LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 100
STENOGRAMA

2013 m. lapkričio 19 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. GEDVILAS,
Seimo Pirmininko pavaduotojai K. KOMSKIS ir A. SYSAS

     PIRMININKAS (V. GEDVILAS, DPF). Labas rytas, mielieji kolegos! Norėčiau visų jūsų mandagiai paprašyti užimti savo vietas. Skelbiu Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. lapkričio 19 d. (antradienio) plenarinio posėdžio pradžią. Kviečiu visus registruotis. Kolegos, užimkite savo vietas ir kviečiu visus registruotis.
    Užsiregistravo 67 Seimo nariai. Gerbiamieji kolegos, prieš pradedant tvirtinti šios dienos darbotvarkę, aš noriu padaryti keletą pareiškimų. Pirmasis tai, kad mes šiandien turime ypatingą posėdį - praėjo metai, kai dirba naujos kadencijos Lietuvos Respublikos Seimas, ir mes turime 100-ąjį jubiliejinį posėdį. Sveikinu visus, kurie kantriai, nuoširdžiai ir daug dirbo Lietuvos Respublikai. Visko buvo per tuos metus, bet, aš manau, didelių klaidų nepadarėme, dirbome gana vieningai.
    Dėkoju ir opozicijai, kuri visada, na, ne visada, bet kartais buvo konstruktyvi, kartais pikta. Dėkoju pozicijai, kuri labai vieningai dirba. Buvo nepaprastai sunkus laikotarpis - vyksta pirmininkavimas Europos Sąjungos Tarybai, vyko daug renginių. Puikiai susitvarkė tiek Seimo komitetų pirmininkai, tiek Seimo administracija. Noriu visiems padėkoti, o kadangi Seimo Pirmininkės šiuo metu salėje nėra, padėkoti ir jos vardu visiems už jūsų nuoširdų darbą, už pasiektus rezultatus. Noriu palinkėti ir toliau jums geros kloties, sveikatos ir asmeninės laimės!
    Noriu perskaityti antrą pareiškimą dėl balsų skaičiavimo grupės. Jūs žinote, keičiasi balsų skaičiavimo grupė. Noriu pasakyti, kad nuo lapkričio 19 d. iki gruodžio 19 d. nauji balsų skaičiavimo grupės nariai yra šie: R. Ačas - Mišri Seimo narių grupė, K. Glaveckas - Liberalų sąjūdžio frakcija, D. Jankauskas - Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija, M. Mackevičius - Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcija, A. Mazuronis - frakcija "Tvarka ir teisingumas", A. Palionis - Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija, R. Sargūnas - Darbo partijos frakcija, J. Varkala - frakcija "Drąsos kelias".
    Kitas labai svarbus pranešimas, bet mes neturime jubiliato. Vyriausybės vadovui gerbiamajam A. Butkevičiui šiandien sukanka 55 metai. Gražus skaičius, gražus jubiliejus. Mes norėjome Seimo vardu pasveikinti, bet jo kol kas salėje nėra. Prašau? Renginyje. Kai atsiras, mes pabandysime šitą misiją įvykdyti ir visų jūsų vardu pasveikinti.
    Taip pat šiandien ir gerbiamasis V. Mazuronis švenčia 60 metų jubiliejų, mes norėjome ir jį pasveikinti. Aš manau, Vyriausybės nariai ir Vyriausybės vadovas turi savo misiją, savo renginius, ir jeigu jie pasirodys pačiu artimiausiu metu, mes atliksime tą misiją ir visų vardu pasveikinsime. Tai būtų, prieš tvirtinant darbotvarkę, keletas tokių svarbių pranešimų.

10.04 val.
    Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. lapkričio 19 d. (antradienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

    Darbotvarkės 1-1 klausimas - darbotvarkės tvirtinimas. Laukiu jūsų pastabų ir pasiūlymų. A. Pitrėnienę pirmąją pamačiau prie... V. Baltraitienė. Gerai, jūs čia susitarsite kas kur. Gal moterys iš pradžių, paskui Jurgiui suteiksime. V. Baltraitienė. Prašom dėl darbotvarkės.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ačiū. Aš noriu pasiūlyti išbraukti iš darbotvarkės 14a ir 14b klausimus (Nr. XIIP-1192 ir Nr. XIIP-1212), tai yra Gyventojų turto deklaravimo įstatymo pataisos. Kol nėra priimtas Partijų įstatymas (ten kilo įvairių diskusijų dėl nario mokesčio atskaitymo ir dydžio), aš siūlau šio projekto nesvarstyti. Kai priimsime Partijų įstatymą, tada galėsime ir dėl turto deklaravimo kalbėti.
     PIRMININKAS. Aš jūsų noriu paklausti, dar kartą pasitikslinti. Tai būtų darbotvarkės 1-14a ir 1-14b?
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ir 1-14b.
     PIRMININKAS. Dar kartą noriu visiems priminti, kad yra Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pirmininkės pasiūlymas išbraukti klausimus, kurių įstatymų projektų Nr. XIIP-1192 ir Nr. XIIP-1212. Gerai. Ačiū. Užfiksavome. (Balsai salėje)
    Gerbiamoji Audrone Pitrėniene, prašom. Jūsų pasiūlymas.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju. Frakcijos vardu siūlau išbraukti 2-12a ir 2-12b, tai yra Nr. XIIP-596 ir Nr. XIIP-936. Norėtume labiau įsigilinti.
     PIRMININKAS. Gerbiamoji Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkė nori išbraukti darbotvarkės 2-12a ir 2-12b klausimus (įstatymų projektus Nr. XIIP-596 ir Nr. XIIP-936). Gerbiamoji Audrone, jūs siūlote frakcijos vardu? Taip. Na, turi tokią teisę išbraukti iš darbotvarkės, gerbiamasis Eligijau, jūs žinote. Jūs irgi turite tokią teisę teikti savo pasiūlymus, o mes, Seimas, nuspręsime.
    J. Razma. Prašom, kolega, siūlyti.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mes praėjusią savaitę siūlėme išbraukti Helsinkio konvencijų pakeitimus, Seimas balsų dauguma tam pritarė. Dabar aš matau, 1-3 vėl įrašytas. Aš dar kartą siūlau jį išbraukti. Man atrodo, geriau palikti tą klausimą svarstyti ramiai po pirmininkavimo, nes kaip jūs atrodysite, jeigu Seimo dauguma balsuos prieš? Numatykite ir tokį variantą, nes žemdirbių nuogąstavimai dėl šito ratifikavimo padarinių yra neišnykę.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, jūs kviečiate frakcijos vardu išbraukti iš darbotvarkės? Ačiū. B. Bradauskas. Prašom, kolega.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Aš dėl 1-14 klausimo, kurį pasiūlė išbraukti gerbiamoji V. Baltraitienė. Noriu atkreipti valdybos dėmesį, kad turto deklaravimas ir visa kita - tai yra Biudžeto ir finansų komiteto prerogatyva. Neaišku, kokiu būdu planuojami kiti pagrindiniai komitetai, taigi laikykimės Statuto.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, pati autorė prašė išbraukti šiuos klausimus. Aš nematau čia jokių problemų, kad artimiausio posėdžio metu šitie klausimai bus apsvarstyti, nes yra tam tikri sprendimai.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Aš pasakau pastabą, kad ateity planuotumėte pagrindinius komitetus pagal jų kuravimo sritį.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, ne aš sprendžiu, aš tik pirmininkauju plenariniam posėdžiui. Aš laikysiuosi Statuto. Seimas priima visus pagrindinius sprendimus. Tiesiog reikia labai ramiai viską išsiaiškinti, mes tą ir darysime. Dabar visų siūlymai, kurie buvo... Aš iš eilės, ne pagal tai, kaip siūlė... Labai atsiprašau. Eligijau, labai atsiprašau, kad sukėliau jūsų pyktį.
     E. MASIULIS (LSF). Aš nepykstu.
     PIRMININKAS. Nepykstate?
     E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Noriu atkreipti dėmesį, kad šiandien Seniūnų sueiga apsisprendė išbraukti iš darbotvarkės Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo kai kuriuos straipsnius, nes nėra Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvados, ir dėl to apie 50 minučių yra laisvo rytinės darbotvarkės laiko. Todėl aš siūlyčiau į rytinį posėdį perkelti kai kuriuos svarbius popietiniame posėdyje numatytus projektus. Pirmiausia siūlyčiau 2-a - Visuomenės informavimo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą ir jį lydintį Prezidentės teikiamą įstatymo projektą perkelti į rytinę darbotvarkę, čia yra frakcijos siūlymas. Ir antras siūlymas yra dėl 2-12a ir 2-12b, kuriuos Darbo frakcija prašo išbraukti iš darbotvarkės. Jeigu bus apsispręsta palikti juos darbotvarkėje, tai yra nemažos grupės Seimo narių teikiami projektai, jų pateikimus taip pat siūlome surengti rytiniame posėdyje.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, atrodo, visi, norintys siūlyti darbotvarkės pakeitimus, turėjo galimybę tai padaryti. Dabar iš eilės. Aš ne pagal tai, kaip pateikė, kokia eiliškumo tvarka, Seimo nariai, bet iš eilės pagal darbotvarkę, čia nėra didelio skirtumo.
    Tiesiog pirmas pasiūlymas yra išimti iš darbotvarkės 1-3 klausimą, įstatymo projektą Nr. XIP-2619 - įstatymą dėl Helsinkio konvencijos. Aš nenoriu viso teksto skaityti. Tai buvo J. Razmos pasiūlymas ir jis prašo frakcijos vardu šį klausimą išimti. Tiesiog mes apsisprendžiame. Ar galime bendru sutarimu, ar reikia balsuoti? (Balsai salėje) Balsuojame. Gerai. Balsuojame visų pirma dėl to, ką pasiūlė J. Razma. Kas už tai, kad išimtume iš darbotvarkės įstatymo projektą, kurio Nr. XIP-2619, balsuojate už, kas kitaip manote, balsuojate prieš arba susilaikote. Dėl Helsinkio konvencijos.
    Balsavimo rezultatai: už - 74, prieš - 15, susilaikė 18. Taigi darbotvarkės 1-3 klausimas, įstatymo projektas Nr. XIP-2619, yra išimtas.
    Kiti pasiūlymai. Gyventojų turto deklaravimo įstatymo tam tikri projektai. Darbotvarkės 1-14a, 1-14b klausimai. Siūlo Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pirmininkė, pati autorė V. Baltraitienė, išimti. Ar galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Taip. Tada konstatuoju, kad darbotvarkės 1-14a ir 1-14b klausimai iš darbotvarkės yra išimti.
    Kiti pasiūlymai. Buvo E. Masiulio pasiūlymas į rytinę darbotvarkę iškelti klausimus 2-2a ir 2-2b vietoj tų, kurių... Kokių būtų? Nėra pranešėjų. Tai galbūt... Vis tiek yra nuomonių skirtumų, tiesiog reikia balsuoti. Bet, Eligijau, susitariame, kad į rytinę darbotvarkę, nes jeigu reikės surasti pranešėjus, mes kaip pirmo klausimo tikrai negalėsime svarstyti. Jūs sutinkate su tuo? Apsispręskime. Yra pasiūlymas E. Masiulio, Liberalų sąjūdžio frakcijos seniūno, įtraukti į rytinę darbotvarkę 2-2a ir 2-2b klausimus. (Balsai salėje)
    Dėl vedimo tvarkos. Prašau. Gerbiamasis J. Sabatauskas.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Ne kartą buvo Seimo praktikoje per plenarinį posėdį, kad jeigu pirmoje dalyje, rytinėje dalyje, mes apsvarstydavome visus klausimus, paimdavome vis tiek tos popietinės darbotvarkės klausimus, natūraliai taip išeidavo, bet ne taip, kaip galbūt norėjo siūlymo autoriai, kad pirmą klausimą. Jeigu rytinio posėdžio pabaigoje atvyks pranešėjas ir taip, nereikia dėl to net balsuoti.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Juliau, aš, kaip pirmininkas, laikydamasis Statuto, visus pasiūlymus turiu teikti jums apsispręsti. Jūs apsispręsite, tiesiog balsuodami apsispręsite. E. Masiulis į rytinę darbotvarkę siūlo įtraukti, aš ir pataisiau, aš paprašiau, kad ne pirmus, na, neįmanoma fiziškai įtraukti pirmus du klausimus, tik į rytinę darbotvarkę, jeigu yra galimybių. Aš nežinau, ar bendru sutarimu galime, ar gal balsuojame? (Balsai salėje) Galime. Į rytinę darbotvarkę, Eligijau, galbūt mes sugebėsime įtraukti šiuos klausimus. (Balsai salėje) Na, bandysime tiesiog įtraukti, jeigu bus pranešėjai, jeigu rasime, jeigu jie bus pasiruošę, įtrauksime. Bet jeigu pranešėjų nebus... Bendru sutarimu galime pritarti šitam? Tai dar kartą pasakau, kad darbotvarkės 2-2a ir 2-2b klausimai bus įtraukti į rytinę darbotvarkę.
    Dabar yra dar nesutarimų dėl darbotvarkės 2-12a ir 2-12b klausimų, įstatymo projektas Nr. XIIP-596 ir įstatymo projektas Nr. XIIP-936. Darbo partijos frakcijos vardu buvo pasiūlymas išimti šiuos du klausimus, o gerbiamasis E. Masiulis siūlo palikti. Tiesiog turėsime apsispręsti. Pirmas pasiūlymas buvo Darbo partijos pasiūlymas išimti iš darbotvarkės 2-12a ir 2-12b, įstatymų projektai Nr. XIIP-596 ir Nr. XIIP-936. Kas už tai, kad išimtume, balsuojate už, už Darbo partijos pasiūlymą, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavimo rezultatai: už - 84, prieš - 7, susilaikė 14. Taigi darbotvarkės 2-12a ir 2-12b klausimai, įstatymų projektai Nr. XIIP-596 ir Nr. XIIP-936, iš šio plenarinio posėdžio darbotvarkės yra išimti.
    Gerbiamieji kolegos, jeigu jūs neturite kitų pasiūlymų, yra priimti visi sprendimai, daugumos sprendimai. Ar su visais pateiktais pasiūlymais, pastabomis ir jūsų priimtais sprendimais plenarinio posėdžio metu galime pritarti bendru sutarimu šiai darbotvarkei? (Balsai salėje) Taip? Pritarta bendru sutarimu. Lapkričio 19 d. darbotvarkė yra patvirtinta.

10.16 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 2571, 260, 272, 288, 292, 294, 299, 302, 3025, 3028, 306, 308, 309, 312, 313, 314 straipsnių pakeitimo ir papildymo, Kodekso papildymo 2572 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-4718(2) (priėmimo tęsinys)

    Darbotvarkės 1-2a klausimas, įstatymo projektas Nr. XIP-4718 - Administracinių teisės pažeidimų kodekso 2571, 260, 272, 288, 292, 294, 299, 302, 3025, 3028, 306, 308, 309, 312, 313, 314 straipsnių pakeitimo ir papildymo, kodekso papildymo 2572 straipsniu įstatymo projektas. Priėmimo tęsinys. Pranešėjas - J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas. Gerbiamasis Juliau, tuoj. Priėmimas pastraipsniui. Tuoj aš pasiimsiu straipsnį. 16 straipsnis, kiek suprantu, buvo jau priimtas, taip, pirmininke? Dabar dėl 17 straipsnio yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas. Prašom pakomentuoti, kokia jūsų komiteto nuomonė. Tuoj, sekundę, įjungsiu mikrofoną.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dėl 17 straipsnio yra Seimo nario pasiūlymas.
     PIRMININKAS. Ne, Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas yra dėl projekto 15 straipsnio... Tuoj duosiu kitą dokumentą, kuris analogiškas mano dokumentui, kad mes nepadarytume kokios nors klaidos.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Komitetas pritarė Teisės departamento nuomonei ir atitinkamai suformulavo pridėdamas atitinkamus pataisymus.
     PIRMININKAS. Taigi, gerbiamieji kolegos, mes galime pritarti bendru sutarimu Teisės departamento pasiūlymui, kuriam pritarė komitetas? Pritarta. Dabar dar Seimo kanceliarijos Teisės departamento kitas pasiūlymas dėl to paties straipsnio.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip, komitetas taip pat pritarė.
     PIRMININKAS. Taip. Mes galime pritarti bendru sutarimu Teisės departamento siūlymui, kuriam pritarė komitetas? Pritarta bendru sutarimu. Dar trečias pasiūlymas, taip pat Seimo kanceliarijos Teisės departamento.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip pat komitetas bendru sutarimu pritarė.
     PIRMININKAS. Ar mes galime pritarti bendru sutarimu pasiūlymui, kuriam pritarė komitetas? Gerbiamasis Juliau, truputėlį duokite, gerbiamojo V. Gapšio pasiūlymas ten yra. V. Gapšio. Tai jūs galbūt ir pakomentuokite.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dėl Seimo nario V. Gapšio komitetas iš esmės pritarė, tačiau pakoregavo taip, kad visai išbraukė ginčytiną sakinį, nes ir taip pagal dabar nusistovėjusią tvarką taip...
     PIRMININKAS. Ar kolega V. Gapšys sutiko su tuo pasiūlymu komiteto? Nes jo nėra salėje, nematau. Ar sutiko?
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip, tai buvo bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Bendru sutarimu.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ir kolega V. Gapšys dalyvavo komiteto posėdyje.
     PIRMININKAS. V. Gapšys taip pat yra šito komiteto narys. Ar galime pritarti bendru sutarimu V. Gapšio pasiūlymui, kurį pakoregavo Seimo Teisės ir teisėtvarkos komitetas? Bendru sutarimu galime sutarti? Taigi toliau kanceliarijos Teisės... dėl paskutinio pasiūlymo dėl projekto 17 straipsnio. Keičiamas ten tam tikrų straipsnių...
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip. Dėl įsigaliojimo.
     PIRMININKAS. Taip.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Komitetas pritarė bendru sutarimu, kad atsižvelgiant dėl šaltinių...
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, ar galime pritarti bendru sutarimu Teisės departamento pasiūlymui, kuriam pritarė komitetas? Pritarta bendru sutarimu. Ar dėl 17 straipsnio daugiau pasiūlymų, pastabų nėra? Juliau!
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ne.
     PIRMININKAS. Nėra. V. Gapšio apsvarstėme, Teisės departamento visas išvadas apsvarstėme. Dėl 17 straipsnio. Ar galime su visais pasiūlymais ir pataisymais priimti bendru sutarimu? 17 straipsnis yra priimtas su pasiūlymais ir pataisymais bendru sutarimu.
    Dabar dėl 18 straipsnio. 18 straipsnio redakcinės pastabos. Dėl 18 straipsnio jokių pastabų, pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui baigtas. Ačiū komiteto pirmininkui.
    Gerbiamieji kolegos, įstatymo projektas pastraipsniui baigtas. Norinčių kalbėti už, prieš nėra. Siūlau balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4718, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. Kolegos, užimkite savo vietas. Reikia balsuoti. Kolegos, matau, visi... Kolegos, kviečiu visus balsuoti. Įstatymo priėmimas.

