijos tiesioginis darbas. Yra greičio matuokliai, yra patrulių ekipažai. Jie turėtų tuos jūsų paminėtus pažeidėjus tiesiog savo priemonėmis valdyti ir, žinoma, atitinkamai bausti. Bet mes skirkime apsvaigusį vairuotoją nuo blaivaus, kai jie daro tuos pačius pažeidimus. Neblaivus nereaguos. Jis yra neadekvatus ir tikimybė padaryti sunkų autoįvykį su pasekmėmis yra daug didesnė. Mano visų šitų pasiūlymų pagrindinė esmė turbūt, kaip šiandien girdėjau iš vieno kolegos pasakymo, kad turėtų būti skaudu ir kad norėtų keistis. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame pranešėjui. Nori kalbėti už tik A. Matulas. Gal atsisakysite? Dėkoju. 
Gerbiamieji kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti? Balsuojame? Balsuojame dėl Administracinių teisės pažeidimų kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projekto. Balsavimas.
Už balsavo 53, prieš – 2, susilaikė 10. Administracinių teisės pažeidimų kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektui po pateikimo pritarta. 
Siūlomas pagrindinis Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Svarstymas numatytas birželio 18 d. 

11.34 val.
Seimo protokolinio nutarimo „Dėl Regvitos Jagelavičienės ir Vilijos Budrevičiūtės peticijos“ priėmimas

Gerbiamieji kolegos, iki pertraukos mes galime pasvarstyti trečią rezervinį – Seimo protokolinio nutarimo „Dėl Regvitos Jagelavičienės ir Vilijos Budrevičiūtės peticijos“ projektą. Pranešėjas – P. Čimbaras.
P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, vadovaudamasis Peticijų įstatymo ir Seimo Peticijų komisijos nuostatomis, teikiu išvadą dėl Regvitos Jagelavičienės ir Vilijos Budrevičiūtės peticijos. Seimo Peticijų komisija šių metų balandžio 24 d. posėdyje išnagrinėjo R. Jagelavičienės ir V. Budrevičiūtės peticiją dėl butų privatizavimo lengvatinėmis sąlygomis ir priėmė sprendimą tenkinti peticijoje pateiktą pasiūlymą priimti Valstybės paramos būstui įsigyti ar išsinuomoti ir daugiabučiams namams atnaujinti įstatymo pataisas, sudaryti sąlygas savivaldybės gyvenamąsias patalpas privatizuoti nuomininkams, kuriems gyvenamosios patalpos buvo išnuomotos pagal Lietuvos Respublikos valstybės paramos būstui įsigyti ar išsinuomoti įstatymą (gyvenamosios patalpos išnuomotos iki 2002 m. gruodžio 31 d.) ir kurie nepertraukiamai gyvena tose pačiose nuomojamose gyvenamosiose patalpose dešimt ir daugiau metų. Komisija tokį sprendimą priėmė atsižvelgusi į Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos pateiktą nuomonę, į Europos socialinės chartijos pasiūlymą mažinti priverstinių iškeldinimų skaičių, taip pat manydama, kad būtina sudaryti sąlygas savivaldybės gyvenamąsias patalpas privatizuoti minėtiems nuomininkams, t. y. tiems, kuriems gyvenamosios patalpos buvo išnuomotos pagal Gyventojų aprūpinimo gyvenamosiomis patalpomis įstatymą (gyvenamosios patalpos išnuomotos iki 2002 m. gruodžio 31 d.) ir kurie nepertraukiamai gyveno tose pačiose nuomojamose patalpose dešimt ir daugiau metų, nes tie žmonės per daugelį metų nuomos metu investavo į tuos butus daug lėšų ir darbo. 
Komisija, atsižvelgusi į tai, kad Socialinės apsaugos ir darbo ministerija parengė Gyventojų aprūpinimo gyvenamosiomis patalpomis įstatymo pakeitimo įstatymo projektą, kuriuo siekiama sudaryti sąlygas savivaldybės gyvenamąsias patalpas privatizuoti minėtiems nuomininkams, taip pat nusprendė pasiūlyti Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai parinkti savivaldybes ir susitarti su jomis dėl bandomųjų projektų parengimo, įvertinant galimai privatizuotinų butų kainą ir atsižvelgiant į buto kainą pakeitusias nuomininko investicijas. Atsižvelgus į visa tai, prašau pritarti komisijos išvadai ir priimti Seimo protokolinį nutarimą tenkinti pareiškėjų peticijoje pateiktą pasiūlymą pakeisti minėtą įstatymą taip, kaip siūlo pareiškėjos.
PIRMININKAS. Už nori kalbėti A. Dumbrava.
A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju, pirmininke. Labai trumpai. Tikrai labai aktualus klausimas. Dėkoju peticijų teikėjoms, dėkoju komisijai, kad vis dėlto atsižvelgė. Tikrai siūlyčiau pritarti, nes mes ir patys Seime nagrinėjome daugelį tų klausimų, susidarė didelė eilė. Turėtume gauti ir Vyriausybės teigiamą išvadą. Tikrai yra daug žmonių, kurie dėl vienokių ar kitokių priežasčių nesuspėjo privatizuoti, tačiau tai nėra nei socialinis būstas…. Dar iki 2003 m. nebuvo Socialinio būsto įstatymo ir apskritai tokios sampratos, todėl tikrai siūlyčiau pritarti ir duoti eigą šiam projektui. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Balsuojame. 
Už balsavo 58, prieš nėra, susilaikė 6. Peticijų komisijos protokoliniam nutarimui pritarta.
Gerbiamieji kolegos, skelbiama pertrauka iki 12 val., 20 min. (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, dar kartą kartoju: pertrauka iki 12 val., pertrauka tęsiasi 20 min. 

Pertrauka

PIRMININKAS. Kažkaip vasara daro įtaką lankomumui po 12 val. Mes turėtume svarstyti Seimo kontrolierių įstatymo 3 ir 19 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą, bet nematau ministro ir jo deleguotų atstovų. 
Kreipiuosi į poną S. Šedbarą, gal jis galėtų pristatyti r-2 klausimą, nes nematau J. Sabatausko. Galite? Labai ačiū. 

12.03 val.
Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 17, 19 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. XIP-4806 atitikimo Lietuvos Respublikos Konstitucijai

S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas balandžio 10 d. vertino pagal Audito komiteto prašymą. Tai nebuvo preliminarus vertinimas įprasta tvarka, pagal Statutą, kai Teisės departamentas rašo išvadą ir komitetas vertina iš anksto. Šiuo atveju svarstymo metu Audito komitetas kreipėsi į Teisės ir teisėtvarkos komitetą, kad vis dėlto įvertintų kai kurių nuostatų atitiktį Konstitucijai. Komitetas tokią išvadą padarė. 
Aš galbūt viso komiteto sprendimo neskaitysiu, bet Teisės ir teisėtvarkos komitetas įžvelgė, kad tos nuostatos, dėl kurių Audito komitetas iš tiesų kreipėsi, galimai prieštarauja Konstitucijos 128 straipsnio 2 daliai, ir pagrindiniam komitetui siūlė nepritarti minėto projekto 2 straipsnio 4 ir 5 dalims. Tai yra klausimai, susiję su valstybės lėšų tam tikroms veiklos formoms panaudojimu, reinvesticijomis. Galutinis sprendimas – Audito komiteto, tačiau Teisės ir teisėtvarkos komitetas tikrai pritarė abejonėms, kad atskiros nuostatos prieštarauja Konstitucijai. 
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti komiteto išvadai ir atmesti? (Balsai salėje) Galime. Nebalsuojame? (Balsai salėje) Pritarti komiteto nuostatai… Balsuojame! Gerai, balsuojame. Kas pritaria komiteto nuomonei, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja kitaip. 
Už balsavo 36, prieš nebuvo, susilaikė 2. Komiteto nuomonei pritarta. 
Kadangi ministras ne Senelis Šaltis, choru jo nekviesime. (Juokas salėje) Gerbiamieji kolegos, skelbiu techninę 10 min. pertrauką. Posėdį baigsime vėliau, dar svarstysime Vyriausybės ataskaitą, bet ji prasidės 12.20 val. Ačiū. 
Pertrauka

12.12 val.
Seimo kontrolierių įstatymo 3 ir 19 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-433, Įstatymo „Dėl Konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą fakultatyvaus protokolo ratifikavimo“ projektas Nr. XIIP-451 (pateikimas)

PIRMININKAS. Grįžtame į rytinę darbotvarkę. Darbotvarkės 1-9 klausimas – Seimo kontrolierių įstatymo 3 ir 19 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-433 ir, kadangi čia sujungta, įstatymo „Dėl Konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą fakultatyvaus protokolo ratifikavimo“ projektas Nr. XIIP-451. Pranešėjas – J. Bernatonis. 
J. BERNATONIS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos Seimo nariai, atsiprašau, kad vėluoju, bet netikėtai pasikeitus darbotvarkei, kaip greitai spėjau, taip atvykau. 
Visų pirma dėl Seimo kontrolierių įstatymo 3 ir 19 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto. 
Įstatymo projektas parengtas siekiant, kad Lietuvos Respublikoje būtų tinkamai įgyvendinamas ketinamas ratifikuoti Jungtinių Tautų konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą fakultatyvus protokolas. Šios konvencijos fakultatyvaus protokolo nuostatos įtvirtina reikalavimą valstybėms, konvencijos fakultatyvaus protokolo šalims, nacionaliniu lygmeniu įsteigti arba paskirti vieną ar keletą nacionalinių institucijų, kurių atstovai reguliariai lankytųsi laisvės atėmimo vietose, siekdami užkirsti kelią juose esančių asmenų, iš kurių atimta laisvė, kankinimui ir kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ar baudimui. 
Įstatymo projekto 1 straipsnyje siūlome išplėsti keičiamo Seimo kontrolierių įstatymo 3 straipsnyje įtvirtintą Seimo kontrolierių veiklos tikslą ir nustatyti, kad vienas iš Seimo kontrolierių veiklos tikslų – vykdyti nacionalinę kankinimų prevenciją pagal konvencijos fakultatyvų protokolą. Įstatymo projekto 2 straipsniu siūloma patikslinti Seimo kontrolierių įstatymo 19 straipsnio 1 dalyje numatytas Seimo kontrolierių teises ir nustatyti, kad Seimo kontrolieriai turi teisę bet kuriuo paros metu patekti į patalpas, kuriose ištisą parą yra laikomi asmenys, ir nekliudomai, be liudininkų matytis su jose esančiais asmenimis. 
Priėmus įstatymo projektą, atitinkamai būtų išplėsti Seimo kontrolierių įgaliojimai ir jiems būtų priskirtos naujos funkcijos – prižiūrėti, ar asmenų, iš kurių atimta laisvė, laikymo vietose nėra kankinama, kitaip žiauriai, nežmoniškai ar žeminant tų asmenų orumą elgiamasi, ar tie asmenys taip baudžiami. 
Siūlome Lietuvos Respublikos Seimui svarstyti įstatymo projektą kartu su įstatymo „Dėl Konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą fakultatyvaus protokolo ratifikavimo“ projektu. Jeigu galima, iš karto ir jį pristatyčiau. 
Tikslas – ratifikuoti šį Konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą fakultatyvų protokolą, priimtą Jungtinių Tautų Generalinėje Asamblėjoje 2002 m. gruodžio 18 d., ir taip įvykdyti jam įsigalioti Lietuvos Respublikoje būtinas nacionalinės teisės procedūras. Tai yra ratifikuotina sutartis. Pagal protokolą yra sukuriama asmenų, kuriems yra atimta laisvė, laikymo vietų, kuriose asmenys yra arba gali būti laikomi nelaisvi, vadovaujantis valdžios institucijos įsakymu ar jai sutikus, nepriklausomos stebėsenos sistema, įsteigiamas Prevencijos pakomitetis prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą. Protokolu valstybėms, jo šalims nustatoma pareiga paskirti ar įsteigti nepriklausomą nacionalinę prevencijos instituciją, skirtą kankinimų prevencijai nacionaliniu lygiu tikrinant laisvės atėmimo vietas. 
Buvo diskusija, ar reikėtų steigti specialią instituciją, ar tai galima būtų pavesti Seimo kontrolieriams. Vyriausybės pozicija yra ta, kad tai galėtų atlikti Seimo kontrolierių įstaiga, suprantama, atitinkamai padidinus jos finansavimą ir sudarius galimybę priimti naujų žmonių. Todėl, kadangi šių metų biudžete tokie asignavimai nėra numatyti, siūloma numatyti, kad įstatymas įsigalios nuo 2014 m. sausio 1d., o įgyvendinti reikalingos lėšos turėtų būti numatytos skiriant Seimo kontrolierių įstaigai valstybės biudžeto asignavimus 2014 m. 
PIRMININKAS. Dėkojame. Jūsų nori paklausti 4 Seimo nariai. Pirmasis klausia R. Markauskas. 
R. MARKAUSKAS (DPF). Ačiū. Gerbiamasis ministre, įgyvendinant projektą, kaip jūs ir minėjote, reikės papildomų lėšų. Kodėl 9 etatus jūs numatote? Ganėtinai didelė suma iš biudžeto – pusė milijono ar daugiau reikalinga šiam įstatymui. Kodėl 9 etatai? 
J. BERNATONIS (LSDPF). Buvo tartasi su Seimo kontrolierių įstaiga. Mes galvojome, kad šiai papildomai funkcijai atlikti pakaktų ir penkių etatų, bet jų pozicija buvo, kad dėl didelio krūvio kitiems žmonėms reikėtų daugiau. Mes manome, kad Seimo kontrolierių įstaigą galima sustiprinti, nes ji spręs labai svarbius dalykus, kurie labai apleisti Lietuvoje. Aš manau, kad problemų dėl elgesio su kaliniais Lietuvos kalėjimuose yra pakankamai. Taigi darbo kontrolieriams užteks. Čia kalbama ne apie naujus Seimo kontrolierius, bet apie jų padėjėjus… statusą.
PIRMININKAS. Klausia B. Pauža. 
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Atsisakau, kadangi paklausė prieš tai, dėl pinigų. Ačiū. 
PIRMININKAS. Dėkoju. S. Jovaiša.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, norėjau paklausti, ar čia apima tik elgesį su nuteistaisiais, ar taip pat jų kalinimo sąlygas ir kas ta kryptimi yra daroma, nes, kiek anksčiau teko girdėti, dėl tų nežmoniškų laikymo sąlygų taip pat yra gauta daug skundų? 
J. BERNATONIS (LSDPF). Taip, tie dalykai taip pat numatomi ir konvencijoje. Suprantama, ir šie kontrolieriai tikrins ir sąlygas. Tikrino ir kitos tarptautinės organizacijos ir konstatavo ne kokią padėtį Lietuvos kalėjimuose. Bet jūs suprantate, kad turbūt tai priklauso nuo valstybės galimybių. Visi tie projektai, kurie buvo sumanyti dar praeitos Vyriausybės, dabar yra tęsiami, ir mes ieškome galimybių per privataus kapitalo ir viešąją partnerystę, kadangi valstybė lėšų tiek daug iš biudžeto dabar skirti negali, spręsti tuos klausimus: tiek Lukiškių kalėjimo perkėlimo į Pravieniškes, tiek pastatymo naujo kalėjimo Vilniaus mieste, tiek Šiaulių kalėjimo. Tai, suprantama, nebus išspręsta per vienerius metus. Bet dabar galiu pasakyti gerą žinią, kad mūsų donorai – Norvegijos Karalystė – skyrė per 7 mln. eurų ir tos lėšos taip pat bus panaudotos gerinant sąlygas kalėjimuose, pereinant prie kamerų sistemos, taip pat steigiant atvirus kalėjimus, tai yra stengiamės įgyvendinti konvencijos nuostatas pagal tas galimybes, kurias turime. 
PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė. 
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis ministre, prašom pasakyti, ar jums neatrodo, kad nusikaltimai tai daromi lietuviški, o sąlygų jie reikalauja vakarietiškų. Sakykite, ar mūsų Seimo kontrolieriai suspės tai padaryti ir ištirti, nes Peticijų komisija iš įkalinimo įstaigų gauna labai daug įvairių interpretacijų, jie studijuoja Baudžiamąjį kodeksą, pakaustyti, tiesiog srautais plūsta. Aš abejoju, ar mūsų kontrolieriai galės tą padaryti efektyviai ir gerai. 
J. BERNATONIS (LSDPF). Aš tikrai tuo neabejoju, nes jeigu nieko nedarysime, tai tikrai nieko nepadarysime. Jeigu būtų institucija atsakinga ir turėtų pakankamą finansavimą tam, kad organizuotų kontrolę, tai situacija turėtų gerėti. Dėl to, kad kaliniai gilina savo išsilavinimą, tai, aš manau, irgi pozityvus dalykas. Ir šiaip jau šiek tiek mūsuose reiktų keisti požiūrį į sąlygas, kurios yra sudaromos. Nes aš tiktai norėčiau kolegas Seimo narius informuoti, kad iš Europos Sąjungos valstybių mes pirmaujame pagal kalinių skaičių 10 tūkst. gyventojų. Jau pirmaujame. 2008 m. dar buvome penkti, ir tai yra pasekmė, aš manau, per daug sugriežtintų mūsų baudžiamųjų įstatymų, tai yra kai mes nesuteikiame galimybės teismui priimti kitokio sprendimo, kaip tik įkalinimo. Dažnai jie tampa visuomenės išlaikytiniais, užuot atidirbę už savo nuodėmes, jie dar gauna ir mūsų išlaikymą. Todėl, aš manyčiau, šiek tiek požiūrį visuomenei reikia keisti ir aš tikiuosi, kad ir mano kolegė Seimo narė, ir kiti prisidėsime prie to, kad tas požiūris būtų šiuolaikiškesnis. 
PIRMININKAS. Dėkoju už pristatymą. Kalbėti už nori V. Gailius. Atsisakysite ar kalbėsite, nes prieš nėra norinčių? 
V. GAILIUS (LSF). Aš, dėkodamas ministrui už pateiktą įstatymo projektą, noriu… 
PIRMININKAS. Gerbiamasis ministre, dėkojame, jums nereikia būti tribūnoje. Gerbiamasis ministre, jūs jau misiją atlikote. 