    Šio įstatymo priėmimas

    Skelbiu balsavimo rezultatus: už - 93, prieš nėra, susilaikė 3. Taigi įstatymas (projekto Nr. XIP-4718) yra priimtas. (Gongas)

10.21 val.
    Mokesčių administravimo įstatymo 2, 14, 26, 105, 106, 107, 113 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4719(2) (priėmimas)

    Darbotvarkės 1-2b klausimas - Mokesčių administravimo įstatymo 2, 14, 26, 105, 106, 107, 113 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4719. Pranešėjas - A. Palionis, Biudžeto ir finansų komitetas.
    Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento. Gerbiamasis Andriau, komentuokite komiteto nuomonę.
     A. PALIONIS (LSDPF). Komitetas atsižvelgė į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabą dėl neišieškotos baudos reglamentavimo. Atsižvelgė todėl, kad Teisės departamento pastaba yra ir dėl 7 straipsnio. Komitetas papildė 113 straipsnį 5 dalimi.
     PIRMININKAS. Jūs pritariate Teisės departamento... Aš taip įsivaizduoju, bendru sutarimu. Taip? Jūs atsižvelgėte?
     A. PALIONIS (LSDPF). Taip.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, ar mes galime pritarti komiteto nuomonei bendru sutarimu dėl Teisės departamento pasiūlymo, į kurį komitetas atsižvelgė? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 4 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 5 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 6 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 7 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu?
     A. PALIONIS (LSDPF). Yra.
     PIRMININKAS. Ne. Dėl 7 straipsnio yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas. Gerbiamasis Andriau, prašom pakomentuoti.
     A. PALIONIS (LSDPF). Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastaba buvo, kad nėra numatytos galimybės Valstybinei mokesčių inspekcijai pakartotinai kreiptis į antstolius dėl priverstinio baudos išieškojimo, kai pasikeičia baudos pripažinimo beviltiška sąlygos, todėl komiteto pasiūlymas papildyti 113 straipsnį 5 dalimi, kuri skambėtų taip: "Nesumokėta bauda ar jos dalis pakartotinai gali būti perduota antstoliui priverstinai išieškoti netaikant 6 mėnesių baudos perdavimo priverstinai išieškoti termino, kai pasikeičia baudos pripažinimo beviltiška sąlygos, atsiranda turto ar pajamų, iš kurių gali būti vykdomas išieškojimas."
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, jūs girdėjote Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymą ir komiteto pataisymą, kuriam pritarė komitetas bendru sutarimu. Ar mes galime pritarti bendru sutarimu šitam komiteto sprendimui? Pritarta bendru sutarimu. Taigi dėl 7 straipsnio. Ačiū, gerbiamasis Andriau. Taigi norinčių... Kitų prieštaravimų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu 7 straipsnį? 7 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
    Dėl 8 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu 8 straipsnis. Įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nematau.
    Gerbiamieji kolegos, kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4719, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Skelbiu balsavimo rezultatus: už - 99, prieš nėra, susilaikė 4. Įstatymas (projekto Nr. XIP-4719) yra priimtas. (Gongas)

10.26 val.
    Administracinių teisės pažeidimų registro įstatymo projektas Nr. XIP-4720(3) (priėmimas)

    Darbotvarkės 1-2c klausimas - Administracinių teisės pažeidimų registro įstatymo projektas Nr. XIP-4720. Priėmimas. Pranešėjas - J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas.
    Pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Komitetas... Dėl 1?
     PIRMININKAS. Atsiprašau, Juliau.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dėl 4.
     PIRMININKAS. Ne tą įstatymo projektą, atsiprašau, turėjau. Dabar aš iš naujo. Gerai? Mes pakartosime. Tiesiog ne tą įstatymo projektą turėjau po ranka. Dabar dėl Lietuvos Respublikos administracinių teisės pažeidimų registro įstatymo. 1 straipsnis. Priėmimas pastraipsniui. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dabar dėl 4 straipsnio yra pasiūlymų...
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Yra Teisės departamento pastaba ir mano pasiūlymas atitinkamai pagal Teisės departamento...
     PIRMININKAS. Gal iš pradžių jūs...
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Mes pritarėme iš dalies...
     PIRMININKAS. Taip. Tai dabar mes irgi galime pritarti bendru sutarimu komiteto nuomonei. Dabar, gerbiamasis Juliau, dėl jūsų pasiūlymo.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Mano pasiūlymas buvo reaguojantis į Teisės departamento pastabą. Jis pasiūlė atitinkamą redakciją, todėl mes, pritardami iš dalies Teisės departamento pastabai, sureguliavome taip, kaip...
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, galime pritarti komiteto nuomonei bendru sutarimu dėl šito pasiūlymo? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 4 straipsnio jokių kitų pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Dėl 5 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Dėl 6 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Dėl 7 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Dėl 8 straipsnio yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas. Pirmininke!
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Komitetas bendru sutarimu pritarė tai pastabai ir atitinkamai suredagavo 8 straipsnį.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, galime pritarti bendru sutarimu komiteto nuomonei? Pritarta bendru sutarimu komiteto nuomonei. Dėl 8 straipsnio kitų pastabų, pasiūlymų nėra. Yra priimtas bendru sutarimu. Dėl 9 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 10 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui yra baigtas.
    Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra.
    Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4720, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Skelbiu balsavimo rezultatus: už - 92, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-4720(3) yra priimtas. (Gongas)

10.30 val.
    Biudžeto sandaros įstatymo 28 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4721(2) (priėmimas)

    Darbotvarkės 1-2d klausimas - Biudžeto sandaros įstatymo 28 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4721(2). Tribūnoje - A. Palionis, pristatys Biudžeto ir finansų komiteto nuomonę.
    Priėmimas pastraipsniui. Yra du straipsniai. Dėl 1 straipsnio yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas.
     A. PALIONIS (LSDPF). Seimo kanceliarijos Teisės departamentas mano, kad įstatymo projektu siūloma nuostata tiesiogiai darys įtaką savivaldybių biudžetų pajamoms, todėl jie siūlo įstatymo projekte, o ne po įstatymo priimtuose aktuose nustatyti, kokia dalis patenka į savivaldybės biudžetą už administracinį teisės pažeidimą. Biudžeto ir finansų komitetas pritarė šiam pasiūlymui ir pakoregavo 28 straipsnio 3 dalies redakciją. Išbraukė nuostatą, kad Vyriausybė nustato tą tvarką, ir įrašė, kad 50 % įskaitoma į savivaldybės biudžetą, 50 % - į valstybės biudžetą.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, yra komiteto nuomonė pritarti bendru sutarimu. Kitų pasiūlymų, pastabų nėra? Ar galime priimti 1 straipsnį bendru sutarimu su komiteto pasiūlymu? Priimtas bendru sutarimu.
    Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra.
    Mielieji kolegos, kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4721, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 97, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymo projektas Nr. XIP-4721 yra priimtas. (Gongas)

10.33 val.
    Seimo kontrolierių įstatymo 3 straipsnio pakeitimo ir Įstatymo papildymo 191 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-433(2) (svarstymas)

    Gerbiamieji kolegos, darbotvarkės 1-4 klausimas - Seimo kontrolierių įstatymo 3 straipsnio pakeitimo ir įstatymo papildymo 191 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-433(2). Pranešėja - gerbiamoji D. Kuodytė, Žmogaus teisių komitetas. Svarstymas.
     D. KUODYTĖ (LSF). Gerbiamieji kolegos, Žmogaus teisių komitetas svarstė šį projektą ir nutarė šiek tiek patobulinus jam pritarti. Balsavimo rezultatai: už - 5, prieš nėra, susilaikė 1.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, norinčių kalbėti po komiteto išvados nėra. Gerbiamieji kolegos, jokių pataisų, pasiūlymų nebuvo. Norinčių kalbėti už, prieš nėra. Gal galime pritarti bendru sutarimu po svarstymo? (Balsai salėje) Galime? Skelbiu, kad įstatymo projektui Nr. XIIP-433(2) po svarstymo pritarta bendru sutarimu.
    Gerbiamieji kolegos, noriu patikslinti, truputį keičiasi numeracija, nes vieną klausimą išbraukėme. Stenogramai noriu pasakyti, kad tai buvo darbotvarkės 1-3 klausimas, o dabar bus darbotvarkės 1-4 klausimas. Nespėja techniškai pateikti naujos darbotvarkės su teisinga numeracija.

10.35 val.
    Įstatymo "Dėl Konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą fakultatyvaus protokolo ratifikavimo" projektas Nr. XIIP-451(2) (svarstymas)

    Dabar svarstome 1-4 darbotvarkės klausimą - įstatymo "Dėl Konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą fakultatyvaus protokolo ratifikavimo" projektą Nr. XIIP-451(2). Pranešėjas - V. Simulikas, Užsienio reikalų komitetas. Ruošiasi V. Aleknaitė-Abramikienė, Teisės ir teisėtvarkos komitetas.
     V. SIMULIK (LSDPF). Laba diena, gerbiamieji kolegos. Užsienio reikalų komitetas buvo pagrindinis dėl įstatymo "Dėl Konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą fakultatyvaus protokolo ratifikavimo" projekto Nr. XIIP-451(2). Komitetas pritarė bendru sutarimu. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Kviečiu į tribūną V. Aleknaitę-Abramikienę pristatyti Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonę. Ruošiasi D. Kuodytė.
     V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, kolegos. Teisės ir teisėtvarkos komitetas pritarė šiam projektui bendru sutarimu, tačiau pasiūlė atsižvelgti į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegei už komiteto nuomonės pristatymą. Prašom, kviečiame į tribūną D. Kuodytę.
     D. KUODYTĖ (LSF). Žmogaus teisių komitetas, kaip papildomas, svarstė projektą. Bendru sutarimu pasiūlė pritarti projektui, taip pat pasiūlė atsižvelgti į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabą.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolege. Išgirdote visų trijų komitetų nuomonę. Visi komitetai po svarstymo pritarė šiam įstatymo projektui. Norinčių kalbėti nėra. Nuomonė už, prieš. Taip pat nėra.
    Gerbiamieji kolegos, gal galime pritarti įstatymo projektui Nr. XIIP-451 bendru sutarimu? (Balsai salėje) Įstatymo projektui Nr. XIIP-451 po svarstymo pritarta bendru sutarimu.

10.37 val.
    Uždarosios akcinės bendrovės "Kauno energetikos remontas" statuso nustatymo įstatymo pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIP-4526(3) (svarstymas)

    Darbotvarkės 1-5 klausimas - Uždarosios akcinės bendrovės "Kauno energetikos remontas" statuso nustatymo įstatymo pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIP-4526(3). Svarstymas. Pranešėja - gerbiamoji B. Vėsaitė, Ekonomikos komitetas. Gal kas nors iš Ekonomikos komiteto galite pristatyti šį įstatymo projektą? Gerbiamasis R. Žemaitaitis, komiteto pirmininkas.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Šių metų lapkričio 6 d. Ekonomikos komitetas svarstė ir projektui pritarė bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkui. Komiteto nuomonę išgirdote. Norinčių kalbėti nėra. Nuomonės už, prieš nėra.
    Gerbiamieji kolegos, ar galime pritarti bendru sutarimu įstatymo projektui Nr. XIP-4526(3)? Pritariam? Pritarta bendru sutarimu po svarstymo šiam įstatymo projektui.

10.38 val.
    Nesąžiningos komercinės veiklos vartotojams draudimo įstatymo 1, 2, 5, 6, 7, 13, 15, 16, 18, 20, 22, 23 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-614(2)ES (svarstymas)

    Darbotvarkės 1-7 klausimas - Nesąžiningos komercinės veiklos vartotojams draudimo įstatymo 1, 2, 5, 6, 7, 13, 15, 16, 18, 20, 22, 23 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-614(2). Pranešėjas V. Skarbalius pristatys Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonę. Kas dar galite iš Teisės ir teisėtvarkos komiteto? Galbūt pats pirmininkas gali pristatyti? Gerbiamasis Juliau, ar galėtumėte pristatyti komiteto nuomonę dėl įstatymo projekto Nr. XIIP-614 - Nesąžiningos komercinės... Yra, atsiprašau.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Komitetas lapkričio 13 d. svarstė šį įstatymo projektą ir bendru sutarimu už pritarė komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms.
     PIRMININKAS. Dėkoju S. Šedbarui už komiteto nuomonės pristatymą.
    Kviečiu į tribūną R. Žemaitaitį, jis pristatys Ekonomikos komiteto nuomonę. Projekto Nr. XIIP-614 - Nesąžiningos komercinės veiklos ir toliau taip, kaip tekste.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Rusėjo 11 d. Ekonomikos komitetas svarstė pateiktą įstatymo projektą ir, atsižvelgdami į Teisės departamento pasiūlymus, Ekonomikos komiteto pateiktus pasiūlymus, siūlome pritarti bendru sutarimu patobulintam variantui.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Išgirdote abiejų komitetų nuomonę, jie pritarė šiam įstatymo projektui po svarstymo. Norinčių kalbėti nėra. Nuomonės už ir prieš. Yra pataisų? Gerai, grįžtame prie pataisų.
    Gerbiamieji kolegos, kadangi techniniai nesklandumai, gerbiamąjį S. Šedbarą norėčiau pakviesti į tribūną. Mes duosime jums tekstą. Mes to teksto neturime. Gerbiamasis Stasy, ar jūs galėtumėte į tribūną? Jūs turite savo kompiuterio laikmenoje? Ar duoti jums tekstą? Turite konsoliduotą? Gerai. Jeigu turite konsoliduotą, tai gerai. Ekonomikos komiteto pasiūlymas. Prašom. Pakeisti projekto 6 straipsnio 1 dalį, keičiant įstatymo 13 straipsnio 1 dalį. Galbūt suteikiame R. Žemaitaičiui, kad jis pristatytų, kadangi jūsų komiteto siūlymas buvo dėl šio įstatymo projekto, ir po to Teisės ir teisėtvarkos komitetas pasakys savo nuomonę.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Jūs kalbate apie 6 straipsnio 1 dalį?
     PIRMININKAS. Projekto 6 straipsnio 1 dalis.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Tai mes ir siūlome išbraukti "nustatant sumas" ir nustatyti "neviršijant 6 % komercinės veiklos subjekto metinių pajamų praėjusiais finansiniais metais". Siūlome ne konkrečią piniginę sumą nurodyti, o procentą.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, pakomentuokite komiteto nuomonę.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Komitetas nepritarė šiam pasiūlymui, nes tokiu atveju bauda būtų labai didelė. Komiteto nuomone, baudos maksimalus dydis iš esmės būtų neribojamas, ją ribotų tik komercinės veiklos subjektų metinių pajamų dydis. Iš tiesų Europoje yra įprasta tokias nuobaudas skirti procentines, neribojant dydžio, bet aš manau, ir komitetas taip manė, kad Lietuvos sąlygomis iš tiesų tai gali būti labai didelės sumos. Iš tiesų tai jau būtų galima traktuoti pagal Žmogaus Teisių Teismo jurisprudenciją kaip kriminalinę baudą, todėl komitetas nepritarė.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamasis Remigijus, matau, dar kažką papildomai nori pasiūlyti.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Jeigu galima, aš pakomentuosiu, kad būtų aiškumas, ką Ekonomikos komitetas... dėl ko mes siūlėme tokią pataisą. Ne visos įmonės skirtingai pagal pajamas... Jeigu maža įmonė metinių pajamų turi 100 tūkst., tai ir mokės tik nuo 100 tūkst. 3 %, jeigu 100 mln., tai nuo 100 mln., nes 100 ir 20 tūkst. Lt baudos skyrimas taikomas visoms - ir mažai, ir didelei. Todėl mes ir pasiūlėme pereiti prie 3 %, išbraukti tą santykį.
     PIRMININKAS. Aš manau, kad pasikeitėte nuomonėmis. Abu komitetai lieka prie savo nuomonės. Reikia apsispręsti balsuojant. Kas už tai, kad pritartume Ekonomikos komiteto nuomonei, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Balsavimo rezultatai: už - 66, prieš nėra, susilaikė 18. Pritarta Ekonomikos komiteto nuomonei.
    Dabar dėl 6 straipsnio daugiau pasiūlymų ir pastabų nėra. Daugiau kitų pastabų ir pasiūlymų nėra.
    Baigėme svarstyti šį įstatymo projektą. Norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Gerbiamieji kolegos, su pataisymu, kurį mes priėmėme, ar galime po svarstymo pritarti bendru sutarimu įstatymo projektui... Negalime. Balsuojame. Kas po svarstymo pritaria įstatymo projektui Nr. XIIP-614, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. Čia po svarstymo įstatymo projektas Nr. XIIP-614.
    Balsavimo rezultatai: už - 70, prieš nėra, susilaikė 14. Po svarstymo yra pritarta įstatymo projektui Nr. XIIP-614.