J. BERNATONIS (LSDPF). Labai ačiū. 
V. GAILIUS (LSF). Ir noriu pasakyti, kad mūsų įkalinimo įstaigose nėra problemos, kad pareigūnai ar ten dirbantys asmenys būtų įtariami, kad kankina. Tokia institucija reikalinga dėl bendros tvarkos trūkumo, realiai mes turime šiandien pataisos namų, kuriuose valdymą organizuoja organizuotos grupuotės, o ne pataisos namų administracija. Todėl palaikau ir siūlau balsuoti už. 
PIRMININKAS. Dėkojame. Gerbiamieji kolegos, balsuojame, ar pritariame Seimo kontrolierių įstatymo 3 ir 19 straipsnių pakeitimo įstatymui ir įstatymo „Dėl Konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą fakultatyvaus protokolo ratifikavimo“ projektui. 
Už balsavo 52, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Po pateikimo įstatymų projektams pritarta. Dėl pirmo pagrindiniu komitetu siūloma skirti Žmogaus teisių komitetą, dėl antro – Užsienio reikalų komitetą, papildomais komitetais Teisės ir teisėtvarkos komitetą ir Žmogaus teisių komitetą. Siūloma svarstyti birželio 11 d. 

12.25 val.
Diskusija dėl Vyriausybės metinės veiklos ataskaitos

Gerbiamieji kolegos, darbotvarkės 1-10 klausimas – diskusija dėl Vyriausybės metinės veiklos ataskaitos. Vyriausybės narius kviečiu užimti vietas Vyriausybės ložėje. Noriu priminti, kad po Vyriausybės ataskaitos pateikimo ją svarsto Seimo komitetai ir rengiama speciali Seimo diskusija, kurios pabaigoje Seimas gali priimti rezoliuciją. 
Gerbiamieji kolegos, eilės tvarka kviesiu komitetų atstovus arba pirmininkus pristatyti komitetų nuomonę. Aplinkos apsaugos komitetas. Nėra tokio komiteto? Audito komitetas. Gerbiamoji pirmininke, Audito komiteto pirmininke, kviečiu į tribūną pristatyti Vyriausybės ataskaitos vertinimą. Tai gal kur nors Aplinkos apsaugos komitetas… Negirdi. 
J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Audito komitete buvo svarstyta Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2012 metų veiklos ataskaita ir nutarta bendru sutarimu pritarti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2012 m. veiklos ataskaitai. Dėkui. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Biudžeto ir finansų komitetas. 
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, situacija yra gana kvailoka, kai šiai Vyriausybei, išdirbusiai praeitus metus dvi savaites, reikia atsiskaityti už anos Vyriausybės darbus. Bet kol nepakeista Konstitucija, tokia yra tvarka, nieko nepadarysi. Biudžeto ir finansų komitetas taip pat svarstė ataskaitą ir esant šiai situacijai bendru sutarimu pritarė. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Ekonomikos komitetą kviečiu tribūną. Gerbiamieji kolegos, pavaduosiu Ekonomikos komitetą, nes aš esu ten pakaitinis, galėčiau pristatyti. 
Buvo svarstyta ir pritarta Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2012 metų veiklos ataskaitai. Pritarta bendru sutarimu. Pasirašo komiteto pirmininkas R. Žemaitaitis.
Kviečiu Europos reikalų komitetą. Pavaduotojų tame komitete yra daug. Suradome. Taip gerai dirba, kad…
M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Neeilinio posėdžio protokolas. Balsavimo rezultatai: 12 – už. 1 – prieš. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Dabar visus informuos Informacinės visuomenės plėtros komitetas. 
M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Informacinės visuomenės plėtros komitetas svarstė Vyriausybės ataskaitą dviem aspektais. Visų pirma XV Vyriausybės, vadovaujamos A. Kubiliaus, nuveiktus darbus ir, kadangi labai trumpai dirbo XVI Vyriausybė, buvo atkreiptas tam tikras dėmesys ir į XVI Vyriausybės veiklą. Norėčiau truputėlį plačiau, jeigu galima, pristatyti Informacinės visuomenės plėtros komiteto požiūrį dėl ataskaitos. 
Visų pirma atkreipėme dėmesį, kad buvusi XV Vyriausybė keletą darbų praeitais metais atliko sėkmingai, pirmiausia paminėtinas antžeminės analoginės televizijos išjungimas Lietuvoje. Tai vyko gana sklandžiai ir be didelių trukdžių. Taip pat, vadovaujantis Europos Sąjungos direktyva, buvo gana sėkmingai organizuotas „Lietuvos pašto“ rinkos liberalizavimas. Už tai buvo atsakinga Susisiekimo ministerija. 
Tačiau nemažai darbų buvo įgyvendinti nesėkmingai arba visai neatlikti. Pirmiausia norėčiau pakalbėti apie tokius darbus, kaip gyventojų perspėjimo ir informavimo naudojant viešųjų judriojo telefono ryšio paslaugų teikėjų tinklų infrastruktūrą. Kaip žinome, informacija yra perduodama, daugėja ryšio… pasenusio ryšio formato informacijos. Naujesnės kartos ryšių technologijos paprasčiausiai tokios informacijos nepriima ir iš esmės ši sistema neveikia. 
Bendrojo pagalbos telefono numeris 112 (už šios infrastruktūros kūrimą yra atsakinga Vidaus reikalų ministerija) yra skirtas tam, kad per bendrąjį pagalbos centrą būtų tinkamai informuotos visos pagalbos sistemos, tiek priešgaisrinės apsaugos, tiek sveikatos apsaugos ar policija. Šiai sistemai buvo išleista 76 mln. Lt, bet iš esmės ji tinkamai ir šiandien dar neveikia. Tuo labiau kad yra likusi struktūra, kuri dubliuoja, nes veikia greitosios pagalbos, priešgaisrinės apsaugos dispečerinės, policija ir iš esmės mes matome, kad mokesčių mokėtojų pinigai yra naudojami neracionaliai. 
Buvusi XV Vyriausybė neatliko ir kitų darbų. Neparengti lydimieji teisės aktai, Informacinių išteklių valdymo įstatymas buvo priimtas, bet įstatymų lydimieji aktai nebuvo priimti. Reikia atkreipti XVI Vyriausybės dėmesį, kad šie teisės aktai turi būti priimti, kad institucijos konkrečiai žinotų, už ką yra atsakingos. 
Neparengtas ir Seimui nepateiktas svarstyti Elektroninių ryšių tinklų informacinio saugumo įstatymo projektas, neapsispręsta dėl kibernetinio saugumo politikos institucinio modelio. Taip pat norėčiau atkreipti XVI Vyriausybės dėmesį į tai, kad informacinės visuomenės plėtros politika turėtų būti laikoma prioritetine.
Mūsų komitetas bendru sutarimu pritarė ataskaitai, bet nusprendė, kad reikia atkreipti dėmesį į tokius dalykus: pirma, pateikiant informaciją apie atliktus darbus, įgyvendintus ar įgyvendinamus projektus, nurodyti ne tik statistinius duomenis, bet ir naudos visuomenei analizę. Antra, papildyti XVI Vyriausybės prioritetus informacinės ir žinių visuomenės plėtra ir nuosekliai planuoti visų valstybės institucijų atitinkamų sričių veiklą atkreipiant dėmesį į tokius dalykus kaip: a) sumani visuomenė; b) sumani ekonomika ir c) sumanus valdymas. 
Aš tikiu, kad XVI Vyriausybė skirs reikiamą dėmesį informacinės visuomenės plėtrai. Dėkoju už dėmesį. 
PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkui. Tikrai komitetas svarstė ataskaitą. Akivaizdu. 
Kviečiu Kaimo reikalų komiteto pirmininką S. Bucevičių. 
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Kaimo reikalų komitetas balandžio 24 d. svarstė Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2012 metų veiklos ataskaitą ir nutarė pritarti veiklos ataskaitai bendru sutarimu. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetą. M. Mackevičius.
M. MACKEVIČ (LLRAF). Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas atidžiai svarstė Vyriausybės 2012 metų veiklos ataskaitą. Nutarta pritarti Vyriausybės 2012 metų veiklos ataskaitai, priimta keletas siūlymų dėl XVI Vyriausybės darbo. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininkę K. Miškinienę.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, kolegos, Socialinių reikalų ir darbo komitetas svarstė pateiktą Vyriausybės ataskaitą ir balsų dauguma jai pritarė. 6 – už, 1 – prieš, 1 susilaikė.
PIRMININKAS. Dėkojame. Kviečiu Sveikatos reikalų komiteto pirmininkę pristatyti Sveikatos reikalų komiteto ataskaitą.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Dėkoju, pirmininke. Seimo Sveikatos reikalų komitetas svarstė Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2012 metų veiklos ataskaitą ir nusprendė nepritarti sveikatos daliai, kadangi nebuvo įgyvendinti komiteto siūlymai, suformuluoti svarstant Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2011 metų veiklos ataskaitą. 