10.45 val.
    Valstybinių pensijų įstatymo 4 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-3614(2) (svarstymas)

    Darbotvarkės 1-7 klausimas - Valstybinių pensijų įstatymo 4 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-3614. Pranešėja - gerbiamoji K. Miškinienė, Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininkė. Ruošiasi R. Markauskas.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, lapkričio 6 d. Socialinių reikalų ir darbo komitetas svarstė įstatymo projektą, kuriuo siūloma nacionalinių kultūros ir meno premijų laureatams sudaryti sąlygas pretenduoti į I laipsnio valstybinę pensiją. Įvertinęs Vyriausybės bei kitų komitetų teigiamą išvadą, komitetas pasiūlė pritarti išvadoms tobulinti įstatymo projektą, kad atsirastų 2 straipsnis - "Įstatymo įgaliojimas". Įstatymo įsigaliojimą siūlome nuo 2014 m. sausio 1 d.
     PIRMININKAS. Dėkoju pirmininkei. Kviečiu į tribūną R. Markauską Biudžeto ir finansų komiteto nuomonę pristatyti. Ruošiasi V. Stundys.
     R. MARKAUSKAS (DPF). Kolegos, Biudžeto ir finansų komitetas pritarė bendru sutarimu ir siūlė tobulinti pagal pateiktas Teisės departamento pastabas.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Kviečiu į tribūną V. Stundį pristatyti Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto nuomonę.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Komitetas svarstė šį įstatymo projektą, iš esmės bendru sutarimu pritarė jo patobulintam variantui ir, be abejo, prašo visus pritarti socialinio teisingumo principui, kad nebūtų nacionalinių kultūros ir meno premijų laureatai diferencijuojami - vieni galėtų pretenduoti, o kiti ne.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Buvo visų trijų komitetų nuomonės pristatytos. Norinčių kalbėti dėl šito įstatymo projekto svarstymo metu nėra.
    Pataisos. Dabar pataisos.
    Dėl 1 straipsnio Seimo narys V. Mazuronis. V. Mazuronio nėra. Tai galbūt paprašysiu komiteto nuomonės. Pirmininke, galbūt trumpai pristatykite V. Mazuronio, kadangi teikėjo nėra, ir pasakykite komiteto nuomonę.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis V. Mazuronis pasiūlė išplėsti įstatymo projekte asmenų, kurie galėtų pretenduoti į tas valstybines pensijas, ratą, todėl komitetas nepritarė gerbiamojo V. Mazuronio siūlymui.
     PIRMININKAS. Gerbiamoji pirmininke, aš taip supratau, kad komitetas nepritarė. Tiesiog gal galime pritarti bendru sutarimu? Ar reikės balsuoti? Balsuoti? Jeigu balsuosime, tai balsuosime už tai, kad priimtume V. Mazuronio pasiūlymą... balsuos už. Jeigu yra toks pageidavimas, mes turime balsuoti, privalome. Kas už tai, kad pritartume Seimo nario V. Mazuronio pasiūlymui?
    Motyvų, taip, reikia. Nematėm. Kad nėra užsirašiusių dėl motyvų. Mes nematėm ir pasakėm, kad reikia balsuoti. Skiriasi nuomonės, tiesiog balsuojame. Kas už tai, kad... Jau užsirašė. Gerai. M. Zasčiurinskas - už ir kita nuomonė - R. J. Dagys prieš. Prašom, kolega.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Aš buvau užsirašęs dėl kito skirsnio. Kodėl aš esu už? Todėl, kad manau, kad mes iš principo einame ne tuo keliu. Jeigu mes pradedame išskirti... Aš su pagarba žiūriu į kultūros ministrą Š. Birutį, lenkiu galvą už tai, kad jis taip atkakliai siekia, kad kultūros darbuotojams būtų skiriamos valstybinės premijos, lenkiu galvą. Bet jeigu mes vieną grupę išskirsime, atsiras kita grupė, po to dar viena grupė. Galų gale per praeitą kadenciją mes jau priėmėme Valstybinių pensijų reformos įstatymą, kuriame aiškiai pasisakėme, kad neplėsime šito rato. Vien dėl tų motyvų aš pritariu V. Mazuronio siūlymui, kadangi jis siūlo ne vieną siaurą segmentą išbraukti, o visiems nusipelniusiems žmonėms sudaryti galimybę skirti valstybines premijas, pensijas, atsiprašau. Tai iš tų dviejų blogybių gerbiamojo kolegos V. Mazuronio siūlymas yra mažesnė blogybė. Todėl aš kviečiu palaikyti V. Mazuronio siūlymą. Ačiū.
     PIRMININKAS. Nuomonė prieš - gerbiamasis R. J. Dagys. Prašom, kolega.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš siūlau nesikarščiuoti, nepulti į kraštutinumus, kad valstybines pensijas pradėsime teikti bet kam, bet kokiu būdu, be jokio apibrėžto įstatymo turinio ir prasmės. Yra kalbama apie papildymą tų žmonių, kurie gali pretenduoti gauti valstybinę pensiją, ne automatiškai skirti, o pretenduoti, nes Vyriausybė priima sprendimą atsižvelgdama į teikimus, tai yra galimybė, bet ne automatinė prievolė gauti. Kalbame apie siaurą grupę, kuri papildo sąrašą tų grupių, kurias mes esame numatę kituose įstatymuose. Čia nėra kokia nors naujovė. Todėl siūlau palaikyti komiteto nuomonę ir nepritarti tokiam neapibrėžtam išplėtimui, kuris visiškai sujauktų valstybinių pensijų skyrimo tvarką.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Taigi išgirdote nuomonę už, nuomonę - prieš. Kviečiu visus apsispręsti balsuojant. Kas už tai, kad būtų pritarta V. Mazuronio pasiūlymui, balsuoja už, kas manote kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. (Balsai salėje)
    Balsavimo rezultatai: už - 22, prieš - 7, susilaikė 60. Taigi V. Mazuronio pasiūlymui nepritarta.
    Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pasiūlymas. Gal komiteto pirmininkė galėtų arba gerbiamasis V. Stundys? V. Stundys pristatys Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto nuomonę.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Komiteto siūlymas yra labai paprastas. Yra atvejų, kai Nacionalinė kultūros ir meno premija teikiama kolektyvui, t. y. grupei, ne vienam kūrėjui. Dėl to mūsų siūlymas yra logiškas į šitą sąrašą įrašyti ir kolektyvus su jų personaline sudėtimi, taip pat galinčius pretenduoti į valstybinę pensiją.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Pirmininke, jūsų nuomonė, komiteto nuomonė?
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Komitetas svarstė šį siūlymą, dalyvavo Kultūros ministerijos atstovai, jie paaiškino, kad šiuo metu nacionalinę premiją yra gavęs tik vienas kolektyvas - kvartetas. Šiuo atveju valstybinė pensija skiriama ne kolektyvams, o asmenims. Kaip kolega R. J. Dagys paaiškino, išties tai yra labai mažas ratas, galėtų pretenduoti apie 80 žmonių, todėl komitetas nepritarė Švietimo, mokslo ir kultūros komitetui.
     PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke. Taigi nuomonė prieš - R. J. Dagys. Prašom.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, suprasdamas komiteto siūlymo esmę, vis dėlto siūlau atkreipti dėmesį ir nepadaryti klaidos. Valstybinės pensijos skiriamos personaliai asmeniui, komisija svarsto, ar tas žmogus nusipelno, ar ne. Nėra automatinio skyrimo. Kad žmogus nusipelno dirbdamas kokiame nors kolektyve, gal ir viso kolektyvo nariai nusipelno būti nacionalinių premijų laureatais, bet vis tiek personaliai svarstoma jo byla. Jeigu jis šalia nuopelnų valstybei turės ir kokių nors neigiamų dalykų, tai skaitykite Valstybinių pensijų įstatymą, jam, nepaisant to, kad jis yra to kolektyvo narys, nebus skiriama šita pensija, nes pagal kitus punktus jis negalės gauti valstybinės pensijos. Todėl negalima įteisinti kolektyvo, nes tai yra personalinis skyrimas. Bet jeigu nacionalinė premija paskirta kolektyvui, aišku, jis personaliai gali pretenduoti gauti valstybinę pensiją.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Gerbiamieji kolegos, kitų nuomonių nebus, buvo tik nuomonė prieš. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad būtų pritarta Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto nuomonei, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Balsavimo rezultatai: už - 24, prieš - 5, susilaikė 57. Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto nuomonei nepritarta.
    Dėl 1 straipsnio daugiau pasiūlymų ir pastabų nėra.
    Dėl 2 straipsnio Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas. Kas gali pristatyti komiteto nuomonę? V. Stundys? Taip. Gerbiamasis kolega, pratęskite pristatymą.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Siūlymo esmė yra labai paprasta. Mūsų siūloma data yra 2013 m. sausio 1 d., kas jau yra visiškai nerealu turbūt, ar ne? Dėl to suprantama ir komiteto pozicija, kad laikas, kurį mes čia nurodome, yra jau pasibaigęs. Viskas aišku.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, manau, kad nuo 2013 m. sausio 1 d. jau praėjo. Gal ir nesvarstome?
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Taip.
     PIRMININKAS. Šito pasiūlymo nesvarstome. Dėl 2 straipsnio daugiau pastabų ir pasiūlymų nėra. Kitų pastabų ir pasiūlymų nėra. Dėkoju komiteto pirmininkei. Šio įstatymo projekto svarstymas pastraipsniui baigtas, visi pasiūlymai apsvarstyti. Liekame prie komiteto nuomonės, prie to, ką komitetas priėmė po svarstymo. Norintys kalbėti už ir prieš? Gerbiamasis Mečislovai, jūs norite kalbėti dėl šio įstatymo projekto už? Jeigu prieš nėra, gal jūs nekalbėsite?
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Aš prieš.
     PIRMININKAS. Jūs užsirašėte dabar už. Tai kalbėkite prieš. Bet dabar, jeigu jūs girdėjote, dabar mes kalbame dėl viso įstatymo projekto.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėl viso įstatymo projekto aš laikausi tos nuomonės (nors laikytis čia ne lietuviškai), kad yra pensijų reforma, mūsų laukia pensijų reforma, valstybinių pensijų pertvarka taip pat yra būtina. Prieš darant tvarką valstybinių pensijų srityje, dar plėsti, pridėti dar vieną papildomą segmentą ir tuo galutinai išbalansuoti valstybinių pensijų sistemą, mano nuomone, tikrai netikslinga. Juo labiau kad kitais metais iki liepos 1 d. Socialinės apsaugos ir darbo ministerija bus priversta pateikti visą pensijų reformos priemonių planą. Praeitos kadencijos priemonių plane, kuris buvo parengtas 2012 m., yra įrašyta, kad valstybinių pensijų sistema turi būti pertvarkyta, ir jos plėsti nėra tikslinga. Todėl aš ir atkreipiu gerbiamųjų kolegų dėmesį į tai, kad nors tikslas yra labai kilnus, ir aš patį tikslą palaikau, bet priemonė yra naudojama netinkama.
     PIRMININKAS. Mes išgirdome nuomonę prieš. Kalbėjo M. Zasčiurinskas. Nuomonė už - R. J. Dagys. Prašom, kolega.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aišku, galiu tiktai prisijungti prie dalies žodžių, ką pasakė M. Zasčiurinskas, kad kol kas nėra pateiktų sisteminių įstatymų apie viską, bet aš neturiu vilties, kad jie kažkaip greitai ir atsiras. Problemos yra konkrečios ir labai aiškios. Mes kalbame apie nacionalinių premijų laureatus ir žinome sportininkų, mokslininkų ir kitų padėtį, kur tas dalykas jau yra įteisintas kaip teisė gauti valstybinę pensiją. Pabrėžiu, kad apsisprendimą teikti ar neteikti valstybines pensijas priima pati Vyriausybė, ji gali priimti sprendimus, gali nepriimti, bet čia mes kalbame apie teisę gauti valstybinę pensiją, taigi tas pasiūlymas yra logiškas. Jeigu jūs kada nors apsispręsite, kad apskritai niekam valstybinių pensijų neteiksite, vadinasi, visiems ir nebus teikiamos tos valstybinės pensijos.
    Aš siūlau tam įstatymo projektui pritarti, nes čia nėra kokios nors diskriminacijos. Čia laukia jūsų politinis apsisprendimas, ką daryti su visomis valstybinėmis pensijomis. Kol kas yra taip, kaip yra. Mes turime priimti sprendimus realiu laiku esant realiai teisinei situacijai. Taigi esant šiai teisinei situacijai tikrai palaikau šitą projektą, nes nematau motyvų, kodėl mes turėtume nacionalinės premijos laureatus eliminuoti iš tų žmonių, kurie gali pretenduoti gauti valstybinę pensiją.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kolegos, buvo išsakytos nuomonės už ir prieš. Taigi visus kviečiu balsuoti. Kas po svarstymo pritariate įstatymo projektui Nr. XIP-3614, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavimo rezultatai: už - 64, prieš nėra, susilaikė 18. Po svarstymo įstatymo projektui Nr. XIP-3614 pritarta.

11.02 val.
    Valstybinių pensijų įstatymo 4, 5, 6 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-285 (svarstymas)

    Darbotvarkės 1-8 klausimas - Valstybinių pensijų įstatymo 4, 5, 6 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-285. Svarstymas. Pranešėjas - gerbiamasis D. Petrulis, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas.
     D. PETRULIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas svarstė šį klausimą ir bendru sutarimu nusprendė grąžinti įstatymo projektą Nr. XIIP-285 iniciatoriams tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento, Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Europos teisės departamento prie Teisingumo ministerijos pastabas. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Taigi nuomonės už ir prieš. Nuomonė už - G. Purvaneckienė. Čia bus komiteto nuomonė už.
     G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš noriu, kad balsuodami dėl šito įstatymo, jūs pagalvotumėte ir nesupainiotumėte su tuo, kuris leis mokėti nuo Naujųjų metų motinoms, išauginusioms penkis vaikus. Čia yra R. Žemaitaičio pataisa, kuri išties yra (jis pats tai yra pripažinęs) bloga, jis žadėjo pataisyti, bet nepataisė. Ir toliau čia yra prilyginamos globojamos motinos, nepasakant apie tai, kiek laiko globojo ir panašiai. Taip pat išbraukiama sąlyga išauginti dorus vaikus iki aštuonerių metų. Kitaip sakant, paglobojus ir pusmetį bus galima pretenduoti į tokią pensiją. Nesupainiokite su tuo. Nieko bendro su tuo, kad būtų pradėta mokėti nuo Naujųjų metų penkis vaikus auginančioms motinoms.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolege. Nuomonė prieš - R. Žemaitaitis. Prašom.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų kolegė teisybę sako. Pirminis projektas buvo blogas, aš jį patobulinau ir padariau, kad būtent iki 18 metų ir tik dorus ir gerus išugdžiusios, kad nepretenduotų į valstybinę pensiją tos mamos, kurioms yra atimtos teisės, nepretenduotų tos mamos, kurios tik produktyviai gimdo vaikus, bet jos visi vaikai yra vaikų namuose arba netinkamai išugdyti, arba yra įsivaikinusios. Globa yra reikalinga tam, kad pokario laikotarpiu, po Antrojo pasaulinio karo, nemažai šeimų buvo išsklaidyta, nemažai artimų giminaičių buvo išžudyta, ir jie paimdavo tuos vaikus globoti. Tokio įsivaikinimo instituto nebuvo, kol neįsigaliojo naujas rusiškas civilinis kodeksas, rodos, 1964 m., todėl ir įrašiau nuostatą, kad globojo. Komitetas, aišku, galėjo patobulinti ir pasakyti, kad, tarkime, ne mažiau kaip aštuonerius metus gali vaiką būti įsivaikinę arba globoti. Čia aš sutikčiau. Kolegos, aš siūlau svarstymo stadijoje nepritarti komiteto pasiūlymui pritarti mano pasiūlymams ir priėmimo stadijos metu registruoti pataisą nustatant, kad įsivaikinti ir globoti vaiką gali ne mažiau kaip aštuonerius metus.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolegos. Buvo išsakytos nuomonės už ir prieš. Kviečiu visus balsuoti. (Balsai salėje) Taip, aš tuoj pasakysiu. Kas už tai, kad pritartume komiteto nuomonei grąžinti iniciatoriams tobulinti įstatymo projektą Nr. XIIP-285, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavimo rezultatai: už - 58, prieš - 12, susilaikė 19. Taigi įstatymo projektas, kurio Nr. XIIP-285, yra grąžintas iniciatoriams tobulinti.

11.07 val.
    Pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo 16 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-578(2) (svarstymas)

    Kitas 1-9 darbotvarkės klausimas - Pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo 16 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-578. Pranešėja - gerbiamoji R. Popovienė, ji pateiks Socialinių reikalų ir darbo komiteto nuomonę.
     R. POPOVIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, komitetas svarstė įstatymo projektą ir pritarė patobulintam įstatymo variantui, kad perskaičiuotos pagal naujus duomenis ir mokėtosios pensijos skirtumas mokamas už laikotarpį nuo 2013 m. vasario 28 d., be ne daugiau kaip už 12 mėnesių iki dokumentų pensijai perskaičiuoti gavimo atitinkamoje institucijoje ar įstaigoje dienos. Perskaičiuojant pensijos dydį taikomi darbo užmokesčio dydžiai, pagal kuriuos buvo apskaičiuojama pareigūnų ir karių valstybinė pensija. Balsavimo rezultatai: 7 - už, 1 - prieš.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolege. Taigi norinčių kalbėti nėra. Nuomonės už ir prieš. Nuomonė už - gerbiamoji K. Miškinienė. Prašom, kolege.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Aš siūlau pritarti šiam projektui. Iš tikrųjų Konstitucinis Teismas yra pasisakęs, kad toks įstatymo projektas būtinas. Kolegos, kviečiu pritarti parengtam projektui.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Taigi kitų nuomonių nėra. Gal po svarstymo galime pritarti įstatymo projektui Nr. XIIP-528 bendru sutarimu? Dėkoju. Pritarta po svarstymo bendru sutarimu įstatymo projektui Nr. XIIP-528.

11.08 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos nacionalinės kovos su korupcija 2011-2014 metų programos patvirtinimo" pakeitimo ir papildymo" projektas Nr. XIIP-912(2) (svarstymas)

    Darbotvarkės 1-10 klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos nacionalinės kovos su korupcija 2011-2014 metų programos patvirtinimo" pakeitimo ir papildymo" projektas Nr. XIIP-912. Pranešėjas gerbiamasis M. Mackevičius pristatys Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto nuomonę. Ruošiasi E. Masiulis.
     M. MACKEVIČ (LLRAF). Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, kaip pagrindinis komitetas, apsvarstė Seimo nutarimo projektą Nr. XIIP-912 ir bendru sutarimu pritarė iniciatorių pateiktam ir komiteto patobulintam Seimo nutarimo projektui bei komiteto išvadoms. Prašome pritarti.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Kviečiu į tribūną E. Masiulį pasakyti Audito komiteto nuomonę. Galbūt iš Audito komiteto kas nors galėtų išsakyti nuomonę dėl šito įstatymo projekto? Kas yra iš Audito komiteto? Duosime išvadas, kad pristatytumėte. Dėkoju. Gerbiamasis D. Jankauskas.
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Audito komitetas kaip papildomas svarstė Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos nacionalinės kovos su korupcija 2011-2014 metų programos patvirtinimo" pakeitimo ir papildymo" projektą. Komiteto sprendimas yra atsižvelgti į pastabas, iš esmės pritarti Seimo nutarimo projektui ir pasiūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti pagal Audito komiteto suformuluotus pasiūlymus. Ar pasiūlymus turėčiau pristatyti, ar ne?
     PIRMININKAS. Dėkojame. Taigi kviečiu į tribūną J. Sabatauską pristatyti Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonę.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė projektą ir pritarė bendru sutarimu iniciatorių pateiktam projektui. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu į tribūną P. Urbšį, Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto... Tai galbūt, komiteto pirmininke Virginija Baltraitiene, galite jūs tada?
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas svarstė ir pritarė iniciatoriaus pateiktam Seimo nutarimo projektui ir komiteto išvadoms. 9 - už, prieš nebuvo, susilaikė 1.
     PIRMININKAS. Dėkoju. V. Gailius, Antikorupcijos komisija. Kas iš Antikorupcijos komisijos yra? Kas dalyvauja Antikorupcijos komisijoje? Nes ir pasiūlymų yra Antikorupcijos komisijos. Gal R. Sargūnas? Pakviesiu, pabandysime. Antikorupcijos komisijos nuomonę pristatys gerbiamasis R. Sargūnas.
     R. SARGŪNAS (DPF). Gerbiamieji Seimo nariai, komisija svarstė šį klausimą ir yra vienbalsiai pritarta.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, nežinau, kaip judėti čia mums į priekį. Antikorupcijos komisijos pirmininko nėra. Pagrindinio komiteto mes norime pakviesti pirmininką. M. Mackevičius.
     M. MACKEVIČ (LLRAF). Antikorupcijos (...) Audito komiteto pateikti siūlymai dėl šio projekto buvo įvertinti komiteto.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, dabar Antikorupcijos komisija siūlo pritarti iniciatorių pateiktam Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo dėl Lietuvos Respublikos nacionalinės kovos ir t. t. Komisija atkreipė dėmesį, kad perkančiųjų organizacijų mokamų sumų dydžiai už interneto ar internetines paslaugas (interneto portalų, svetainių kūrimą, administravimą, priežiūrą) kelia abejonių dėl protingumo, objektyvumo principų laikymosi. Kaip į tą pasiūlymą sureagavo jūsų Antikorupcijos komisija? Pritarti iš dalies. Pagrindinis komitetas pritarė iš dalies Antikorupcijos komisijos pasiūlymui.
     M. MACKEVIČ (LLRAF). Tai čia iš dalies buvo įvertinta ir...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, aš išsiaiškinau, pasitikslinau, nes dokumentas, kurį dabar mes studijuojame, truputėlį nėra panašus į kitus, kuriuos svarstymo metu aš turiu ir pirmininkaudamas naudojuosi. Tiesiog Antikorupcijos komisija siūlo, šitas pasiūlymas... Bet jūs, kaip Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto atstovas, turite įvertinti jų pasiūlymą ir pristatyti savo komiteto nuomonę.
     M. MACKEVIČ (LLRAF). Buvo nepritarta, buvo tik Antikorupcijos komisijos siūlymas papildyti 1 dalies V skyrių "Sveikatos priežiūra" nauju uždaviniu. Komiteto nuomone...
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, ar galime pritarti Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto sprendimui pritarti iš dalies bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
     M. MACKEVIČ (LLRAF). Na, taip.
     PIRMININKAS. Tuoj, sekundę. Dabar vėl Antikorupcijos komisija siūlo papildyti projektą 14, 15 punktais, atitinkamai buvusius 14, 15, 16 ir 17 punktus laikyti 16, 17, 18, 19 punktais. Jūs dabar kaip komiteto... pasakykite komiteto nuomonę dėl...
     M. MACKEVIČ (LLRAF). Komiteto nuomonė: siūlomos priemonės turėtų būti įgyvendinamos kitais būdais, o ne per šią programą. Komitetas mano, kad į programos įgyvendinimo priemonių planą turėtų būti įtraukiamos tik nacionalinio lygmens tarpinstitucinio pobūdžio priemonės. Todėl nepritarė šitam.
     PIRMININKAS. Aš dabar, kolegos, klausiu jūsų. Šiek tiek trūksta žmonių, kurie... nėra pasiruošę svarstyti šitą klausimą, Antikorupcijos komisijos pirmininko nėra. Jis turėtų visus... Ar, Ričardai, jūs gal pateiksite? Aš nežinau. (Balsai salėje) Antikorupcijos komisijos pirmininkas yra? (Balsai salėje) Gal atidedame šio klausimo svarstymą, tiesiog, na, nėra... Kur Antikorupcijos komisijos pirmininkas? Nėra jo. Niekas negali pristatyti Antikorupcijos komisijos pasiūlymų. Tai jeigu negali pristatyti, mes negalime, atidedame šio klausimo svarstymą vėlesniam laikui arba kol atsiras Antikorupcijos komisijos... Labai ačiū, kolega. Atidedamas.
    Gerbiamieji kolegos, pagal darbotvarkę turėtų būti trumpa pertrauka. Ar dirbame toliau iki 12 val.? (Balsai salėje) Dirbame toliau. Esate pasiruošę, ryžtingai nusiteikę, taip? Gerai, dirbame toliau.

11.17 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos valstybinio socialinio draudimo fondo 2012 metų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektas Nr. XIIP-952(2) (svarstymas)

    Darbotvarkės 1-11 klausimas, įstatymo projektas Nr. XIIP-952 - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos valstybinio socialinio draudimo fondo 2012 metų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektas. Pranešėja - K. Miškinienė, Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininkė. Ruošiasi Z. Žvikienė.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, lapkričio 13 d. Socialinių reikalų ir darbo komitetas svarstė Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos valstybinio socialinio draudimo fondo 2012 metų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektą, kuriam pritarė. Pritarė su siūlymu Vyriausybei atkreipti dėmesį rengiant 2013 m. Nacionalinį ataskaitų rinkinį pagal Valstybės kontrolės išvadas ir rekomendacijas ir 2013 m. Valstybinio socialinio draudimo fondo konsoliduotųjų ataskaitų rinkinį, kad jie atitiktų Vyriausybės viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo nuostatus ir kitus Lietuvos Respublikos teisės aktus, reglamentuojančius šio rinkinio sudarymą.
     PIRMININKAS. Dėkoju pirmininkei. Kviečiu į tribūną gerbiamąją Z. Žvikienę.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Audito komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos valstybinio socialinio draudimo fondo 2012 metų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektą. Komiteto sprendimas yra toks: atsižvelgiant į Valstybės kontrolės valstybinio audito ataskaitoje dėl Valstybinio socialinio draudimo fonde atlikto finansinio (teisėtumo) audito rezultatų pateiktas išvadas ir rekomendacijas bei Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, pritarti iniciatorių pateiktam Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos valstybinio socialinio draudimo fondo 2012 metų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektui Nr. XIIP-952. Balsavimo rezultatai: pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Dėkoju gerbiamajai Z. Žvikienei. Buvo pasakytos komitetų nuomonės. Norinčių kalbėti už, prieš nėra. Ar galime pritarti po svarstymo bendru sutarimu šiam įstatymo projektui? Konstatuoju, kad įstatymo projektui Nr. XIIP-952 po svarstymo yra pritarta bendru sutarimu.

11.20 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos 2012 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo metinių konsoliduotųjų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektas Nr. XIIP-1035(2) (svarstymas)

    Darbotvarkės 1-13 klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos 2012 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo metinių konsoliduotųjų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektas Nr. XIIP-1035. Pranešėja - gerbiamoji V. M. Čigriejienė. Pateiks Sveikatos reikalų komiteto nuomonę. Ruošiasi G. Purvaneckienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū pirmininkui. Gerbiamieji Seimo nariai, Sveikatos reikalų komitetas dėl šio klausimo buvo pagrindinis komitetas, tad leiskite supažindinti su Sveikatos reikalų komiteto sprendimu. Svarstyta lapkričio 13 d. Tuoj, vieną minutę! Atsiprašau. Čia pagal Seimo statuto 150 straipsnį ir jeigu siūlymo sprendimas numatytas Seimo statuto 150 straipsnio 1 dalies 3-6 punktuose, pateikiami šio sprendimo argumentai: "Atsižvelgiant į Valstybės kontrolės 2013 m. liepos 12 d. valstybinio audito išvadoje pateiktą besąlyginę nuomonę, kad Privalomojo sveikatos draudimo fondo 2012 m. konsoliduotojo biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinys visais reikšmingais atžvilgiais parengtas ir pateiktas pagal Lietuvos Respublikos teisės aktus, reglamentuojančius šio rinkinio sudarymą, pritarti Lietuvos Respublikos Seimo nutarimui "Dėl Lietuvos Respublikos 2012 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo metinio biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektui Nr. XIIP-1035." Balsavimo rezultatai: pritarti bendru sutarimu. Komiteto atskirų narių atskiroji nuomonė nebuvo pareikšta.
     PIRMININKAS. Dėkoju gerbiamajai V. M. Čigriejienei. Kviečiu į tribūną G. Purvaneckienę.
     G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Audito komitetas svarstė nutarimo projektą ir priėmė tokį sprendimą: "Atsižvelgiant į Valstybės kontrolės 2013 m. liepos 12 d. valstybinio audito išvadoje Nr. 9/24 pateiktą besąlyginę nuomonę, kad Privalomojo sveikatos draudimo fondo 2012 m. konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinys parodo tikrą ir teisingą Privalomojo sveikatos draudimo fondo iki 2012 m. gruodžio 31 d. finansinę būklę, 2012 m. veiklos rezultatus, grynojo turto pokyčius ir pinigų srautus pagal Lietuvos Respublikos viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartus bei Privalomojo sveikatos draudimo fondo 2012 m. konsoliduotojo biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinys visais reikšmingais atžvilgiais parengtas ir pateiktas pagal Lietuvos Respublikos teisės aktus, reglamentuojančius šio rinkinio sudarymą, pritarti Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos 2012 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo metinių konsoliduotųjų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektui Nr. XIIP-1035. Pritarta bendru sutarimu." Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Taigi buvo pasakytos komitetų nuomonės. Norinčių kalbėti už, prieš nėra. Gerbiamieji kolegos, ar galėtume pritarti įstatymo projektui Nr. XIIP-1035 po svarstymo bendru sutarimu? Dėkoju. Pritarta bendru sutarimu po svarstymo įstatymo projektui Nr. XIIP-1035.

11.24 val.
    Visuomenės informavimo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1210 (pateikimas)