Pirma, neparengti ir nepateikti Lietuvos Respublikos Seimui naujos redakcijos Sveikatos priežiūros įstaigų, Sveikatos sistemos ir Sveikatos draudimo įstatymų projektai; antra, neparengti papildomo savanoriško sveikatos draudimo įgyvendinamieji teisės aktų projektai; trečia, neparengti teisės aktų projektai dėl slaugos ir globos paslaugų integravimo ir finansavimo; ketvirta, neparengtas Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymo projektas, kuriame būtų įtvirtintas žalos atlyginimo be kaltės modelis; penkta, neparengtas ir nepateiktas Lietuvos Respublikos Seimui Lietuvos sveikatos programos 2013–2020 metų projektas. Bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkojame. Matau, salėje pasirodė Aplinkos apsaugos komiteto pirmininko pavaduotojas P. Saudargas, nes A. Salamakino nematau. Kviečiu į tribūną pareikšti nuomonę Aplinkos apsaugos komiteto. Praneškite.
P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Aplinkos apsaugos komitetas iš tiesų svarstė ir spėju, kad po ilgų diskusijų ir gausos įvairių pastabų, kurios buvo išreikštos, pritarė ataskaitai. O balsavimo santykio nepasakysiu be protokolo. (Balsai salėje) O, bendru sutarimu. Puiku, kad pirmininkas pats… Net stebėtina.
PIRMININKAS. Dėkojame. Sunkiai, bet prisiminė, ką nutarė komitetas. Minutėlę. Kviečiu Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkę į tribūną.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju posėdžio pirmininkui. Gerbiamieji kolegos, Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas svarstė Vyriausybės 2012 metų veiklos ataskaitą, išklausė ministrus, pateikė daug klausimų, dalyvavo diskusijoje. Sprendimas yra priimtas, kad balsuos kiekvienas komiteto narys laisvai posėdžių salėje. Dėkoju.
PIRMININKAS. Kviečiu Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininką pareikšti nuomonę. 
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė Vyriausybės ataskaitą balandžio 24 d. komiteto posėdyje, išklausėme ir ministrus. Komitetas bendru sutarimu pritarė tiek ataskaitai, tiek Vyriausybės veiklos numatytoms gairėms ir perspektyvoms ir linki Vyriausybei sėkmės.
PIRMININKAS. Kviečiu Užsienio reikalų komiteto pirmininką B. Juodką. 
B. JUODKA (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, Užsienio reikalų komitetas svarstė Vyriausybės 2012 metų ataskaitą ir jai pritarė. Nebuvo kaip daryti, nes mano pavaduotojas – buvęs užsienio reikalų ministras ponas A. Ažubalis, tai bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Gerai. Dėkojame. Kviečiame Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pirmininką. 
V. BUKAUSKAS (DPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas balandžio 24 d. svarstė XV Vyriausybės 2012 metų ataskaitą ir nutarė, pirma, pritarti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2012 metų veiklos ataskaitai; antra, siūlyti Seimo valdybai apsvarstyti galimybę parengti ir pateikti Lietuvos Respublikos Seimui svarstyti Vyriausybės ir Seimo statuto pakeitimo projektus, kuriuose būtų iš dalies keičiamos Vyriausybės metinių veiklos ataskaitų teikimo Seimui tvarkos nuostatos. Siūloma nustatyti, kad tais metais, kai veiklą vykdė kelios Vyriausybės, paskutinioji, įgaliojimus turinčioji Vyriausybė, pateikia Seimui ataskaitą apie savo vykdytą veiklą ir informaciją apie kitos Vyriausybės ar kitų Vyriausybių vykdytą veiklą per tų metų laikotarpį, kai ji ar jos buvo gavusios įgaliojimus. Pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju. Ir paskutinis komitetas – Žmogaus teisių komitetas.
L. TALMONT (LLRAF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Žmogaus teisių komitetas svarstė Vyriausybės ataskaitą. Balsavimo rezultatai – bendru sutarimu už.
PIRMININKAS. Dėkojame. Gerbiamieji kolegos, visi komitetai pareiškė savo nuomonę. Pagal Statutą pirmiausia kalba opozicijos lyderis arba atstovai. Frakcijos vardu, kaip mane informavo, nors yra užsirašiusi R. Juknevičienė, kalbės D. Kreivys.
D. KREIVYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tokią gražią pavasario dieną, aptariant Vyriausybės metinės veiklos ataskaitą, kyla dvejopos mintys. Pirmiausia nepaprastai malonu, kad dabartinė Vyriausybė sąžiningai ir be galo teigiamai vertina kadenciją baigusios A. Kubiliaus Vyriausybės darbus. Citata (pradžia): „Lietuvos ekonomika buvo viena greičiausiai augusių Europos Sąjungos ekonomikų 2012 metais. Išankstiniu Lietuvos statistikos departamento vertinimu, Lietuvos BVP per 2012 metus didėjo 3,6 %. Lietuvos prekių eksporto srityje pasiektas geriausias metinis rezultatas nepriklausomos Lietuvos istorijoje. 
Palyginti su kriziniais 2009 metais, 2012 m. prekių eksportas Lietuvoje išaugo beveik dvigubai, daugiausia iš visų Baltijos valstybių. Lietuva tebeužima konkurencingos šalies pozicijas, Pasaulio ekonomikos forumo 2012 m. Lietuva paskelbta 45 konkurencingiausia šalimi tarp 144 pasaulio valstybių.“
Toliau tęsiama: „Pasiektiems rezultatams įtaką darė 2009–2012 metų Vyriausybės nuosekliai ir kryptingai įgyvendintos ekonomikos skatinimo priemonės.“ Toliau. „Pradėjome vykdyti valstybės valdomų įmonių reformą, daug dėmesio skyrėme viešosios ir privačios iniciatyvų bendradarbiavimui, nedarbui, ypač jaunimo, mažinti.“ (Citatos pabaiga) 
Matyt, kitaip būti ir negali, kai ramus dabartinės valdančiosios daugumos gyvenimas yra sukurtas ant sunkaus ir varginančio buvusios Vyriausybės darbo pamatų. 
Taip pat vis dėlto suprantama, kodėl sparčiai auganti Lietuvos ekonomika, tvarkingi viešieji finansai ne vienam premjero kolegai kitose Europos Sąjungos šalyse kelia pavydą. Tačiau gana apie mūsų Vyriausybės darbus.
Už Vyriausybės vairo stovi kiti žmonės, ir verčiau pakalbėkime apie jų, o ne apie savus darbus. 
A. Butkevičiaus Vyriausybė nuolat giriasi trimis savo didžiausiais pasiekimais ir ankstesnės valdžios klaidų ištaisymais, kuriais norima parodyti didelį naujosios Vyriausybės veiksmingumą. 
Pirmasis darbas – tai sustabdytas išlaidavimas, remiant saulės energetiką. 
Norėčiau atkreipti dėmesį, kad išlaidavimą sustabdžiusio įstatymo pataisos buvo parengtos dar ankstesnės Vyriausybės, tad dabartinės valdžios nuopelnas čia nėra didelis. Reikėtų priminti, kad už išlaidavimą saulės energetikai įteisinusias įstatymo nuostatas, kurioms nepritarė tuometinė Vyriausybė, prieš porą metų Seime balsavo patys socialdemokratai su dabartiniu premjeru A. Butkevičiumi priešakyje. Taigi šiuo atveju socialdemokratai ištaisė savo pačių padarytą klaidą.
Antrasis darbas – elektros gamybos kvotos Lietuvos elektrinei Elektrėnuose sumažinimas ir nežymus elektros kainos sumažinimas. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad kvotos Lietuvos elektrinei sumažinimas reiškia Lietuvos elektros energetikos sistemos saugumo ir patikimumo sumažinimą. Ankstesnė Vyriausybė nerizikavo saugumo sąskaita, nes visos sistemos užgesimas kainuotų kur kas daugiau, nei dabar gautas nedidelis sutaupymas. 
Opozicijos vardu norėčiau palinkėti, kad per šiuos metus Rusijoje neįvyktų tokių avarijų kaip pernai prie Sankt Peterburgo, kai Lietuva liko be elektros tiekimo. 
Trečiasis darbas. Nepasirengus ketvirtadaliu padidinta minimali alga. Šio darbo rezultatas toli gražu nedžiuginantis. Nors pats premjeras nuolat džiaugiasi prisidėjęs prie minimalų mėnesinį darbo užmokestį gaunančių žmonių problemų sprendimo, išėjo visai priešingai. Neapgalvotas minimalios algos padidinimas parodė, jog besivaikydama vienadienio populiarumo A. Butkevičiaus Vyriausybė yra linkusi nepaisyti mažiausiai uždirbančių Lietuvos piliečių interesų. Minimalaus darbo užmokesčio didinimas buvo būtinas. Tai planingai darė ir mūsų Vyriausybė. Gerai neapgalvotas ir staigus minimalios algos šuolis šalies verslą privertė trauktis į šešėlį. Šiandien matome tokio sprendimo rezultatą: sustojo nedarbo mažėjimas, pradėti skaidyti etatai, dar labiau paplito mokėjimų vokeliuose praktika, o dalis verslo tiesiog atleido darbuotojus. 