    Darbotvarkės 1-13a klausimas - Visuomenės informavimo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1210. Į tribūną kviečiu Respublikos Prezidento vyriausiąją patarėją R. Svetikaitę pateikti šį įstatymo projektą. Po to galbūt ir atskirai pateiksime. Gerai. Prašau.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, šiandien esu įpareigota jums pristatyti Respublikos Prezidento iniciatyva parengtus ir su Žurnalistų sąjungos, Žurnalistų ir leidėjų etikos komisijos, Vilniaus universiteto Žurnalistikos instituto atstovais, žiniasklaidos teisės ekspertais, Lietuvos radijo ir televizijos, interneto žiniasklaidos, Respublikinės periodinės spaudos leidėjų ir Nacionalinės rajonų ir miestų laikraščių leidėjų asociacijų atstovais aptartus Visuomenės informavimo įstatymo 8 straipsnio ir Baudžiamojo proceso kodekso 801, 149 straipsnio pakeitimo ir kodekso papildymo 1501 straipsniu įstatymo projektus.
    Kadangi pirmininkas suteikė žodį dėl pirmojo įstatymo, pristatau pirmąjį. Galiojantys įstatymai - tiek Visuomenės informavimo įstatymas, tiek Baudžiamojo proceso kodeksas - nustato labai plačius žurnalistų saviraiškos laisvės ribojimo pagrindus ir tokiu būdu suponuoja plačią teismo diskreciją dėl sprendimų, susijusių su prievartiniu informacijos šaltinio atskleidimu, t. y. teismas gali sankcionuoti prievartinio pobūdžio priemones, susijusias su informacijos šaltinio atskleidimu, neturėdamas įstatyme aiškiai nustatytos pareigos įsitikinti, kad kitų alternatyvių informacijos šaltinio atskleidimo priemonių neegzistuoja arba jos jau yra išnaudotos. Vadinamasis būtinumo demokratinėje visuomenėje testas. Todėl teikiamu Visuomenės informavimo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektu siūloma nustatyti draudimą taikyti įstatymuose, taip pat ir Baudžiamojo proceso kodekse nustatytas prievartos priemones, pavyzdžiui, telefoninių pokalbių pasiklausymą, slaptą sekimą ir kitas vien tik siekiant atskleisti informacijos šaltinį. Siūloma nustatyti, kad įpareigoti atskleisti informacijos šaltinį gali teismas tik motyvuotu sprendimu išimtiniais atvejais esant dviem sąlygoms, tai yra atskleisti informacijos šaltinį būtina dėl gyvybiškai svarbių arba kitų ypač reikšmingų visuomenės interesų, taip pat siekiant užtikrinti, kad būtų apgintos asmenų konstitucinės teisės ir laisvės ir vykdomas teisingumas (ši sąlyga galioja ir šiandien, formaliai, bet galioja).
    O antroji sąlyga, kuri yra būtina ir apie kurią kalba Konstitucinis Teismas savo doktrinoje, įstatyme nebuvo įtvirtinta, todėl ją siūloma taip pat įtvirtinti, t. y. teismas turės nustatyti, kad buvo išnaudotos visos kitos informacijos šaltinio atskleidimo priemonės. Dėkoju už jūsų dėmesį.
     PIRMININKAS. Dėkoju už pristatymą, įstatymo projekto pateikimą. Jūsų nori paklausti Seimo nariai. Pirmasis klausia P. Gylys. Aš nematau kolegos. Tada turi galimybę paklausti P. Narkevičius. Klausia P. Narkevičius. Tuoj, sekundę! Gerai, gerai. Viskas gerai.
     P. NARKEVIČIUS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, jūs užsiminėte apie tai, kad projekte kalbama apie tai, koks principas žurnalistams teisme dėl informacijos atskleidimo, tačiau projekte nurodyta, kad žurnalistas atskleisti informacijos šaltinį, be kita ko, gali tik išnaudojęs visas kitas informacinio šaltinio atskleidimo priemones. Kaip tokie pakeitimai vis dėlto darys įtaką byloms, kai žurnalistai atleidžiami nuo atsakomybės dėl to, jog gavo informaciją iš kitų šaltinių? Ar teisme vis dėlto žurnalistai galės atsisakyti duoti informaciją, ar teks naudoti, kaip jūs minėjote, visas kitas šaltinio atskleidimo priemones? Ačiū.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju už jūsų klausimą. Iš tiesų reikėtų pradėti nuo to, jog šiandien galiojanti situacija yra tokia, kad įstatymai yra taikomi formaliai. Kitaip tariant, prokuroras, gavęs informacijos ir pradėjęs ikiteisminį tyrimą, pirmas veiksmas, kurio griebiasi - tai yra eiti į teismą ir prašyti, kad teismas įpareigotų žurnalistą atskleisti informacijos šaltinį. Kitaip tariant, netaikant jokių kitų tos informacijos radimo, sužinojimo, iš kur ta informacija atsirado, priemonių, iš karto yra einama tuo keliu, bet yra prašoma įpareigoti žurnalistą atskleisti informacijos šaltinį. Iš tikrųjų Strasbūro teismo praktika yra visiškai vienareikšmė, kad tokios priemonės yra kraštutinės, jos gali būti taikomos, ir tai nėra žurnalistų atleidimas nuo atsakomybės. Šitos priemonės gali būti taikomos, bet tik tada, kai teisėsauga išnaudoja visas kitas priemones tyrimui atlikti. Dėkoju.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia K. Daukšys.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, norėčiau pasitikslinti. O motyvuotas teismo sprendimas čia kiekvienu atveju yra ar kartais gali teismas nemotyvuodamas priimti sprendimą, o kitą kartą motyvuodamas? Kalbu apie pasiklausymus, visus kitus dalykus. Ar čia tik žurnalistams bus išimtis padaryta?
     R. SVETIKAITĖ. Ne, visi teismo sprendimai turi būti motyvuoti. Bet šiuo atveju, kai tiesiog pagal prokuroro reikalavimą yra duodama sankcija, tai automatinio teisės taikymo būti negali. Kiekvienas teismo sprendimas turi būti motyvuotas. Teismas turės savo sprendime labai aiškiai motyvuotas tas dvi sąlygas ir pagrįsti, kuo jisai grindžia, kad tai yra gyvybiškai būtinas interesas, ir kuo jisai grindžia tą savo matymą, kad buvo išnaudotos visos priemonės. Nepaisant to, ką teismas turės pasakyti, ir prokuroras, kreipdamasis į teismą, taip pat turės savo prašymą motyvuoti.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia A. Sysas. Ruošiasi K. Masiulis.
     A. SYSAS (LSDPF). Laba diena, gerbiamoji patarėja. Norėčiau pirmiausia pasakyti keletą sakinių. Iš esmės šio įstatymo turinys nesikeičia. Vietoj vieno sakinio padaromi keturi sakiniai. Aišku, atsiranda paskutinė sąlyga - buvo išnaudotos visos teisėtos šaltinio atskleidimo priemonės. Bet ir šiandien teismai vadovaujasi protingumo kriterijais. Mano klausimas, ar nevertėtų griežčiau svarstyti ir būti reiklesniems teisėjams, kurie nesivadovauja protingumo kriterijais, kitais kriterijais, o priima tokius sprendimus dėl sankcijų, negu paprasčiausiai daryti redakciją? Aš suprantu, kad šita redakcija neišgelbės mūsų nuo kito teisėjo, kuris manys, kad daryti poėmius pas žurnalistus, vesti juos į apklausas yra pats protingiausias žingsnis. Ar nemanote, kad pirmiausia reikėtų būti griežtesniems, reiklesniems teisėjams, kurie priima tokius spendimus? Labai ačiū.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju už jūsų klausimą. Iš tiesų norėčiau pasakyti, kad Visuomenės informavimo įstatymo pataisa, būtent tos antrosios sąlygos įtvirtinimas, yra susijęs... nes šie įstatymai yra susiję. Baudžiamojo proceso kodeksas nustato visą tvarką, kaip bus įgyvendinamos tos Visuomenės informavimo įstatyme nustatytos sąlygos. Čia yra vienas dalykas.
    Kitas dalykas, jūs esate visiškai teisus dėl to, kad už netinkamą savo pareigų atlikimą, kitaip tariant, už akivaizdų įstatymų pažeidimą, už akivaizdų teismų praktikos nesilaikymą, už akivaizdų įstatymų ir tarptautinių įsipareigojimų pažeidimą, be abejo, yra drausminės atsakomybės priemonės. Noriu tik priminti, jog šiuo metu yra Aukščiausiojo Teismo pirmininko kreipimasis į Konstitucinį Teismą dėl išaiškinimo, nes Teisėjų taryboje kilo abejonių dėl to, ar teisėjas gali už savo priimtus sprendimus, kitaip tariant, priimtus sprendimus, visiškai nesilaikant įstatymo arba jį šiurkščiai pažeidžiant, atsakyti drausime tvarka. Tikrai sulauksime Konstitucinio Teismo išaiškinimo šiuo klausimu ir, man atrodo, situacija bus labai aiški.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega K. Masiulis. Ruošiasi kolega R. Žemaitaitis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Noriu pasiteirauti tokio dalyko pritardamas ir tam, ką sakė A. Sysas. Ar tas pakeitimas iš tikrųjų būtinas? Ar negali atsirasti tokių situacijų, kada yra gyvybiškai pavojinga situacija kokiam nors asmeniui, ir čia reikės dar įrodinėti teismui, kad išnaudotos visos kitos priemonės, kai žmogui gali grėsti grėsmė gyvybei? Ar reikia papildomų barjerų, kai ir taip turėtų veikti protingumo norma ir kriterijus? Nuo neprotingai besielgiančio teisėjo niekas negali apsaugoti. Dabar mes dar papildomus barjerus darome.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju už jūsų klausimą. Iš tikrųjų aš visiškai su jumis sutinku, kad protingumo kriterijai turi veikti, bet mes matome, kad jie ne visada veikia. Kaip ir minėjau, Europos Žmogaus Teisių Teismo praktikoje yra labai aiškiai šie kriterijai išgryninti, ir ne viena valstybė yra sulaukusi sankcijų už tai, kad yra taikomos radikalios priemonės prieš žurnalistus.
    Šito Visuomenės informavimo įstatymo pataisos, mūsų nuomone, yra būtinos vien dėl to, kad yra įgyvendinamas Konstitucinio Teismo nutarimas, nes tuo metu, kai priėmus Konstitucinio Teismo nutarimą jį bandyta įgyvendinti, tai buvo įtvirtinta tik viena sąlyga, tai yra gyvybiškai būtinos reikmės, dėl kurių net ir šiandien yra nesprendžiama.
    Kitas dalykas, kad Konstitucinio Teismo nutarime labai aiškiai pasakyta, kad būtina ir antra sąlyga, t. y. išnaudojimas visų kitų priemonių. Šita sąlyga kažkodėl buvo pamiršta, ir šiandien mes turime ją prisiminti ir įtvirtinti tokius standartus, kokių iš mūsų reikalauja tarptautinė bendruomenė.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega R. Žemaitaitis. Ruošiasi M. Zasčiurinskas, ir tai bus paskutinis Seimo narys, kuris turi galimybę paklausti.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, iš tikrųjų suprantu ir prezidentūros susirūpinimą teikiamu įstatymo projektu. Bet suteikime skaidrumo ir aiškumo teisiniu aspektu. Dabar įsivaizduokime, yra žmogus - nusikaltėlis, nusikalstamo pasaulio atstovas. Jisai labai lengvu būdu tampomas žurnalistų. Tiesiog įkuria internetinį puslapį tiesa.lt ar, nežinau, pilypukas.lt, prisidengia, kad yra žurnalistas, įstoja į Žurnalistų sąjungą, gauna pažymėjimą ir ar per vieną kitą Seimo narį, ar per saugumo darbuotojus, ar per kitus asmenis, kurie turi teisę susipažinti su slapta medžiaga, pradeda šitą dalyką daryti, bet daro nusikalstamu būdu. Dabar jūsų ta pataisa tarsi savotiškai tą nusikaltėlį, kuris imituoja žurnalistą, ir apsaugo. Ar nemanote, kad tai bus terpė daryti nusikaltimus ir taip išvengti baudžiamosios atsakomybės?
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju už jūsų klausimą. Iš tikrųjų nemanyčiau. Mes įvairias situacijas galime modeliuoti. Tai, kokia yra žurnalistų bendruomenė ir kokie yra vieno ar kito žurnalisto veiklos metodai... yra tam tikros žurnalistų savivaldos institucijos, kurios prižiūri šiuos dalykus. Bet mes negalime dėl tokių schematiškų pavyzdžių neįtvirtinti tų principų, kurių laikosi visa Europa. Toks būtų mano atsakymas. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Paskutinis, kuris turi galimybę paklausti, - M. Zasčiurinskas. Prašom, kolega.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, mano toks klausimas. Man šiek tiek, žinoma, keista, kad tokie stiprūs teisininkai tik po penkerių metų pastebėjo, kad pas mus niekam tikę įstatymai. Tokia pastaba.
    O apskritai klausydamas kolegų klausimų ir jūsų atsakymų susidarau tokį vaizdą (ar aš teisingai galvoju?), kad įstatymų pas mus pakanka. Problema yra, kaip tuos įstatymus taiko prokuratūra, kaip įstatymus taiko teismai ir panašiai. Ar čia aš teisingai galvoju? Mano klausimas yra toks. Jūsų siūlomos įstatymo pataisos. Kokiose šalyse tokia praktika yra? Palyginkite, prašau, analogiškus atvejus Rusijoje, Vokietijoje ir Italijoje.
     R. SVETIKAITĖ. Gerai. Ačiū už jūsų klausimą. Iš tikrųjų jūs esate teisus ta prasme, kad pirmiausia mes turime galvoti apie tinkamą įstatymų taikymą, be jokios abejonės. Bet kartais atsitinka taip, kad tam tikri dalykai akivaizdžiai neparašyti įstatyme, nėra suprantami taip, kaip jie turėtų būti suprantami.
    O tie standartai, kaip ir minėjau, formuojami Strasbūro teismo, formuojami pagal Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, kuri užtikrina spaudos laisvę ir visas kitas garantijas. Šiandien mes neturėtume spręsti apie tai, kas yra vienoje ar kitoje šalyje ir panašiai. Mes turime kalbėti apie tai, koks yra bendras europinis standartas ir link ko mus veda Europos Žmogaus Teisių Teismo praktika. Yra visiškai akivaizdu, kad į tai reikia lygiuotis.
    O tai, kad tokios spragos nebuvo šitiek laiko pastebėtos, tai iš tiesų kartais atsitinka taip, kad tik gyvenimiškos situacijos parodo, beda tiesiai pirštu ten, kur yra skaudama vieta. Šiuo atveju reikia ją taisyti. Dėkui.
     PIRMININKAS. Dėkoju už atsakymus. Galite padaryti pauzę, atsisėsti į savo vietą. Yra norinčių kalbėti už, prieš.
    K. Masiulis, nuomonė už. Ruošiasi gerbiamoji B. Vėsaitė, nuomonė prieš.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų pataisa yra labai paprasta ir ne kažin kas keičiasi. Reglamentavimas tampa detalesnis ir truputį konkretesnis. Tačiau aš manau, kad ir be šitos pataisos teisėjai turėtų būti protingi, vadovautis protingumo kriterijais ir elgtis protingai. Kad jie taip nedaro, čia reikėtų kažką galvoti dėl teismų valdymo gerinimo. O pataisa tokia elementari, siūlau pritarti.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė prieš - B. Vėsaitė.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, iš Seimo narių klausimų galima spręsti, kad minėta pataisa teikiama pernelyg skubotai ir neapgalvotai. Mums kyla klausimas, ar ją priėmus apskritai bylos bus išaiškinamos. Kyla dar vienas klausimas - kad prezidentūra šioje istorijoje nėra neutralus asmuo. Ar tai nėra duoklė žurnalistams? Aš iš esmės neprieštarauju šiai pataisai, bet ar nevertėtų tą skubą šiek tiek atidėti, apsvarstyti labiau ir ramesnėje aplinkoje? Mano tokie nuogąstavimai.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, buvo išsakytos nuomonės už, nuomonės prieš po pateikimo. Vis tiek išsiskyrė nuomonės, turime balsuoti.
    Kas už tai, kad po pateikimo pritartume įstatymo projektui Nr. XIIP-1210, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Balsavimo rezultatai: už - 53, prieš nėra, susilaikė 22. Po pateikimo įstatymo projektui Nr. XIIP-1210 yra pritarta. Pagrindiniu siūlomas Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas. Kokių būtų pasiūlymų? (Balsai salėje) Labai atsiprašau, man taip įrašyta. Seniūnų sueiga tai patvirtino, aš nieko neišsigalvoju. Mes galime pakeisti, jokių problemų nėra, tik be panikos. J. Sabatauskas siūlys, kuris komitetas turi būti pagrindinis. Prašom, Juliau.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Du projektai eina kartu - Baudžiamojo proceso kodekso ir Visuomenės informavimo. Iš esmės viskas susiję su ikiteisminiu tyrimu, tai aš manyčiau, kad Teisės ir teisėtvarkos komitetas turėtų būti pagrindinis.
     PIRMININKAS. Bet Visuomenės informavimo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Jūs siūlote Teisės ir teisėtvarkos komitetą?
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Matote, gali būti skirtingos nuomonės. Vienas komitetas...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, be komentarų, aš tiesiog noriu pasiūlymo. Ilgai tęsiame. K. Daukšys. Prašom.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų būtent šitas klausimas - dėl visuomenės informavimo priklauso Švietimo, mokslo ir kultūros komitetui, o pagalbinis gali būti Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Antru klausimu, kurį teikia, dėl Baudžiamojo kodekso kaip tik bus Teisės ir teisėtvarkos komitetas, o Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas galės būti papildomas.
     PIRMININKAS. Mes taip ir aptarėme Seniūnų sueigoje, tokia mintis buvo Seniūnų sueigoje. Tiesiog buvo siūloma, kad dėl pirmo pateikimo pagrindinis būtų Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas, o papildomas - Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Prie antrojo įstatymo projekto mes dar prieisime. Jį dabar pateiks Prezidento patarėja ir mes priimsime sprendimą. Aš manau, kad dėl to nėra problemų. Gerbiamasis A. Sysas. Prašom.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, jau ne vieną kartą buvo - kai du skirtingi komitetai svarsto, gali būti visiškai priešingos nuomonės, todėl teikite alternatyvų sprendimą. Turi būti vienas: arba Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas pagrindinis, arba Teisės ir teisėtvarkos komitetas, nes kitu atveju gali būti dėl abiejų įstatymų skirtinga nuomonė ir net bus suderinta. Taip jau ne kartą buvo.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamoji Z. Žvikienė. Prašom.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, jūs pasakėte, kad motyvai nėra svarbu dėl šito pasiūlymo. Aš vis dėlto noriu pasakyti: atkreipkite dėmesį, kad šitame įstatyme visos tos normos, abi sąlygos, yra nustatytos dėl šaltinio atskleidimo, ir tai yra susiję su baudžiamąja atsakomybe. Iš tikrųjų aš irgi pritariu, kad pagrindinis komitetas būtų Teisės ir teisėtvarkos komitetas, ypač dėl antrosios sąlygos, nes šitame projekte (neturėjau galimybės dėl jo pasisakyti) yra tokia nuoroda. Mes teisėjus pastatome į tokią situaciją, kad turės įvertinti visas kitas informacijos šaltinių atskleidimo priemones. Tai praktiškai yra neįmanoma, todėl tik Teisės ir teisėtvarkos komitetas turėtų būti pagrindinis.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolege. Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkė. Prašom.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, na, jau taip nurašėte visus Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto narius, kad mes esame nepajėgūs priimti normalaus, gero ir teisingo sprendimo. Aš galvočiau, kad mes labai atsižvelgsime į Teisės ir teisėtvarkos komiteto kaip papildomo išvadą ir atsakingai priimsime mums paskirtą prievolę, nes visuomenės informavimas yra mūsų sritis. Tai būkime, aš nežinau, korektiški.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, bet aš vis tiek priverstas skelbti balsavimą, nes išsiskyrė nuomonės dėl pagrindinio komiteto. Dabar kyla klausimas tik dėl įstatymo projekto Nr. XIIP-1210, mes dėl jo turime apsispręsti.
    Gerbiamieji kolegos, dėl pagrindinio komiteto. Sutariame taip: kas balsuoja už, tas balsuoja, kad pagrindinis komitetas būtų Teisės ir teisėtvarkos komitetas... kad Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas. Gerai. Kad būtų Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas. Alternatyvus balsavimas. Kas prieš, palaiko Teisės ir teisėtvarkos komitetą, kad jis būtų pagrindinis komitetas. Apsispręskime balsuodami. Kas už - Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas, kas prieš - Teisės ir teisėtvarkos komitetas.
    Gerbiamieji kolegos, Seimo valia už - 25, kad Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas būtų, prieš - 58. Pagrindinis yra Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstant šį klausimą.
    Gerbiamieji kolegos, dabar mes turėtume priimti sprendimą. Yra Prezidentės pasiūlymas - siūlo svarstyti ypatingos skubos tvarka, bet Seniūnų sueiga, kiek aš girdėjau, kad reikia apsvarstyti, nes yra daug visokių tokių... Mes šiandien daug diskutavome Seniūnų sueigoje apie tai. Tiesiog mes turime apsispręsti vienokiu ar kitokiu būdu. Vis tiek balsuojame. Gerbiamasis J. Sabatauskas - dėl Prezidentės siūlymo.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, čia yra įstatymų paketas, kur kartu yra daug Baudžiamojo proceso kodekso pataisų. Realiai dabar jau tokia nusistovėjusi tvarka, kad dėl kiekvieno kodekso projekto mes prašome sudaryto Kodeksų priežiūros komiteto išvados.
     PIRMININKAS. Juliau, ką siūlote?
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Įeina visi ekspertai, specialistai, ir tai tikrai neišeis skubos tvarka. Šiuo atveju mes dėl šito proceso, jeigu kalbame apie jau vykstančius dalykus, niekaip negalėsime daryti įtakos, kad ir priimsime. Taigi čia reikia iš tikrųjų nuodugniai pažiūrėti. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamasis pirmininke, aš taip supratau, kad jūs nesiūlote ypatingos skubos. Bet kokiu atveju mes turime apsispręsti balsuodami. Buvo pirmojo įstatymo projekto, kurį vyriausioji patarėja pateikė, pateikimas, tai mes ir balsuojame dėl ypatingos skubos. Kas už tai, kad taikytume? Respublikos Prezidentė siūlo ypatingą skubą. Kas pritaria, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Gerbiamieji kolegos, už - 7, prieš - 16, susilaikė 60. Šiam įstatymo projektui po pateikimo nėra taikoma ypatinga skuba.
    Ir dabar dėl papildomo komiteto. Kadangi mes jau apsisprendėme dėl pagrindinio - Teisės ir teisėtvarkos komitetas, tai papildomas - Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas, taip? Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
    Kitas... Prašom dėl vedimo tvarkos. Prašom.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Siūlyčiau papildomu Žmogaus teisių komitetą. Šis klausimas, ko gero, yra susijęs visų pirma su Žmogaus teisių kompetencija, o ne su Teisės ir teisėtvarkos komiteto, tai - žodžio laisvės klausimas.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, dėl pagrindinio komiteto mes apsisprendėme ir negrįžkime. (Balsai salėje) Dėl papildomo. Dėl papildomo, taip, gali ir trečias komitetas svarstyti, jokių problemų. Iš tikrųjų bet kurį įstatymo projektą, kad ir nėra numatyta svarstyti, gali svarstyti bet kuris komitetas. Gerbiamieji kolegos, ar galima, kad būtų Žmogaus teisių komitetas? Galima. Tikrai turi galimybę svarstyti ir pasakyti savo nuomonę dėl šio įstatymo projekto.