Taigi ataskaitą vertiname dvejopai. Tenka konstatuoti, kad praėjusios Vyriausybės darbai atspindėti gana nešališkai, tačiau iki objektyvios savikritikos ir savo priimtų sprendimų pasekmių supratimo dar toli. Šią problemėlę Vyriausybei siūlyčiau spręsti labai paprastai – tiesiog įkuriant dar vieną darbo grupę. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu kalbėti B. Bradauską frakcijos vardu.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, pradėsiu nuo pagrindinio kolegos D. Kreivio teiginio, kai jis kalbėjo apie pamatus. Kiekvienam pradedančiam ar nepradedančiam statybininkui aišku, kad jeigu pamatai pastatyti, suregzti netgi nenaudojant liaudiško gulsčiuko, arba, kaip anksčiau sakė, vasarvogos, pastatytas ant tų pamatų pastatas pasmerktas neišvengiamai griūčiai. Todėl tie pamatai, kuriais čia giriasi ponas D. Kreivys, yra pastatyti, liaudiškai tariant, be vasarvogos. Pastatytas ant tų pamatų pastatas neišvengiamai griūtų. Todėl girtis tokiais sukežusiais pamatais, na, nežinau, galbūt kas nors ir gali, kas nors ir nori tai daryti, bet profesionalai ne. 
Kas tie pamatai? Mes šiandien puikiai matome mūsų atsilikimą įvairiose srityse. Jeigu kas nors bando sakyti, kad štai Lietuvos Respublikos nauja Vyriausybė, dirbusi kelis mėnesius, gali visa tai ištaisyti, populistiškai, be abejo, galima. Galima apkaltinti, kas ir buvo daroma, kas ir pasipylė dabar, nauji siūlymai iš dešinės pusės dėl įvairių mokesčių reikalų, įvairų mokesčių lengvatų ir panašiai. Nepraėjo net šimtas dienų, kai populistai savo darbą dirba, sakyčiau, gana kvalifikuotai, bet tie, kurie supranta šitą reikalą, aš manau, tikrai įvertins atitinkamai. 
Kur yra… ir kur skiriasi pamatų statytojų ir dabartinės Vyriausybės politika? Todėl, kad pamatų statytojai nematė gyvenimo, nėjo kartu koja kojon su gyvenimu. Gyvenimas diktuoja naujas sąlygas kiekvieną dieną. Politikui būti užsidariusiam (arba, kaip anksčiau kaime kinkydavo arklį ir uždėdavo šituos iš šonų, kad jis nesibaidytų ir nieko daugiau nematytų) yra pražūtinga. Kai kalbama šiandien apie saulės energijos reikalus, praėjo dveji ar treji metai, visiškai pasikeitė sąlygos, įranga ir visa kita, technologijos labai atpigo, kas buvo prieš dvejus metus, to nėra šiandieną. Dabar sakydami, kad štai pasikeitė sąlygos, bet mes būsime užsimerkę kaip kokie nors žabaliai ir nedarysime naujų sprendimų, kur mes nueisime? Viso pasaulio ekonomika yra grįsta būtent einamojo momento analize, gyvenimo pokyčiais, kas šiandien keičiasi, kas keisis rytoj. Be abejo, globaliniam pasauly vien Lietuvos ekonomiką ištraukti iš konteksto, kad, sakykime, mes būsime nepriklausomi nuo pokyčių, kas vyksta Jungtinėse Amerikos Valstijose, kas vyksta Europoje, būtų naivu ir juokinga. Diktuojame sąlygas ir muziką užsakome, deja, ne mes, bet mūsų uždavinys yra suprasti tuos procesus, laiku juos pastebėti ir laiku priimti reikiamus mūsų valstybei sprendimus. Todėl pasakyti taip, kad Elektrėnuose sumažinome kvotas, mes praradome kažkokį saugumą ar dar kažką… Klausykite, tai dėstymas pirmos klasės vadovėlio, kurį labai vertėtų buvusiam ministrui pasiskaityti iš naujo. 
Minimali alga. Jeigu mus kaltina dėl to, kad mes padidinome minimalią algą, tai jūs paklauskite tų žmonių, kurie gauna tą minimalią algą. Lietuvoje jų yra beveik 50 %. Tai paklauskite ir pažiūrėkite, ką jie pasakys, kaip jie pragyvena iš tos minimalios algos. Jums ne 6000 tūkst. gauti į rankas čia, Seime, sėdint, o 800, dabar – 1 tūkst. Pabandykite tai įvertinti, tada matysite, kaip iš tikrųjų yra. Niekas taip nenuvarė į šešėlį ekonomikos, kaip naktinė mokesčių reforma. (Balsai salėje) Yra labai sunku pastatyti pastatą. Sugriauti jį galima: įsiūbavai kūjį, stuktelėjai ir jis subyrėjo, o pabandykite jį pastatyti. Štai tada jūs ir suprasite, ką reiškia ekonomikos suvokimas, ką reiškia numatymas visų tų veiksnių, kurie daro įtaką mūsų ekonomikai. Šiandien aš tikrai pritariu visai Vyriausybės politikai, kai tariamasi su visuomene, su verslo bendruomene, grupes sudaro tam, kad išgirstų visų nuomonę ir priimtų teisingiausią, geriausią sprendimą, kurį galima šiandien padaryti. 
Kadangi mano laikas baigėsi, ačiū. Mes įvardijame Vyriausybę… Biudžeto ir finansų komitetas priėmė teigiamą sprendimą vien dėl to, kad, sakykim, susiklostė tokia situacija – mūsų Vyriausybei tenka atsiskaityti už anos Vyriausybės klaidas. 
PIRMININKAS. Dėkojame. Gerbiamieji kolegos, taip jautriai nereaguokite! 
Kviečiu kalbėti A. Anušauską.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, išties šioje ataskaitoje yra tai, kam negalima pritarti, bet aš kalbėsiu apie tai, kas, mano galva, yra prieštaringa. Aš sakyčiau, primena vieno klasiko apie Džekį Lorhaidą kūrinį, kai žmogus dieną vienoks, naktį kitoks, iš pradžių sako viena, paskui kita. Šiuo atveju kalbant apie valdžios sektoriaus skolą – 46 mlrd. Lt, be abejonės, tai yra didelė skola, siekianti BVP 40 %, teigiama, kad skolos augimo tempai sulėtėjo, teigiama, kad eksportas 2009–2012 m. išaugo dvigubai, ir kartu keliamas klausimas, kad deramo dėmesio nesulaukė Lietuvos narystė euro zonoje. Iš tikrųjų ar finansų sistemos stabilumo palaikymas reiškia, kad Lietuva nesirūpino savo finansais ir savo perspektyva įstoti į euro zoną žinodama jos reikalavimus dėl deficito, žinodama visus kitus reikalavimus? 2012 m. teigiama, kad skola padidėjo 5 mlrd. Lt. Be abejonės, viskas tiesa. Kartu teigiama, kad mažėja dėl fiskalinės politikos, tačiau deficitinis valdžios sektorius toliau išliko. 
Taigi apie tą deficitinį valdžios sektorių. Juk jo priešistorė siekia tikrai ne 2012 m. Buvusi finansų ministrė I. Šimonytė, beje, labai aiškiai suskaičiavo, kiek skolos padidėjimas, kuris per ketverius metus siekė 28 mlrd. Lt… kiek kur buvo panaudota: 10 mlrd. Lt finansuoti „Sodros“ deficitui, nes išlaidos viršijo pajamas būtent tokia suma, ir, be abejonės, 13 mlrd. Lt finansuoti valdžios sektoriaus deficitui. Ką reikėjo daryti, kad nebūtų šio deficito, taip pat labai aiškiai nurodė. Norėjome, kad nebūtų deficito dėl „Sodros“, 25 % mažesnės pajamos, suderinom jas su gautomis „Sodros“ pajamomis. Norėjome, kad 13 mlrd. Lt būtų sutaupyta ir nepadidėtų valdžios sektoriaus skola, tai, be abejonės, reikėjo pedagogų, medikų, policininkų atlyginimus, išlaidas investicijoms, kultūrai sumažinti bene trečdaliu, ir tai mažinti visais metais – ir 2009 m., ir 2010 m., ir 2011 m., ir 2012 m. Žinoma, tokia politika būtų nesulaukusi nei piliečių palaikymo, nei tos pačios tuometinės opozicijos, dabartinės pozicijos, palaikymo, todėl, aš manyčiau, reikia pastebėti ir tuos darbus, kurie buvo atsakingai padaryti išlaikant stabilumą valstybėje, išlaikant Lietuvos galimybes tapti euro zonos nare. 
Aš manau, kad tos pačios mano minėtos finansų ministrės iškeltas klausimas, kodėl gi Lietuva, būdama daugiau pasiskolinusi, skolinasi už gerokai mažesnes palūkanas, reiškia tik viena – todėl, kad buvo pakeista finansų politika, todėl, kad buvo skolinamasi atsakingai. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu R. Juknevičienę.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Mielieji kolegos, nors svarstome iš esmės buvusios Vyriausybės veiklą 2012 m., tačiau yra įpusėjęs antrasis šios Vyriausybės šimtadienis ir kalbėti apie praeitį verta tik susiejus su šios dienos labai savotiškomis Lietuvos politinėmis realijomis. 