11.50 val.
    Baudžiamojo proceso kodekso 801 ir 149 straipsnių pakeitimo ir Kodekso papildymo 1501 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-1211 (pateikimas)

    Darbotvarkės 1-13b klausimas - Baudžiamojo proceso kodekso 801 ir 149 straipsnių pakeitimo ir kodekso papildymo 1501 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-1211. Pranešėja - R. Svetikaitė, Respublikos Prezidento vyriausioji patarėja. Pateikimas.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, prašau jūsų dėmesio kitam Prezidento teikiamam įstatymo projektui - Baudžiamojo proceso kodekso 801 ir 149 straipsnių pakeitimo ir kodekso papildymo 1501 straipsniu įstatymo projektui.
    Iš karto pereisiu prie to, kas siūloma šiuo įstatymo projektu. Tai yra visų pirma teismas galės įpareigoti atskleisti informacijos šaltinį tik išimtiniais atvejais ir tik nustatęs, kad atskleidimas yra svarbesnis interesas ir buvo išnaudotos visos kitos priemonės. Tai yra tai, apie ką kalbėjome kalbėdami apie Visuomenės informavimo įstatymą.
    Antra. Klausimą dėl įpareigojimo atskleisti informacijos šaltinio paslaptį teismas galės spręsti tik teismo posėdyje, ne vienvaldiškai kabinete, jame dalyvaus ir žurnalistas, galintis turėti advokatą ir turintis teisę susipažinti su prokuroro prašymu.
    Trečia. Priimant teismų nutartį, kuria yra įpareigojama atskleisti informacijos šaltinio paslaptį, be kitų duomenų, turės būti išvardinti detalūs motyvai apie išimtines aplinkybes, kurios įtikinamai nustatytos ir kelia grėsmę gyvybiškai svarbiems visuomenės interesams, taip pat priemonės, kurių turi būti imtasi, kad informacija apie šaltinį būtų atskleista tik tokia apimtimi ir tik tiek, kiek yra būtina, kad ši informacija nebūtų atskleista visuotinai.
    Ketvirta. Daryti kratą ir poėmį patalpose, kurios priklauso arba kuriomis nuolat naudojasi viešosios informacijos rengėjas, platintojas, viešosios informacijos rengėjas ir (ar) platintojo savininkas, taip pat žurnalistas, galima tik tada, kai visos kitos priemonės jau yra išnaudotos, ir tik išimtiniais atvejais, tai yra taikomos visos jau anksčiau minėtos informacijos šaltinio apsaugos garantijos. Be to, kratoje visais atvejais turės dalyvauti prokuroras ir žurnalistų bei leidėjų organizacijų atstovų susirinkimo arba žurnalisto pasiūlytas asmuo.
    Penkta. Visais atvejais, tai yra ne tik pas žurnalistus, bet ir pas visus kitus asmenis, kratos ir poėmiai turės būti filmuojami, tokiu būdu užkertant kelią neetiškam ir nepagarbiam arba net neteisėtam elgesiui.
    Manome, kad tie pakeitimai leis užtikrinti, kad teismas, išimtiniais atvejais spręsdamas dėl žurnalistų informacijos šaltinio atskleidimo, įvertins ne tik tokio ribojimo tikslo teisėtumą, bet ir prokuroro prašomos priemonės proporcingumą siekiamam tikslui. Tai yra kad tokiu ribojimu gaunama nauda ikiteisminiame tyrime nusveria tokio ribojimo padaromą žalą žurnalisto darbui, jų informacijos šaltinių konfidencialumui ir esminiam visuomenės interesui būti informuotam, bet ir ribojimo būtinumą ta prasme, kad visos kitos alternatyvios informacijos gavimo priemonės išnaudotos ir buvo neefektyvios. Dėkoju už jūsų dėmesį.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegei už įstatymo projekto pateikimą. Taigi jūsų nori paklausti daug Seimo narių. Klausimams ir atsakymams yra skirta 10 minučių. Klausimui - 1 minutė, atsakymui - 2 minutės. Pirmasis klausia K. Masiulis. Ruošiasi K. Daukšys.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš vis dėlto dėl šio įstatymo turiu labai daug abejonių. Norėčiau paklausti jūsų panašiai, kaip klausė R. Žemaitaitis. Jeigu įsiregistruoja, o dabar lengva internete įregistruoti kokį nors puslapėlį, pasivadinti žiniasklaidos leidiniu, paprašyti žmonių, kad jie prenumeruotų, ir turi 10 prenumeratorių, dar su keliais draugeliais įsteigti leidėjų organizaciją ir štai - tu turi tokią specialią apsaugą. Gali užsiimti nežinia kuo, kriminaline veikla, o tau galioja speciali apsauga, tave, kai pas tave ateis kratyti, turi ginti leidėjų organizacijos atstovai, tu pats esi žurnalistas, o iš tikro veiki visai ką kita. Aš labai abejoju, ar reikia tokio naujo instituto?
     R. SVETIKAITĖ. Ačiū už klausimą. Jau nekartosiu visų tų standartų, kurių mus įpareigoja laikytis Europos Žmogaus Teisių Teismas, bet tik noriu pasakyti, kad tokiu siūlymu tikrai nėra sudaromos sąlygos veikti kokiems nors kriminaliniams nusikaltėliams. Šiuo atveju mes nekalbame apie atsakomybės panaikinimą. Mes kalbame apie tai, kad negali būti formaliai taikoma ir žurnalistas įpareigojamas atskleisti savo informacijos šaltinį tada, kai toks interesas nėra aukštesnis už tą interesą visuomenei žinoti apie tam tikrus reiškinius, tam tikrus dalykus. Kaip ir minėjau, yra tam tikros institucijos, kurios prižiūri, žurnalistų savivaldos institucijos. Tai yra saugiklis. Aišku, mes negalime apsaugoti ir dabar galime sukurti įvairius modelius, kaip gali būti piktnaudžiaujama, bet šiuo atveju tikrai nemanome, kad tai taptų kokia nors priedanga nusikalstamiems veiksmams, juo labiau kad tai turės būti... Jeigu yra vykdoma nusikalstama veika, tai šitos garantijos neveiks, šitos garantijos veikia labai konkrečia ir ribota apimtimi. Tai tiek.
     PIRMININKAS. Dėkui Klausia kolega K. Daukšys. Ruošiasi P. Urbšys.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, iš tikrųjų aš labai džiaugiuosi, kad jūs tiek daug dėmesio skyrėte žurnalistų ir leidėjų apsaugai, kas yra tikrai gerai. Pasakykite man tokį dalyką. Gal aš nesuprantu teisės, bet 1501 straipsnis... Jeigu aš teisingai suprantu, bet kuriuo atveju, jeigu žmogus yra žurnalistas arba kokio nors leidinio leidėjas ar platintojas, tai jis turi imunitetą darant kratą pagal bet kurį įstatymą. Ar jis nužudė, ar apsivogė, ar dar ką nors, vis tiek, kol nedalyvaus Žurnalistų sąjungos atstovas arba jis nenurodys kito asmens, kuris gali prižiūrėti tą kratą, pas jį krata negali būti daroma. Tokiu būdu kratą bus galima užlaikyti 6 valandom, 10 valandų, parai, dviem paroms, jeigu savaitgalis. Ar tai netrukdys, nepadės sunaikinti įkalčių ir kitų dalykų? Juk čia neparašyta, kad tik dėl liudytojo atskleidimo, čia parašyta iš viso, jeigu aš teisingai suprantu.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju už klausimą. Jeigu jūs atkreipėte dėmesį, 1501 straipsnyje yra numatyta - kai būtina užtikrinti 801, o 801 straipsnis kalba būtent apie informacijos šaltinio atskleidimą. (Balsai salėje) 1501 straipsnis. Čia parašyta: kai būtina užtikrinti šio kodekso 801 straipsnio 3 dalyje ir kituose įstatymuose įtvirtinto informacijos šaltinio atskleidimą. Čia yra būtent tokiu tikslu. Kitas dalykas, kad šis straipsnis yra skirtas tiems atvejams, kai krata ar poėmis yra daromas tam tikru tikslu, tai nėra daroma apskritai dėl bet kokios informacijos. Tai yra suformuluotas tam tikras tikslas, dėl kurio ir yra leidžiama daryti kratą, tam tikru apibrėžtu tikslu. Šiuo atveju mes kalbame apie informacijos šaltinio atskleidimą.
     PIRMININKAS. Dėkoju už atsakymą. Klausia kolega P. Urbšys. Ruošiasi gerbiamoji Z. Žvikienė.
     P. URBŠYS (MSNG). Aš norėčiau atkreipti dėmesį į kodekso 149 straipsnio 9 dalies pakeitimą, kur nurodoma, kad kratos metu bus privaloma daryti garso ir vaizdo įrašą. Pirmas klausimas. Ar jūs nemanote, kad tai pažeistų teisę į privatų gyvenimą?
    Antras klausimas. Kiek kratų yra padaroma šiuo metu Lietuvos Respublikoje per metus ir ar tai nepareikalaus papildomų lėšų? Įsivaizduokime apimtis, įsivaizduokime tai, kad tam reikalui reikės skirti žmogiškuosius išteklius, antras dalykas, tai bus susiję su tų įrašų saugojimu.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju už jūsų klausimą. Atsakydama į jį galėčiau tik pasakyti, kad ir šiandien toks filmavimas yra galimas ir leidžiamas, bet jis galimas tada, kai to reikia teisėsaugos pareigūnams. Kitaip tariant, teisėsaugos pareigūnai, atlikdami tokius veiksmus, gali nuspręsti, tai yra filmuoti, daryti vaizdo įrašą. Tuo tarpu asmuo, jeigu jis nori vėliau, sakykime, proceso metu turėti tam tikrus įrodymus dėl jo teisių pažeidimų, dėl tam tikro pareigūnų elgesio ir panašiai, jis tokios teisės reikalauti neturi. Šiuo atveju yra įtvirtinama bendra nuostata. Noriu pasakyti, kad ilgą laiką taip pat nebuvo daromas ir teismo posėdžių garso įrašas, situacija teismuose labai pasikeitė po to, kai buvo pradėti daryti garso įrašai, kai garso įrašas gali būti panaudojamas vėliau sprendžiant teisėjo drausminės atsakomybės ir kitus klausimus. Šitos nuostatos tikslas yra toks. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju už atsakymą. Klausia kolegė Z. Žvikienė. Ruošiasi A. Sysas.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų labai malonu, kad yra siekiama apsaugoti žiniasklaidą ir laisvą žodį. Sakykite, ar jūs nemanote, kad gana skubotai ir galbūt nelabai pagalvojus buvo pateiktas ir 1501 straipsnis? Prašau pasakyti, ar jums neatrodo, kad kviestinių institutas, kuris yra visose Baudžiamojo proceso kodekso procedūrose, normose, taikomas kaip nešališkas kviestinių institutas... Tai yra asmenys, kurie galėtų paliudyti, kad veiksmai buvo atlikti teisėtai, o šiuo atveju šiame straipsnyje jūs suteikiate specialų statusą tam tikriems kviestiniams. Ar jūs nemanote, kad yra iškraipomi baudžiamojo proceso principai? Ačiū.
     R. SVETIKAITĖ. Ačiū už jūsų klausimą. Šiuo atveju šia pataisa yra suteikiama galimybė dalyvauti abiejų šalių atstovams, ne tik žurnalisto, bet ir valstybės atstovams, sakykime, teisėsaugos atstovams. Šiuo atveju yra sudaromos visiškai lygios galimybės stebėti tuos veiksmus ir juose dalyvauti. Nemanyčiau, kad tai iškraipo. Bet kokiu atveju mes turime tam tikrą instituciją, nebūtinai tai turi būti kviestinis. Ten yra įtvirtintas ir žurnalistų ir leidėjų organizacijų atstovas, susirinkimo atstovas. Šiuo atveju toks institutas yra numatytas Visuomenės informavimo įstatyme ir tai yra visiškai normali praktika. Aš noriu tik pasakyti, kad Teisės departamentas taip pat pateikė savo pastabas, ir jų pastaba buvo apie tai, ką jūs minite. Šiuo atveju, kaip ir minėjau, Visuomenės informavimo įstatyme toks institutas yra, jis yra legalus, manau, kad diskusijų metu dar išsiaiškinsime.
     PIRMININKAS. Dėkoju už atsakymą. Klausia kolega A. Sysas. Ruošiasi S. Bucevičius.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, mano klausimas dėl to, kad šitas skandalas išsiplėtė šiek tiek plačiau. Ne tik viena žurnalistė ar keli žurnalistai ir vienas informacinis šaltinis, bet tai yra ir valdžios institucijos. Kodėl Prezidentei ir prezidentūrai nekelia nerimo toks faktas, kai be leidimo, be sutikimo, neinformavus Seimo vadovybės, ateina vyrai juodais drabužiais, padaro poėmius, išsiveda žurnalistę, susirenka informaciją, tą, dėl kurios reikia turėti specialų leidimą, ir šiame įstatyme apie tai nieko nekalbama! Aš nežinau, gal ir į prezidentūrą buvo atėję vyrai juodais drabužiais ir elgėsi lygiai taip pat beprecedenčiai, absoliučiai su niekuo nederindami? Ar normalu, kai jūs dabar kalbate tik apie šitų institucijų specialiųjų tarnybų apsilankymą pas žurnalų savininkus ir viešosios informacijos šaltinius? Ar mes valdžios instituciją prilyginame UAB'ui ir ji gali elgtis, kaip nori? Mano klausimas šitaip formuluojamas.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju už jūsų klausimą. Iš tiesų, matyt, niekam nekyla abejonių dėl to, kad teisėsaugos institucijos turi ne tik taikyti įstatymą, tai turi būti ne tik teisėtas koks nors veiksmas, bet jis turi būti ir proporcingas. Jis turi būti proporcingas, jis turi būti adekvatus.
    Spręsti apie adekvatumą mes, matyt, šioje situacijoje kiekvienas galime pagal save. Bet yra tam tikri standartai, kurie yra suformuluoti ir kurie gali objektyviai pasakyti, ar tos priemonės, galbūt jos ir yra teisėtos, bet ar jų pasirinktas vykdymo būdas, jų atlikimo būdas yra teisėtas? Šiuo atveju, matyt, atsakys tas tyrimas, kurį inicijavo generalinis prokuroras nustatyti, ar buvo proporcingai pasirinktos tam tikros priemonės. Tai yra toks kelias.
     PIRMININKAS. Paskutinis, kuris turi galimybę paklausti, yra S. Bucevičius. Čia buvo pasiūlymų dėl pratęsimo. Gal apsispręsime po to, kai Saulius paklaus ir Prezidento patarėja atsakys.
     S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, aš čia tiesiai prieš jus.
     R. SVETIKAITĖ. Nematau. Atsiprašau.
     S. BUCEVIČIUS (DPF). Pratęsiu kolegos A. Syso klausimą. Jūs pateikdama minėjote, kad Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimą taip pat turime įgyvendinti. Sakykite, prieš tai arba iki šio nesusipratimo arba skandalo jūs nematėte, kad reikėtų pateikti Žmogaus Teisių Teismo sprendimą? Kada buvo įspėta kaip valstybė, ir kodėl mes delsėme, kaip jūs manote?
     R. SVETIKAITĖ. Dėkui už jūsų klausimą. Iš tikrųjų aš neturiu omeny konkretaus Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimo. Aš turiu omeny daugelį Strasbūro teismo sprendimų įvairiais aspektais. Jūs galbūt turite omeny Latvijos bylą, dėl kurios šiek tiek plačiau diskutuojama. Šiuo atveju yra bendra Europos Žmogaus Teisių Teismo praktika. Jūs turite omeny Konstitucinio Teismo sprendimą, taip? Šiuo atveju, kaip ir minėjau, tai nėra koks nors konkretus, tai yra bendra europinė praktika, kurią formuoja Strasbūro teismas.
    Aš galiu paminėti labai daug sprendimų, kuriuose buvo nustatyta. Taigi (...) prieš Jungtinę Karalystę, (...) - prieš Liuksemburgą, (...) - prieš Prancūziją, (...) - prieš Latviją, (...) - prieš Liuksemburgą ir t. t. Tai yra nemažai sprendimų, kuriuose vienu ar kitu aspektu buvo vertintas priemonių adekvatumas prieš žurnalistus. Yra bendra europinė praktika, tai nėra koks nors vienas sprendimas, kuris inspiravo šitas pataisas.
     PIRMININKAS. Dėkoju gerbiamajai R. Svetikaitei, Respublikos Prezidento vyriausiajai patarėjai. Laikas klausimams ir atsakymams yra baigtas. P. Auštrevičius. Prašom.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, aš siūlyčiau gal dar 10-15 min. pratęsti. Klausimas yra aktualus, viešai diskutuojamas. Kolegos, kurie paklausė ir uždavė klausimus ir gavo atsakymus, matyt, yra labiau patenkinti, negu tie, kurie to nepadarė. Prašyčiau tolerantiškai pasižiūrėti ir 10 minučių pratęsti.
     PIRMININKAS. Taip, gerbiamieji kolegos, jūs turite tokią teisę prašyti pratęsti, bet apsispręs plenariniame posėdyje Seimo nariai. Yra P. Auštrevičiaus pasiūlymas pratęsti 10 min. klausimus ir atsakymus. Kviečiu visus balsuoti. Kas už pratęsimą, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Gerbiamieji kolegos, balsavimo rezultatai: už - 24, prieš - 9, susilaikė 39. Nepritarta tolesniam klausimų ir atsakymų raundui.
    Dabar nuomonės už ir prieš. Nuomonė už - K. Daukšys. Prašom.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų balsuosiu už dėl to, kad šituo pakeitimu palengvinamas nors dalies žmonių atsakomybės klausimas. Manyčiau, kad mūsų Baudžiamasis kodeksas ir visi šitie straipsniai yra per daug griežti, per daug kriminalizuoti, todėl šiuo atveju, matyt, bus pradžia ir kitus dalykus sumažinti, nes dabar priskiriame baudų, bausmių, kurios yra (...) metus, po to arba tų bausmių nepaskiria niekas, arba išeina taip, kad sukišame į kalėjimus žmones ir jie ten išmoksta dar blogesnių dalykų. Aš manyčiau, kad turėtų būti labai aiški atsakomybė, neišvengiama, bet nebūtinai labai didelė. Tik tada pas mus bus tvarka.
     PIRMININKAS. Dėkoju už nuomonę. Nuomonė prieš - P. Urbšys.
     P. URBŠYS (MSNG). Dabar siūloma nuostata, kad kratos metu būtų daromi garso, vaizdo įrašai, tikrai pažeistų teises į privatų gyvenimą. Lyginti teismuose vykstančių įrašų darymą su privačioje erdvėje vykstančių kratų, manau, negalima. Dar kartą mes matome, kad tai yra viešųjų ryšių akcijos dalis norint pagerinti vienasmenius reitingus.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, išklausėme nuomones už, nuomones prieš. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume įstatymo projektui po pateikimo, balsuojate už, kas kitaip manote, balsuojate prieš arba susilaikote. Už projektą, taip, balsuojame už projektą po pateikimo.
    Gerbiamieji kolegos, balsavimo rezultatai: už - 43, prieš - 3, susilaikė 26. Taigi po pateikimo įstatymo projektui Nr. XIIP-1211 yra pritarta. Dabar, gerbiamieji kolegos, kadangi tai lydimasis įstatymo projektas ir prieš tai mes nepritarėme Respublikos Prezidentės siūlomai ypatingos skubos tvarkai, taigi šiam įstatymo projektui taip pat... Gerbiamosios R. Svetikaitės norėčiau paklausti. Atsiprašau, gerbiamoji patarėja. Kęstuti. Gerbiamoji patarėja, ar jie galėtų eiti atskirai, ar jie kartu turėtų eiti bet kokiu atveju? (Balsai salėje) Kartu. Tai jūs sutinkate su tuo, kad taip pat reikėtų taikyti kaip ir pirmam įstatymo projektui pateikimą ne ypatingos skubos tvarka, tam nepritarė Lietuvos Respublikos Seimo plenarinis posėdis.
    Taigi dėl komitetų. Siūlomas pagrindinis komitetas - Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Ir dar kas norite, ar yra komitetų, kurie nori svarstyti šitą įstatymo projektą? (Balsai salėje) Žmogaus teisių. Gerai. Kaip papildomą komitetą Žmogaus teisių komitetą. Taip, gerbiamasis Matulevičiau, kadangi jūs siūlėte prieš tai dėl šio įstatymo projekto, kad apsvarstytų Žmogaus teisių komitetas, gerai? Tai šie du komitetai svarstys šitą įstatymo projektą.
    Dabar dėl abu įstatymų projektus svarstyti siūlomos datos. Sakykite, kolegos, kokių būtų pasiūlymų? Gal Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas pasiūlys dėl svarstymo datos? Kada jūs spėsite?.. (Balsai salėje) Posėdyje. Kada įtraukti į posėdį? Kada jūs spėsite apsvarstyti? Tai gal gruodžio 19 d.? Prašau.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Kada mes gausime atsakymus pirmiausia iš visų institucijų, kurios...
     PIRMININKAS. Vis tiek kokią nors datą, projektinę datą, mums reikia pasiskirti.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Pavasario sesijoje.
     PIRMININKAS. Gal gruodžio 19 d.?
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Pavasario sesijoje. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Apsispręskime, žinokite. (Balsai salėje) Pavasario sesijoje? Gerbiamieji kolegos, ar bendru sutarimu sutariame, kad pavasario sesijos?.. (Balsai salėje) Gerai. Gerbiamasis Seimo pirmininko pavaduotojas A. Sysas siūlo gruodžio 19 d. (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, yra du pasiūlymai: vienas - gruodžio 19 d., kitas - pavasario sesijoje. Pirmasis pasiūlymas buvo pavasario sesijoje. Kas už tai, kad pavasario sesijoje, balsuojate už, kas kad gruodžio 19 d., balsuojate prieš.
    Taigi, gerbiamieji kolegos, už - 38, prieš - 34. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje abu projektus, nes čia abu yra... lydimasis vienas iš jų.
    Gerbiamieji kolegos, toliau Seimo plenariniam posėdžiui pirmininkaus Seimo pirmininko pavaduotojas gerbiamasis A. Sysas.