Apie ataskaitos tekstą. Jis atrodo gerokai atsakingiau nei dabar valdžioje dirbančių ypač neatsakingas kalbėjimas siekiant valdžios, siekiant laimėti rinkimus bet kokia kaina ir visai kitoks, nei ką tik porino ponas B. Bradauskas. Tai jau pliusas. Manau, kad žmonių mulkinimas yra didžiausia rinkimų neskaidrumo problema mūsų krašte, tolygi balsų pirkimui už pinigus. Šiandien tiesiog matome to mulkinimo rezultatus šios Vyriausybės darbe. Lieka tik supratingai palinguoti galvą: gerai, kad bent jau čia neprirašėte tų visiškų nesąmonių, kurios miestelių ir kaimų auditorijose prieš rinkimus liejosi laisvai. Tačiau rinkimų kovų atgarsių apstu ir čia. Net savo suvažiavimą socialdemokratai šį savaitgalį paskyrė kovai su buvusios Vyriausybės blogiečiais. Kai neturi ką apie savo darbus pasakyti, lieka tik įjungti vaizduotę kovoti su konservatoriais. 
Geriausiai buvusios opozicijos dainą apie praskolintą Lietuvą yra išnagrinėjusi čia jau Arvydo minėta I. Šimonytė. Jos labai argumentuoti tekstai yra paskelbti. Neturiu daug vilčių, kad jos straipsnius perskaitys B. Bradauskas, bet yra ir šiek tiek kitokių socialdemokratų. Gal nors jie? 
Man patiko Ingridos mėgstama citata apie Šveiką: šiandieninis troškulys yra tiesiog vakarykščio troškulio padarinys. Čia ji rašo atsakydama nuolatiniams aiškintojams apie Lietuvos ir Estijos skolos dydį šiandien (citata): „Jeigu Lietuva nors nuo narystės ES būtų ėmusi gyventi estiškai ir kauptų bent jau tokius perteklius, kuriuos sukaupdavo estai, ji būtų atėjusi į krizę bent su 8 mlrd. Lt rezervu ir panašiai mažesne skola, nekalbant jau apie tai, kad būtinybė mažinti biudžeto išlaidas ir didinti mokesčius, ypač jeigu būtų suvokta laiku, o ne nuspirta kitiems, būtų buvusi nepalyginamai mažesnė, nei buvo 2008 m. pabaigoje, tad šiandien galėtume džiaugtis panašiu rezultatu. Čia yra paprastas ir aiškus atsakymas, kodėl šiandien Lietuvos skola negali būti tokia maža kaip Estijos. Nes vakar nebuvo, nes užvakar nebuvo, nei niekada nebuvo.“ 
Dabartiniai susirūpinusiu veidu mėgsta dūsauti, kodėl prasidėjus krizei nebuvo kreiptasi į Tarptautinį valiutos fondą. Pabandysiu nutaisyti susirūpinusį veidą ir aš. Iš tiesų, kodėl jūs, baigdami kadenciją, 2008 m. nematėte reikalo ten kreiptis? Kaip dabar sakote, juk būtų buvę geriau! 
Šiaip jau norėčiau ir padėkoti dabartinei daugumai, jos Vyriausybei. Na, nepalyginimai lengvesnis gyvenimas dabar nei prie A. Kubiliaus – jokių svarbių sprendimų priiminėti nereikia, Seimo posėdžiai baigiasi anksti, mechaniniai balsavimai rutininiais klausimais. Beje, A. Matulas prieš man einant į tribūną sakė, kad gal jau dabar tikrai laikas sumažinti Seimo narių skaičių – vis tiek specialistų grupės viską sprendžia, plaukia viskas pasroviui, ekonomika auga, nereikia sukti galvos dėl kokių nors strategijų. Jeigu kas nors ne taip, žiniasklaida blogai suprato. Beje, sveikinu visus rašančius, kalbančius, rodančius viešosios erdvės dalyvius su Spaudos diena! Taigi kažką dirba darbo grupės, partijoms nereikia sukti galvos dėl kokių nors valstybės ateities krypčių – juk svarbiausia tiesiog būti valdžioje. Gal tai ir geriausia išeitis esant dabartinei situacijai, nes, neduok Dieve, jei pradėtų dirbti ir bandytų daryti tai, ką kalbėjo prieš rinkimus. Todėl tikrai geriau ir toliau plaukite pasroviui, nes tai mažesnė blogybė mūsų kraštui. Ačiū. 
PIRMININKAS. Kviečiu kalbėti R. J. Dagį.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tikrai nagrinėjam tokį svarbų klausimą, kai būtų galima aptarti daugelį dalykų, kuriuos buvo mėginta realizuoti, nubrėžti tam tikras ateities gaires. Iš tikrųjų apima tam tikras labai dvejopas jausmas. Kažkokia valdančiųjų žanro krizė! Aš net pasiėmiau paskaityti praėjusios kadencijos stenogramas dėl socialinės politikos, kitų vietų, ką kalbėjo mūsų opozicija, ką siūlė tuo metu, kokia retorika buvo ir kas parašyta ties Vyriausybės programos vertinimu, Vyriausybės analize. Diena ir naktis! Nieko panašaus niekas nekalbėjo, o čia viskam pritarta, viskas, pasirodo, gerai buvo daroma. Viskas buvo gerai daroma, o kalbama buvo apskritai, kad čia yra tragedija, baisus dalykas, čia visi žmonės išmirs ir taip toliau, ir panašiai. Lygiai tas pats… Gerbiamajam Broniui turbūt sunku pakeisti savo žanrą, nes tekstas, kuris parašytas Vyriausybės, yra visiškai priešingas, nei Bronius kalbėjo. Visiškai kitaip parašytas. Tai vėlgi kažkoks dualizmas. Man atrodo, jūs dar ilgai spręsite tarpusavyje identiteto klausimus, nes tas, kas parašyta Vyriausybės ir kam mes pritariame, ir tai, ką jūs sakote, skiriasi kaip diena ir naktis. 
Dabar apie tuos darbus ir tendencijas, kai galbūt negalima absoliučiai visko vardyti į priekį žiūrint, nes iš tikrųjų Vyriausybė ne tiek daug dirbo, bet vis dėlto, kadangi jinai ėmėsi tam tikros kritikos ir vertinimo, ką jinai žada daryti ir ką reikėtų daryti kitaip, aš negaliu jų nepaminėti. 
Iš tikrųjų nors ir labai daug kritikos buvo pasakyta dėl nedarbo mažėjimo, Vyriausybės ataskaitoje tas taip pat yra paminėta, tai noriu pasakyti: gerbiamieji, nedarbas pradėjo augti jau jums valdant, ir tai neatsitiktiniai dalykai. Tai nėra atsitiktiniai dalykai, tai yra klaidos, kurios jau padarytos. Ir su minimalia alga, gerbiamasis Broniau, deja, mažai apmokamų darbo vietų skaičius auga. Taip, trečią kadenciją iš eilės auga, nedavė poveikio, kurio norėjom, tik valstybiniam sektoriui davė poveikį, o visur kitur, deja, šešėlin nuėjo. Tai yra akivaizdu. Jūs kalbate apie jaunimo nedarbą, kad čia reikia labai išskirti, ir tiesiogines investicijas. Apie kokias čia jūs investicijas kalbate?! Jūs 16 mlrd. investicijų į atominę elektrinę atsisakote. Apie kokias investicijas jūs kalbate, apie kokį pasitikėjimą pasaulio investuotojo galima kalbėti veliant visą šitą klausimą? Tai čia ir kalbama negali būti, apie jokias gerai apmokamas darbo vietas net svajoti nereikia. Apie infrastruktūrą, apie socialinę aplinką tuose rajonuose net nereikia svajoti, apie aukštąjį mokslą, aukštų technologijų vystymą net ir svajoti nėra ko. 
Kas vietoj to? Mūsų renovavimo programa? Renovavimo programa… Jau dabar gavome projektą. Tai jeigu mes ją taip norime įsukti ir taip, kad iš pensininkų būtų atimta… gąsdinami sankcijomis, kad, užuot mokėję 200, mokės 1000 už šildymą. Tokiom sankcijom gąsdinant reikia ir renovavimo programą įvesti? Tai persistengėte. Aš nemanau, kad mes visiškai turime neatsižvelgti, ar tas žmogus dalyvauja, ar nedalyvauja programoje, bet tokias sankcijos neįsivaizduojamos. 
Lygiai taip pat, kai jau persistengta su kai kuriomis sankcijomis pašalpų mažinimo srityje, už ką mus anksčiau labai kritikavote, dabar jau matyti priešingos tendencijos, nes kai kur perlenkiama lazda. Aš siūlau to nedaryti, nes tai iš tikrųjų ir nėra gerai. 
O svarbiausia – socialinio draudimo sistema. Kiek galima ją visą laiką balamūtinti ir balamūtinti. Tik jau paleidžia, viskas eina, ne, kažkokios darbo grupės atstovas sako: ne, mes ją stabdysime. Tik jau premjeras pasako, kad viskas gerai, einame į priekį, ne, sako, mes po kiek laiko ją uždarysime, grupės atstovas viešai vėl pareiškė, eina visur ir panašiai. Tai čia jūs vadinate socialinio draudimo sistemos reforma? Tai jau turėjo būti visi dokumentai priimti ir svarstomi. Jų nėra ir nebus greičiausiu atveju, aš taip suprantu, nes siūloma įvesti NDS sistemą, kuri reikalauja didesnių svarstymų. Jų ir nebus. Apie kokį „Sodros“ indėlių sugrąžinimą galima kalbėti, jų irgi nėra, nes 1 mlrd. 400 mln. neužtenka, kas yra numatyta. 
Tai aš manau, kad jums dar tikrai yra daug ką padiskutuoti ir su savo kolegom. O tai, kad pasakėte, kad viskas (…) srityje buvo padaryta gerai, tai rodo jūsų tam tikrą poslinkį, tik deja… 
PIRMININKAS. Kolega, laikas. 
R. J. DAGYS (TS-LKDF). …iš rinkimų pažadų nieko neliko. 
PIRMININKAS. Kviečiu kalbėti K. Starkevičių ir laikytis reglamento. 
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Laba diena. Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke, už priminimą laikytis reglamento, pasistengsime. 
Kalbėdami apie praėjusių metų rezultatus, galime tik pasidžiaugti, kad žemės ūkis buvo tas tikrasis garvežys, kuris tempė Lietuvos ekonomiką į viršų ir daugiausia prisidėjo prie to, kad šalies realus bendrasis vidaus produktas išaugo 3,6 %. Žemės ūkio indėlis buvo vienas didžiausių ir sudarė 8,6 %, toliau eina pramonė – tik 4,6 %, pasiektas rekordinis grūdų derlius – 4,7 mln. tonų. Nors karvių skaičius mažėjo, tačiau pieno dėl padidėjusio produktyvumo primelžta daugiau ir bendra žemės ūkio produkcijos gamyba augo 13,8 %, lyginant su 2011 metais. 
Kokiom priemonėm buvo pasiekti gana geri žemės ūkio rezultatai? Manau, tam įtakos turėjo keletas faktorių. Dėl priimto naujo žemės mokesčio šalies gyventojai pradėjo daugiau dirbti iki tol nenaudojamą žemę. Norint gauti tiesiogines išmokas už pievas ir ganyklas, buvo įvestas reikalavimas laikyti tam tikrą skaičių gyvulių, sumažėjo „sofos“ ūkininkų skaičius. Lietuvos ūkininkų laikomų avių skaičius padidėjo iki 100 tūkst., labai išaugo mėsinių ir mišrūnų galvijų bandos. Gerai, kad naujoji Vyriausybė tęsia kai kuriuos mūsų pradėtus darbus, planuoja žymiai padidinti gyvulių skaičių, ypač karvių. Tačiau stebint pirmuosius naujosios Vyriausybės darbus, kyla abejonių, ar bandomi taisyti ankstesnės Vyriausybės priimti teisės aktai turės teigiamą įtaką gyvulininkystės plėtrai, ar žemdirbiams teikiama ekonominė parama netaps socialinėmis išmokomis. Štai kodėl. 
Kelia nerimą tai, kad bandoma keisti mūsų priimtą Žemės mokesčio įstatymą, jau daromos išlygos reikalavimui laikyti gyvulius, norint gauti tiesiogines išmokas už pievas ir ganyklas, švelninant sankcijas už kompleksinės paramos reikalavimų pažeidimą pareiškėjams, kurie nevykdė GAP reikalavimų laikyti gyvulius arba laikė jų nepakankamai, o jų deklaruotų pievų ir ganyklų plotas neviršija dešimties hektarų. Šiems pareiškėjams taikoma 3 % sankcija, kada kitiems – 19 arba 50. Ūkininkų skaičius iki 10 hektarų… Lietuvoje ūkininkų yra labai daug, vadinasi, ši ūkininkų kategorija gyvulių galės ir nelaikyti. Ir dabar štai skaičiai. Iki dešimties hektarų yra 29 %, arba 940 tūkst. žemės. Vadinasi, trečdalis galės nelaikyti gyvulių. Tokią žinią mes šiandieną ir siunčiame – vykdysite ne ekonominio skatinimo programą, bet įkursite naują socialinių išmokų sistemą iš Europos Sąjungos pinigų. 
Girdėti, kad bus naikinamas mokslui skirtų investicijų projektas… Kelia nerimą numatoma nauja Žemės ūkio ministerijos struktūra, tai įgalins pradėti raganų medžioklę. Teko girdėti, kad naikinamas Audito departamento Žemės ūkio tvarkymo ir administravimo audito skyrius. Visi žinome, kiek daug netvarkos buvo vykdant žemės reformą, jos privatizavimą, neaišku, kas toliau vykdys žemės tvarkymo ir administravimo kontrolę.
Šie mano paminėti ir kiti Žemės ūkio ministerijos vadovybės veiksmai kelia pagrįstas abejones, ar plačiai deklaruojamą gyvulininkystės plėtrą naujajai Vyriausybei pavyks įgyvendinti. Ačiū. 
PIRMININKAS. Dėkojame. Paskutinis iš užsirašiusiųjų kalbės A. Matulas. 
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamasis Ministre Pirmininke, gerbiamieji kolegos, išties įdomu tikriausiai, kodėl vienintelis Seimo Sveikatos reikalų komitetas praeitų metų Vyriausybės ataskaitai nepritarė. Tuo tarpu mano kolega, mano mielas draugas B. Bradauskas, kuris nuolat kritikavo praeitos Vyriausybės darbą, pritarė Vyriausybės ataskaitai. 
Aš noriu paaiškinti, kodėl mūsų komitetas priėmė tokį sprendimą? Tai nereiškia, kad nebuvo padaryta gerų darbų. Pamenate, kad praeita Vyriausybė veikė didžiulės ekonominės krizės sąlygomis, ir didžiausias darbas buvo padarytas, kad mums pavyko subalansuoti sveikatos draudimo biudžetą. Jūs pabandykite įsivaizduoti, kokia šiandien būtų valstybės situacija, jeigu Sveikatos draudimo biudžetas turėtų panašų deficitą, kokį dabar turi „Sodros“ – virš 10 mlrd. Lt. Tie sprendimai buvo labai skausmingi. Buvę sveikatos apsaugos ministrai, aš, kaip Sveikatos reikalų komiteto pirmininkas, Ligonių kasos direktorius susitikinėjome kas savaitę ir svarstėme, kokių veiksmų imtis, kad šitas biudžetas būtų subalansuotas. Dėkui Dievui, kad šito sprendimo priėmimas buvo patikėtas žemesniam lygiui, tai yra šiuos sprendimus priėmė ministerijos kolegija, Privalomojo sveikatos draudimo taryba, pagaliau pats ministras savo įsakymu realizavo, nes tą padaryti – priimti nepopuliarius sprendimus parlamente būtų iš esmės neįmanoma, ir šiandien mes turėtume didžiulį deficitą. 
Buvo padaryta daug kitų darbų. Pagaliau prisiminkime, kokią situaciją mes turėjome šalyje dėl alkoholio suvartojimo po 2000–2007 m. valdžios sprendimo, kada buvo liberalizuota visa alkoholio prekyba, visa reklama. Išties buvo priimta daug sprendimų, panaikinta prekyba alkoholiu iš kioskų, gerokai apribota reklama, apriboti bambaliai, uždrausta vartoti alkoholį žmonėms iki 18 metų ir panašiai. Buvo padaryta daug gerų darbų, bet komitetas priėmė sprendimą nepritarti Vyriausybės ataskaitai dėl to, kad svarstant 2011 metų ataskaitą komitetas buvo įpareigojęs Vyriausybę priimti keletą labai svarbių sprendimų, kuriuos, kiek suprantu ir kiek žinau, yra įsipareigojusi vykdyti ir dabartinė Vyriausybė. Pavyzdžiui, pateikti kompleksinius pagrindinius sveikatos sistemą reglamentuojančių įstatymų projektus, nes jie net morališkai yra pasenę, įteisinti papildomą savanorišką sveikatos draudimą; integruoti slaugą ir globą, nes iki šiol žmonės, pagulėję slaugos ligoninių lovose keturis mėnesius, toliau dažnai nežino kur dėtis. Seimas prieš keletą metų buvo priėmęs rezoliuciją įteisinti naują Pacientų teisių ir žalos atlyginimo įstatymo tvarką pagal žalos atlyginimo be kaltės modelį. Tas nebuvo padaryta. Taip pat Seimas savo rezoliucija įpareigojo parengti naują Lietuvos sveikatos programą, kurios galiojimas baigėsi 2010 m., deja, to irgi nebuvo padaryta. Seimo statuto 65 straipsnis „Sveikatos reikalų komiteto veiklos kryptys“ aiškiai sako, kad Sveikatos reikalų komitetas kontroliuoja ir koordinuoja sveikatos politikos įgyvendinimo eigą, šie darbai buvo nepadaryti ir mes priėmėme nepolitizuotą sprendimą. 
Deja, gali būti, kad kitais metais, svarstydamas šių metų Vyriausybės veiklą, mūsų komitetas vėl priims tokį pat sprendimą, nes šie darbai nedaromi. Išvažiuojamojo posėdžio metu į Sveikatos ministeriją mes sužinojome, kad pavasario sesijoje bus pateikti du teisės aktai. Vienas – vėl įteisinti galimybę savivaldybėms reguliuoti, kur steigti medicinos įstaigas ir įteisinti įstatymu sutarčių sudarymo sąlygas, ko nepavyko padaryti sveikatos apsaugos ministrui V. P. Andriukaičiui pirmą kartą pristatant šį projektą Seime. Iš esmės tie du kuklūs projektai nesprendžia nė vienos problemos, įvardytos ir mūsų sprendime, ir pagaliau šios Vyriausybės programoje. 