12.15 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos nacionalinės kovos su korupcija 2011-2014 metų programos patvirtinimo" pakeitimo ir papildymo" projektas Nr. XIIP-912(2) (svarstymo tęsinys)

     PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Gerbiamieji kolegos, kadangi praleidome darbotvarkės 1-10 klausimą... Atidėjome, atsiprašome, pasitaisome, atidėjome. Nr. XIIP-912 - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos nacionalinės kovos su korupcija 2011-2014 metų programos patvirtinimo" pakeitimo ir papildymo" projektas. Pranešėjas - M. Mackevičius, Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas. Atsiprašau, gerbiamasis Michalai... Ai, reikia, reikia, liko pataisų svarstymas ir jūs turite stovėti pagrindinėje tribūnoje, nes mes dabar svarstysime pataisas. (Balsai salėje) Svarstome Antikorupcijos komisijos pasiūlymą 1 dalies V skyrių "Sveikatos priežiūra" papildyti šeštu uždaviniu. Suteikiame žodį komisijos pirmininkui ponui V. Gailiui.
     V. GAILIUS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, šių metų spalio 9 d. Lietuvos Respublikos Seimo Antikorupcijos komisijos posėdyje svarstėme Lietuvos Respublikos Seimo nutarimą "Dėl Lietuvos Respublikos nacionalinės kovos su korupcija 2011-2014 metų programos patvirtinimo" ir komisija bendru sutarimu siūlė nemažai priemonių. Priemonė 4.1: didinant viešųjų pirkimų organizavimo ir...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis, kalbėkite į mikrofoną, jūs...
     V. GAILIUS (LSF). Didinant viešųjų pirkimų organizavimo ir atlikimo viešumą, skaidrumą ir kontrolę, papildyti 4.1 ir CVPIS pagrindu sukurti rizikos valdymo ir kontrolės sistemą, kuri leistų nustatyti leidimų... ir pažeidimų riziką keliančius veiksnius. Taip pat 4.3 priemonė: parengti teisės aktus, užkertančius galimybes piktnaudžiauti perkant interneto ir internetines paslaugas. Priemonė 4.4: peržiūrėti teisės aktus, reglamentuojančius informavimo ir viešinimo paslaugų viešojo pirkimo sąlygas, parengti vieningą informavimo ir viešinimo paslaugų standartų sistemą.
    Mažinant korupcijos prielaidų galimybes išduodant licencijas asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros veiklai vykdyti, komisija siūlė priemonę 5.18: parengti teisės aktų pakeitimo projektus, nustatant prievolę Valstybinei akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnybai... Valstybinei akreditavimo sveikatos priežiūros veiklos tarnybai prie Sveikatos apsaugos ministerijos priimant sprendimus dėl licencijų asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros veiklai vykdyti išdavimo įvertinti prašančio asmens realias galimybes tokią veiklą vykdyti.
    Priemonė 5.19: parengti akredituotų sveikatos priežiūros įstaigų veiklos skaidrumo rizikos vertinimo kriterijus ir nuolatinės šių įstaigų veiklos priežiūros tvarką. 5.20: nustatyti tarnautojų, priimančių sprendimus dėl licencijos asmens ir visuomenės sveikatos priežiūros veiklai vykdyti išdavimo ar neišdavimo, asmeninę atsakomybę. 5.21: įvertinti probleminę sritį dėl aiškios ir skaidrios kraujo donorystės įstaigų veiklos ir įvertinus situaciją priimti strateginius sprendimus dėl valstybės politikos kraujo donorystės srityje. Ir paskutinė priemonė 5.22: parengti teisės aktų pakeitimo projektus, nustatant efektyvią kraujo komponentų kokybės išorės kontrolės tvarką. Ačiū, pirmininke.
     PIRMININKAS. Komiteto nuomonė.
     M. MACKEVIČ (LLRAF). Komitetas įvertino Seimo Antikorupcijos komisijos ir Audito komiteto pateiktus siūlymus dėl šio projekto. Į daugumą pasiūlymų buvo atsižvelgta arba atsižvelgta iš dalies. Nepritarta buvo tik Antikorupcijos komisijos siūlymui papildyti 1 dalies 5 skyrių "Sveikatos priežiūra" naujais šešiais uždaviniais. Komitetas atsižvelgė į įvairių valstybės institucijų pastabas ir mano, kad siūlomos priemonės turėtų būti įgyvendinamos kitais būdais - ne šia programa. Komitetas mano, kad į programos įgyvendinimo priemonių planą turėtų būti įtraukiamos tik nacionalinio lygmens tarpinstitucinio pobūdžio priemonės. Nepritaria šitiems pasiūlymams bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Ar pirmininkas reikalauja balsuoti? Gerbiamieji kolegos, balsuojame dėl Antikorupcijos komisijos pasiūlymo, kuriam pagrindinis komitetas nepritaria. Kas pritaria komisijos siūlymui, balsuoja... Ne, kadangi čia komiteto nuomonė. Kas pritaria, vadinasi, siūlymui nepritaria, o kas mano kitaip, balsuoja kitaip. (Balsai salėje) Atsiprašau, iš naujo. Supratau triukšmą, vadinasi, blogai suformulavau. Balsuojame dėl Antikorupcijos komisijos pasiūlymo. Kas pritaria komisijos nuomonei, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš. Klydau.
    Už balsavo 54, prieš - 6, susilaikė 5. Pataisai pritarta.
    Kita spalio 9 d. Antikorupcijos komisijos pataisa, kuriai iš dalies pritarta. Gerbiamasis Vytautai, neužstokite pagrindinio pranešėjo.
     V. GAILIUS (LSF). Sutinkame su komiteto nuomone.
     PIRMININKAS. Sutinkate. Ačiū. Liko dar viena Audito komiteto, tiksliau, dvi Audito komiteto pastabos, kurioms iš dalies pritarta. Nereikia balsuoti. Ačiū Audito komitetui. Sutinka. Mes tuoj patikrinsime, ar visas pataisas apsvarstėme. Gerbiamasis pranešėjau, nieko nepraleidome? Aš radau keturias.
    Gerbiamieji kolegos, tada reikia balsuoti jau dėl Seimo nutarimo po svarstymo. Motyvai. Minutėlę! Norinčių kalbėti nėra. Vyksta balsavimas. Balsuojame dėl Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos nacionalinės kovos su korupcija 2011-2014 metų programos patvirtinimo" pakeitimo ir papildymo" projekto. Gerbiamieji kolegos, vyksta balsavimas. Kviečiu balsuoti.
    Už balsavo 63, 1 - prieš, susilaikė 3. Po svarstymo Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos nacionalinės kovos su korupcija 2011-2014 metų programos patvirtinimo" pakeitimo ir papildymo" projektui pritarta.

12.24 val.
    Nacionalinės teismų administracijos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-668(2) (svarstymas)

    Gerbiamieji kolegos, mes rytinę posėdžio darbotvarkę beveik baigėme. Jeigu yra pranešėjai iš popietinės darbotvarkės, aš kviesčiau. S. Šedbaras pirmas pakėlė ranką ir suteikiu tokią galimybę išeiti ir... Tiktai tuoj, minutėlę! Aš pranešiu, kokį mes įstatymą svarstome. Svarstome popietinį 2-4 klausimą - Nacionalinės teismų administracijos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-668. Pranešėjas - S. Šedbaras. Svarstymo stadija. Prašau.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, komitetas šį projektą svarstė lapkričio 13 d. ir bendru sutarimu už pritarė komiteto patobulintam projektui ir komiteto išvadoms. Todėl siūlome pritarti.
     PIRMININKAS. Dėkoju. M. Petrauskienė, Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto... Kas galėtų iš Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto? Kviečiu D. Petrulį. Matau, ateina V. Margevičienė. Ačiū.
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas buvo papildomas komitetas ir leiskite pateikti jo išvadą. Mūsų išvada yra pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui bendru sutarimu. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Norinčių diskusijoje kalbėti nėra. Dėl motyvų norinčių kalbėti nėra.
    Balsuojame dėl Nacionalinės teismų administracijos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto.
    Už balsavo 61, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Nacionalinės teismų administracijos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui pritarta.

12.27 val.
    Civilinio kodekso 4.228 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-398 (pateikimas)