Norisi paraginti dabartinę Vyriausybę ir pasakyti, kad problemų vardinimas užsitęsė. Laikas, kolegos, spręsti šias problemas! Ačiū. 
PIRMININKAS. Dėkojame. Kviečiu Ministrą Pirmininką A. Butkevičių tarti atsakomąjį žodį ir baigti šį klausimą.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, tikrai nekalbėsiu emocijomis, kalbėsiu skaičiais. Nematau buvusio ūkio ministro, kuris kalbėjo apie eksportą. Turiu pasakyti, kad vakar Mokesčių inspekcija ekspertų grupėje, kuri stipriai dirba kovodama su šešėline ekonomika, pristatė labai išsamią analizę. Tokių posėdžių vien šiais metais turėjome jau keturis, o per visus praėjusius metus jų buvo surengta vos keturi. 
Norėčiau parodyti kreivę, kuri kalba apie eksporto augimą Lietuvoje. Matome, kad eksportas tikrai augo, bet jokių rekordų nėra pasiekęs, lyginant su 2008 m. Bet jeigu mes analizuosime kitą kreivę, kuri rodo, kiek mokesčių yra sumokėta, tai pamatysime, kad kiekvienais metais jie mažėjo, mažėjo ir sumažėjo iki 26,4 %. Ką tai reiškia? Tai reiškia, kad bendrąjį vidaus produktą iš esmės kuria eksportas. Iš vienos pusės, tai yra labai teigiamas dalykas, bet tai lemia nemažai faktorių. Jeigu mes kalbėsime, kaip vidaus vartojimas lėmė bendrojo vidaus produkto augimą, tai pamatysime, kad kreivė visą laiką leidosi žemyn. Tai yra labai svarbus faktorius, nes vidaus vartojimas priklauso jau nuo Vyriausybės ir Seimo tam tikrų priimamų sprendimų. Ir to tikriausiai niekas negali nuneigti. Bet jeigu žiūrėtume ir analizuotume rinkas, į kur buvo eksportuota, ir jei 2012 m. (žiūriu į buvusį žemės ūkio ministrą) derlius būtų buvęs mažesnis, tai tikriausiai eksporto rodikliai būtų buvę gerokai mažesni. Nes tai buvo rekordiniai metai žemdirbiams ir buvo eksportuotas rekordinis kiekis grūdų. Tai irgi labai stipriai lėmė eksporto augimą. Čia, kaip sakoma, ir nuo Dievo priklausė, ir nuo kitų faktorių. 
Ką dar reikia pabrėžti? Eksportas iš esmės buvo nukreiptas dviem kryptim: į Rusiją ir Europos Sąjungą. Į Rusiją eksportas praeitais metais išaugo 30 % ir didžiausią eksporto indėlį sudarė, kaip sakiau, grūdai ir kiti maisto produktai. Šiuo metu Lietuva maisto produktų eksporto į Rusiją srityje, noriu pasakyti, yra trečia valstybė tarp visų Europos Sąjungos šalių. Reikia žinoti, kur yra mūsų rinkos, kokius sprendimus priimti, kaip mes turime dirbti. Čia irgi yra labai svarbus faktas.
Antras dalykas, kurį išskirčiau, tai biurokratizmo suvešėjimas ar sustiprėjimas. Jei jūs padarytumėte analizę, pavyzdžiui, nuo idėjos arba projekto patvirtinimo pirmos dienos iki projekto įgyvendinimo paskutinės dienos, tai pokyčiai būtų tokie: projekto įgyvendinimo laikotarpis sulėtėjo tris keturis kartus. Čia mums iškyla didžiulis uždavinys. Todėl ir buvo pakeisti, arba tiesiog parengti Teritorijų planavimo įstatymo ir Viešųjų pirkimų įstatymo projektai. Juos Lietuvoje kritikavo net nežinau kas – pirmiausia investuotojai, verslininkai dėl biurokratizmo, dėl ilgų procedūrų, dėl korupcinių ir kitų dalykų. 
Jeigu pereitume prie tiesioginių užsienio investicijų, tai tiesioginės užsienio investicijos buvo labai mažos. O jeigu tiesiogines užsienio investicijas nagrinėtume dar ir struktūriškai, tai pamatytume, kad kalbant apie materialines vertybes mes tarp visų Europos Sąjungos šalių faktiškai esame gale. Beveik gale. Ką tai rodo? Investicijos į materialines vertybes rodo, kokią įtaką tai turės mūsų ekonomikos vystymuisi per ilgalaikį procesą. Čia yra nemenkas signalas, kad Lietuvoje buvo didžiulių problemų. 
Kitas pavyzdys. Gerbiamieji, tikriausiai ne vienas buvote susitikęs su medienos perdirbimo įmonių vadovais. Žinote, mes jau kai kur tapome labai dideliais liberalais. (Dabar žiūrėjau, ar atsisuks, sustos, ar ne.) Dėl ko, aš pasakysiu. Latvija, Estija, Lenkija, Švedija sudarė sąlygas pirkti medieną savo šalyje pirmiausia tiems, kurie čia ją perdirba ir gamina. O Lietuva sako: žinote, Europos Sąjungos direktyvos neleidžia, tai pakenks konkurencingumui Europoje ir t. t. Kokios pasekmės? Pavardžių nevardinsiu, bet kai kas jau investuoja 350 mln. Lt į Baltarusiją medienos perdirbimo įmonei pastatyti, o ta įmonė su tūkstančiu naujų darbo vietų galėjo būti Plungėje jau prieš dvejus metus. Šiandien aš buvau susitikęs su įmonių vadovais ir pasakiau, kad tas nutarimas turi būti priimtas. Jie pasakė – investicijos bus Lietuvoje nuo tos dienos, kai mes pradėsime rūpintis gamintojais. Gamintojai kuria darbo vietas, skatina vidaus vartojimą ir kur čia rodžiau aną kreivę, tada būtų visiškai kita situacija, kalbant apie vidaus rinkos pokyčius, darančius įtaką bendrajam vidaus produktui.
Šiandien, kai išgirdau apie minimalios mėnesinės algos pakėlimą, kad tai yra blogis, tai kitą sykį trūksta žodžių, kaip tai įvardyti. Kai mandagiai, kultūringai, tolerantiškai elgiesi, tai, žinote, pavadinčiau pasakėlėmis vaikams. Jūs tikriausiai puikiai suprantate ir suvokiate, kad šiais metais didės ir vidutinis darbo užmokestis. Pramonininkai irgi yra pasirengę didinti darbo užmokestį savo įmonėse. 
Manau, lieka dar viena didžiulė problema – tai kova su šešėline ekonomika. Tikrai reikia pripažinti, kad tiek cigarečių, tiek naftos produktų, tiek stipraus alkoholio kontrabandos kiekiai yra didžiuliai. Galiu pasidžiaugti, kad teisėsaugos institucijos pradėjo bendrauti, aiškintis, kur slypi visų tų dalykų šaknys. Tam tikrose Lietuvos teritorijose jau išsiaiškinta, kas globoja kontrabandą nuo įvežimo iki galutinio realizuojančio taško. Ir žinote, kai sužinai, kas tose pinklėse, taip pasakyčiau, dalyvauja, tai kelia didžiulį susirūpinimą. Tikrai galiu pasakyti, kad be globos, be priežiūros tokios kontrabandos nebūtų. Aš manau, šitos Vyriausybės laukia didžiulis iššūkis.
Apie rezervus jau buvo kalbėta. Žinote, šita tema jau yra nusibodusi. Galiu pasakyti, kad jeigu virš 7 mlrd. Lt nebūtų reikėję atiduoti už tam tikrus indėlius, už nekilnojamąjį turtą, manau, šiandien šita tema nebūtų minima.
PIRMININKAS. Dėkojame Pirmininkui. Gerbiamieji kolegos, registracija, ir baigsime rytinį posėdį.
Užsiregistravo 63 Seimo nariai. Rytinis posėdis baigtas. (Gongas) (Balsai salėje) 
Atsiprašau, dar yra replika po gongo. (Balsai salėje) Nėra rezoliucijos, gerbiamasis Vyteni, niekas nepateikė rezoliucijos.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Labai ačiū. Gerbiamieji kolegos, iš konservatorių turėjau garbės išgirsti savo pavardę, manau, kad aš kažkur jiems užlipau ant skaudamos vietos. Vienas iš jūsų patriarchų yra pasakęs: konservatorių galvos skausmas yra 3B socialdemokratai – A. Brazauskas, B. Bradauskas, J. Bernatonis. Dabar galiu pasakyti, kad liko galbūt tik B. Bradauskas, bet 3B tinka – Bradauskas Bronius, Balio.
Ekscelencijos dešinieji, jeigu ne jūsų veikla, kuri čia buvo taip garsinama, girdi, estai galėjo palikti gerą rezultatą ir visa kita, jeigu ne jūsų 2000 m., iki 2000 m. veikla, Lietuva būtų nužengusi kur kas toliau. Ir būtų rezervų, ir visa kita. Kadangi jūs palikote 7 mlrd. skolą, vidaus skolą, kurią reikėjo padengti, tai štai kur yra šuo pakastas.
PIRMININKAS. Dabar jau visi viską supratome. Dėkojame. Pietų pertrauka. Vakarinis posėdis prasidės lygiai 15 val.