    Gerbiamieji kolegos, matau salėje komiteto pirmininką R. Žemaitaitį. Siūlyčiau pateikti Civilinio kodekso 4.228 straipsnio papildymo įstatymo projektą.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Šita problema, ko gero, žinoma kiekvienam Seimo nariui. Ji yra susijusi su lombardų veikla. Kaip žinote, šiandien lombardai gali dirbti ištisą parą nestabdydami savo laiko. Aš siūlau nustatyti valandų skaičių, kad ne vėliau kaip 19 val. lombardai būtų uždaromi. Tai yra susiję su kriminogenine situacija ir pavogto turto realizavimu. Ką parodė praėjusią savaitę Probacijos rūmų atlikti tyrimai? Didžiojoje dalyje lombardų fiksuoti pažeidimai, ypač superkant tauriuosius metalus, kai nepildomi dokumentai, ir tai vyksta naktį. Vėlgi taip atrodo, kad padidėjęs nusikalstamumas ir pavogto turto nusikaltimo metu realizavimas yra būtent nakties metu. Todėl ir siūlau jų darbą riboti. Dieną dirbtų, naktį ne.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti šeši Seimo nariai. Pirmasis klausia S. Šedbaras.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Kolega Remigijau, iš tiesų tikslas yra teisingas. Teisės departamentas atkreipė dėmesį, o jeigu ta įmonė vykdo keletą veiklų, ten taip bendrai yra pasakyta. Gal jūs turite kokią nors mintį, kaip būtų galima šiek tiek patobulinti, kad tos pastabos neliktų?
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Aš manau, kad čia Ūkio ministerija per savo reguliavimo sritį galėtų išbraukti, išskirti būtent kaip atskirą lombardo veiklą toje vietoje. Ypač taip yra, dar kartą sakau, su tauraisiais metalais. Čia daugiau gal pati Ūkio ministerija, nes kodekse ar kur nors mes, nemanau, kad tai turime įrašyti ir tiek smulkiai reglamentuoti.
     PIRMININKAS. Klausia K. Masiulis. Ruošiasi B. Pauža.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš norėčiau paklausti. Jeigu yra problemų dėl lombardų veiklos naktį, matyt, yra problemų ir dieną. Tai gal tuomet visai uždarykime jų veiklą? (Juokas salėje) Aš visai rimtai klausiu. Aš manau, kad tos problemos, kurios kyla naktį, persikels į dieną, ir iš esmės mes nelabai ką išspręsime. Tiesiog reikia galvoti apie tai, kaip spręsti tas problemas, kurias sukelia lombardų veikla.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Kolega, aišku, yra ir tokių siūlymų dėl dienos. Bet kodėl yra nakties metu? Ko mes neturime dieną? Mes neturime tamsaus paros meto, kada gatvėje vykdomi žaibiški apiplėšimai ir turtas iš karto realizuojamas.
    Ką pastebėjome tam tikruose rajonuose? Paskutiniai tyrimai. Stoties rajono tamsios, neapšviestos gatvės, šalia yra lombardas. Naktį apiplėšiama ir realizuojama. Paskutinis įvykis Klaipėdoje. Netoli lombardo žmogus kone buvo užmuštas, praradęs sąmonę, jo mobilusis telefonas, grandinėlė, žiedas buvo realizuota šalia, tame lombarde. Kai lombardų atstovai, verslininkai komentuoja, kad jų veikla yra gyvybiškai svarbi, nes žmonėms naktį kas nors atsitinka, ir vienas argumentas, pasakymas, kad mokesčius turi susimokėti. Jūs man parodykite Lietuvoje žmogų, kuris vidury nakties, 3 valandą, neša parduoti savo žiedą, kad sumokėtų mokesčius! Iki juokingų situacijų mes nueiname. Todėl manau, kad bent jau pradžioje pažiūrėkime, kaip metus veiks naktį...
     PIRMININKAS. Klausia B. Pauža. Ruošiasi D. Petrulis.
     B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, aš turbūt nieko naujo nepaklausiu, bet noriu paklausti štai ko. Ar negalime to, ką jūs sakote, reglamentuoti kitu teisės aktu, galbūt Vyriausybės nutarimu ar kokiu kitu? Matot, kada Seimas pradės nustatinėti darbo valandas atskiroms institucijoms, man atrodo, labai sudėtingas klausimas mums bus, įsivelsime į nepabaigiamus dalykus. Ačiū.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Būtų galima ir taip, bet, kolega, tai yra ypač svarbus klausimas, nes šiandien darbo valandas nustato pačios savivaldybės savivaldybių tarybos administracijos direktoriaus sprendimu. Šiandien todėl ir einama tokiu griežtu keliu, kad pačios savivaldybės yra nepajėgios tą dalyką padaryti. Nežinau, dėl noro ar nenoro.
     B. PAUŽA (LSDPF). Nenoro.
     PIRMININKAS. Klausia D. Petrulis. Ruošiasi V. Kamblevičius.
     D. PETRULIS (LSDPF). Gerbiamasis pranešėjau, jūs minėjote atskirus atvejus, kad, tarkim, prie Klaipėdos kažkas nužudytas buvo, kažkas dar kažkur. Tarkim, ar nėra kokių nors išsamių kriminogeninių tyrimų, kokia, tarkim, užsienio valstybių praktika, galbūt ES kontekste? Ir ką galėtumėte pasakyti apie atskirų institucijų nuomonę, tarkim, nuo savivaldos iki VRM, Policijos departamento ir panašiai?
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Kai buvo rengiamas tas projektas, buvo tartasi ir su Amatų rūmais, Probacijos rūmais, Savivaldybių asociacija, atskiromis savivaldybėmis ir vienareikšmiškai yra pritarimas. Policijos departamento yra, ko gero, vienas iš didžiausių prašymų, nes tai yra židinio taškai. Jie sako, nakties metu policininkų nereikia paleisti gatvėmis, mes tiesiog galime pastatyti prie lombardų ir šimtu procentų 2-3 nakties metu juos pagausime.
    Europos Sąjungoje irgi jų darbo valandų skaičius yra ribojamas, kai kuriuose neleidžiama dirbti apskritą parą. Kitas dalykas, kiek mes šiandien turime įsteigtų lombardų, tai atitiktų skaičių, kiek reikia visai Vokietijai. Šiandien jų steigimas - noriu steigiu, užsimaniau šiuo verslu užsiimti, elementarūs reikalavimai yra, ir įsteigiu lombardą. Manau, kad nelogiški dalykai vyksta.
     PIRMININKAS. Klausia V. Kamblevičius. Ruošiasi V. M. Čigriejienė.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, man atrodo, ar tas lombardas dirbs ištisą parą, ar, kaip jūs sakote, pagal valandas, nusikaltimų skaičius nesumažės. Aš galvoju, kitaip yra. Kai atneša į lombardą prekes, jas tegu užfiksuoja, to, kuris atneša, pavardė, vardas, nufotografuoti tą prekę, bus visi faktai, ir čia nieko nereikės daryti.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Mielasis kolega, būtų gerai, kad taip būtų. Siūlyčiau susipažinti su paskutiniu mūsų tyrimu. Mes inicijavome lombardų patikrinimą. Dar kartą kartoju, 70-80 % lombardų, kai jūs atnešate į lombardą žiedą, turėtumėte užrašyti vardą, pavardę ir duomenis - šitų duomenų nėra. (Balsai salėje) Aš dar kartą jums sakau, kad tai vyksta nakties metu.
     PIRMININKAS. Nediskutuokite, gerbiamieji. Ačiū.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Todėl reikia šitos pataisos.
     PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū posėdžio pirmininkui už suteiktą galimybę. Gerbiamasis Remigijau, prašau man paaiškinti Seimo Teisės departamento pirmą ir antrą pastabas, kaip jūs jas komentuojate? Ačiū.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Pažodžiui...
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Nuogąstavimai dėl tamsaus paros laiko, kodėl būtinai tamsi para pasirinkta, dėl laiko. Ir dar parašyta, kad nustatant lombardo darbo laiko ribojimą reikėtų nustatyti ir atsakomybę už tokį ribojimo nesilaikymą.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Taip, tokiu atveju jau eina pagal Baudžiamąjį kodeksą ir administracinė atsakomybė jau yra. Aš nežinau, gal Teisės departamentas nori, kad mes į Baudžiamąjį kodeksą įrašytume atskirą straipsnį šioje vietoje? Aš manau, kad tai yra nelogiška. Šiandien jau yra neteisėtas tauriųjų metalų realizavimas ir panašiai.
    Dabar dėl paties laiko. Buvo pasirinkta, kad tiek vasarą, tiek žiemą, tiek rudenį, tiek pavasarį laikytis tos pozicijos - 19 valanda. Neišskirti, kaip daugelis sako, gal leiskime kaip alkoholiu prekiauti iki 22 valandos. Tiesiog mes paėmėme bendrą vardiklį, kad 19 valanda yra tas tinkamas laikas. (Balsai salėje) Svarstymo metu galės kas nors pasiūlymus teikti.
     PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Įstatymo projektui pritaria ponas E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Aš pritariu projektui. Vienas mano kolega gana gerai pastebėjo dėl laiko, kaip ir su šnapsu, jie atras būdų, kaip ir kada parduoti. Bet vis dėlto patarimas, kad svarstant šį įstatymo projektą būtų pagalvota ir apie norminius aktus, dėl fiksavimo, kas atnešė, vardas, pavardė, asmens kodas, kartu ir dėl atneštų daiktų skenavimo, kad nors 3 mėnesius būtų laikoma laikmenoje. Atėjęs policijos pareigūnas visada galėtų patikrinti ir nustatyti. Pažeidimas būtų, jeigu daiktą rastų, bet jis nebūtų užfiksuotas laikmenoje. Dėkoju.
     PIRMININKAS. Dėkojam. Prieš kalba R. Šimašius.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, iš tiesų suprantu mano bendravardžio užsidegimą šį įstatymo projektą kaip nors pateikti ir kad jis būtų priimtas. Iš tikrųjų suprantu, kad yra ir vagysčių, yra ir kitų problemų, yra tų vargšų girtuoklėlių, kurie sugalvoja parduoti žiedą ar laikrodį ir galbūt dasibaigti, nelietuviškai sakant, ir vėlai tai daro. Bet vis dėlto yra keli dalykai, į kuriuos norėčiau atkreipti dėmesį.
    Ar tikrai tai sumažins nusikalstamumą ir palengvins jo tyrimą? Šiandien policija žino, kur reikia ateiti ir ieškoti pavogtų daiktų. Vienas iš taškų yra lombardai. Jie tą žino, kaip gerbiamasis pranešėjas sakė, gali ten pastatyti policininką ir sugauti po 2-3 nusikaltėlius. Jie žino, kur tai padaryti. Jeigu jie to nebežinos, jeigu lombardai nueis į pogrindį, kitur, na, pasėdės iki ryto žmogus, nuveš kur nors toli, ar nuo to bus geriau, ar nebus geriau? Man atrodo, klausimas čia nėra atviras, atsakymas yra aiškus: geriau nebus. Nebus vieno taško, bet problema pasklis po daugybę taškų.
    Kitas klausimas. Ar iš tikrųjų pasirinkta priemonė - laiko ribojimas - iš principo yra tinkama, kai kiti įsipareigojimai nėra realiai pritaikomi? Kad tyrimas atliktas, per 70 % lombardų neįgyvendina savo įpareigojimų, ką tai reiškia? Ar tai reiškia, kad reikia išsitraukti dar vieną ginklą - patranką ir šauti dabar į tuos lombardus? O gal vis dėlto reikia pagalvoti, ką padaryti, kad jie tų reikalavimų laikytųsi. Man atrodo, kai neįgyvendintas vienas reikalavimas, mes nustatome kitą, užuot užtikrinę pirmąjį. Darbo dienomis darbo laiku ir toliau tas reikalavimas 70 % bus neįgyvendintas. Aš visą laiką tai lyginčiau su tuo, kai žmogus, nesugebantis nubėgti 100 metrų, užsirašo į maratono bėgimą. Nenormalu tai yra. Įgyvendinkime vieną reikalavimą, tada galvokime, jeigu nepadeda, ar reikia kito. Tai nėra įstatymai (...) reikalavimų įgyvendinimui.
    Ir galiausiai, nors laiko nėra tam, bet vis dėlto pagalvokime apie žmogaus laisvę. Kur mes nueisime, ribojami vieną, antrą, trečią dalyką, laiką ar dar ką nors? Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Balsuojame.
    Už - 52, prieš - 2 susilaikė 11. Po pateikimo Civilinio kodekso 4.228 straipsnio papildymo įstatymo projektui pritarta. Pagrindiniu siūlomas Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje. Ar galime sutarti? Sutariame. Dėkoju.

12.40 val.
    Administracinių bylų teisenos įstatymo papildymo 851 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-1073(2), Civilinio proceso kodekso 284 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1074(2) (svarstymas)

    Svarstome 2-5a ir b kompleksinį klausimą - Administracinių bylų teisenos įstatymo papildymo 851 straipsniu įstatymo projektą ir Civilinio proceso kodekso 284 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Pranešėjas - J. Sabatauskas. Svarstymo stadija.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė įstatymų projektų paketą, susijusį su priteisimu ir vykdymu iš valstybinių įstaigų biudžeto. Komitetas, atsižvelgęs į Teisės departamento pastabas, iš esmės pritarė patobulintam variantui. Taip pat dar buvo po svarstymo registruoti siūlymai, kuriuos komitetas apsvarstė. Papildomai turbūt apie juos kalbėsime vėliau. Bendru sutarimu komitetas pritarė patobulintam variantui.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Diskusijoje norinčių kalbėti nėra. Gerbiamasis pirmininke, yra pono V. Gapšio pataisos dėl abiejų įstatymų. Vytauto nematau.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Aš apie tai ir kalbėjau, kad buvo po svarstymo įregistruotas siūlymas. Kolegos siūlymas... Nematau jo, tai gal aš pristatysiu. Kolega siūlė, kad atitinkamai teismo sprendimu, kuriuo priteisia mokėtinas sumas ir jos nenumatytos valstybės biudžete, atsakovo prašymu mokėjimas būtų atidedamas iki kitų metų. Dabar tekste yra kovo 1 d., bet jo siūlymas - priteisiant papildomai ir nustatyto dydžio palūkanas už tam tikrą laikotarpį.
    Komitetas tokiam siūlymui nepritarė, nes, pirma, šio projekto šis straipsnis nekeičiamas. Vertinant šį siūlymą dar atkreiptinas dėmesys į galiojančio Civilinio kodekso 6.37 straipsnio 2 dalies nuostatas, pagal kurias skolininkas privalo mokėti įstatymo nustatyto dydžio palūkanas už priteistą sumą nuo bylos iškėlimo teisme iki teismo sprendimo visiško įvykdymo.
    Ši galiojanti norma numato vadinamąsias procesines palūkanas, kurios atlieka kreditoriaus dėl pavėluoto prievolės vykdymo negautų pajamų kompensavimo funkcijas. Teismas rezoliucinėje dalyje tokiais atvejais turi nurodyti sumą, už kurią atskaičiuojamos palūkanos, jų dydį, dieną, nuo kurios jos skaičiuojamos. Konkrečią sumą tokiais atvejais apskaičiuoja teismas, vykdydamas teismo sprendimą. Atsižvelgiant į pirmiau nurodytą galiojantį teisinį reguliavimą, kuris taikomas ir tokiais atvejais, kai skolininkas yra valstybė, manytina, kad projekte teikiamas pasiūlymas yra perteklinis. Todėl komitetas...
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, mes turime balsuoti dėl pataisų. Balsuojame dėl V. Gapšio...
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Bendru sutarimu nepritarė.
     PIRMININKAS. ...pataisos, kuriai komitetas nepritarė. Kas mano, kad V. Gapšio pataisai reikia pritarti, balsuoja už, kas palaiko komiteto nuomonę, balsuoja prieš.
    Už pataisą balsavo 12, prieš - 14, susilaikė 30. Pataisoms nepritarta. Abiem pataisoms, nes dėl abiejų įstatymų.
    Gerbiamieji kolegos, visas pataisas apsvarstėme. Ar galime bendru sutarimu po svarstymo pritarti abiem šitiems... Yra norinčių kalbėti prieš. Ponas Remigijau, prašom kalbėti prieš.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų jau ir pateikiant šitą projektą atkreipiau jūsų dėmesį į tai, kodėl negalima jo priimti.
    Noriu dabar pabrėžti, kad tai nėra eilinis techninis patvarkymas kelių kodeksų. Nuo seno Vakarų teisėje egzistuoja labai aiškus valdžių padalijimo principas. Valdžių padalijimo principas reiškia ne tik tai, kad formuojamos valdžios atskirai, bet ir tai, kad negali tie patys ir šokti, ir groti, ir muziką užsakyti.
    Šiuo atveju, kada kalbame apie mokėjimo terminų nukėlimą vienai struktūrai, vienam subjektui, būtent pačiai valstybei, kuri ir muziką užsako, tai yra priima įstatymus, ir groja, tai yra vykdo teismų veiklą, ir būna kartais ieškovė arba atsakovė, to daryti tiesiog negalima, nes sudėtinga ekonominė padėtis gali būti ne tik valstybėje. Ir lėšų nebūti numačiusi atitinkamais metais gali irgi ne tik valstybė. Ir privačiam žmogui yra planavimas, ir įmonėms yra planavimas, ir sunki padėtis gali atsitikti bet kam.
    Dar daugiau, aš noriu atkreipti dėmesį, kad pagal šiandien galiojančius teisės aktus yra visos galimybės atsižvelgti ir į valstybės situaciją, ir į kitų situaciją - ir ieškovų, ir atsakovų. Pagal dabartinę situaciją, kas šiandien galioja, tai lėšos mokamos iš karto, išskyrus, jeigu teismas nustato kitaip. Šiuo atveju mano siūlymas yra nekeisti šitos tvarkos, nedaryti tos painiavos, nevelti atskirų žanrų. Dar kartą sakau: negali būti taip, kad ir šoka, ir groja, ir muziką užsako. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Už nori kalbėti J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tikrai jokia Vyriausybė negalės tiksliai suplanuoti, kiek teismai gali priteisti ir kokių mokėjimų per metus. Iš tikrųjų gali atsirasti didelių sumų. Manau, kad siūlymas yra logiškas, racionalus. Tie, kas jau buvo valdžioje, manau, suvokia, kad tokių situacijų tikrai gali būti.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, balsuojame.
    Už balsavo 58, prieš - 1, susilaikė 4. Po svarstymo Administracinių bylų teisenos įstatymo papildymo 851 straipsniu įstatymo projektui ir Civilinio proceso kodekso 284 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui pritarta.

12.48 val.
    Baudžiamojo proceso kodekso priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-885(2)ES (svarstymas)

    Svarstome 2-6 - Baudžiamojo proceso kodekso priedo papildymo įstatymo projektą. Pranešėjas - J. Sabatauskas.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, komitetas nagrinėjo Baudžiamojo proceso kodekso priedo papildymo įstatymo projektą ir, atsižvelgęs į Teisės departamento pastabas, pritarė patobulintam variantui bendru sutarimu. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Diskusijoje kalbėti nėra norinčių. Dėl motyvų? Pataisų nėra. Dėl motyvų? Nėra norinčių kalbėti. Ar galime bendru sutarimu pritarti Baudžiamojo proceso kodekso priedo papildymo įstatymo projektui? Pritarta.

12.49 val.
    Baudžiamojo proceso kodekso 344 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-463 (svarstymas)

    Svarstome 2-7 darbotvarkės klausimą - Baudžiamojo proceso kodekso 344 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-463. Pranešėjas - J. Sabatauskas.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, komitetas svarstė Baudžiamojo proceso kodekso 344 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Gavo Teisės departamento, Antstolių rūmų, Savivaldybių asociacijos pastabas, taip pat buvo prašyta Vyriausybės nuomonės. Komitetas, atsižvelgdamas į pateiktas įvairias nuomones, ypač Vyriausybės, o ji nepritaria šiam projektui, priėmė sprendimą atmesti įstatymo projektą atsižvelgiant į Vyriausybės ir kitų institucijų išvadas ir argumentus.
    Siūlomas įstatymo pakeitimas neišsprendžia keliamos problemos, nes nėra sprendžiami esminiai dalykai, dėl kurių projekto autoriai siūlo įstatymo pakeitimą.
    Pirma, nesprendžiamas lėšų klausimas, o siūlomas teisinis reguliavimas gali iš esmės pabloginti nuteistojo teisinę padėtį dėl jo turto apsaugos, nes iš nuteistojo būtų išieškomos ne tik tiesioginės turto priežiūros išlaidos (mokesčiai už komunalines paslaugas ir panašiai), bet ir būtinos, ir papildomos vykdymo išlaidos, kurias patirs antstolis, taip pat atlygis antstoliui už sprendimo vykdymą. Įstatymo projekto autoriai siūlo didinti asmenų skaičių, kurių turtas būtų saugomas, tai pareikalautų papildomų lėšų. Teisės aktuose nėra nustatyta, kas turi būti vykdoma, kaip turi būti vykdoma saugomo turto priežiūra, kokia turi būti sudaroma sutartis dėl priežiūros ir t. t., siūloma tik pakeisti priežiūros subjektą.
    Trečia. Siūlomu pakeitimu problema pagilinama, nes projekto nuostatos nesuderintos su Civilinio proceso kodekso 584, 587 ir 610 straipsnių ir Antstolių įstatymų nuostatomis, nes pagal Antstolių įstatymo 21 straipsnio 2 dalį nurodytas paslaugas antstolis teikia ne vykdomųjų dokumentų pagrindu, bet sutartiniais pagrindais. Tokių paslaugų antstoliams teikti neprivaloma.
    Komitetas taip pat siūlo Vyriausybei spręsti iškeltą problemą dėl nuteistųjų būsto ar kitokio turto išsaugojimo (Baudžiamojo proceso kodekso 344 straipsnis) kompleksiškai: peržiūrėti teisės aktus, esant būtinybei parengti ir pateikti įstatymų projektus Lietuvos Respublikos Seimui, taip pat numatyti lėšas įstatymui įgyvendinti. Tokiai išvadai komitetas pritarė bendru sutarimu. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Užsirašiusių dalyvauti diskusijoje nėra, pataisų nėra. Teisingai, čia siūlymas atmesti. Už prieš norinčių kalbėti nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti komiteto siūlymui atmesti šitą projektą? (Balsai salėje) Pritarta. Projektas atmestas.

12.53 val.
    Biudžeto sandaros įstatymo 32 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1179(2) (svarstymas)

    Svarstome darbotvarkės 2-8 klausimą - Biudžeto sandaros įstatymo 32 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Pranešėjas - B. Bradauskas. Norėčiau paprašyti ką nors iš Biudžeto ir finansų komiteto. Matau Biudžeto ir finansų komiteto narę I. Degutienę. Galėtumėte pristatyti išvadą, nesudėtingą išvadą? (Balsai salėje) Tuo labiau galite pristatyti ir sudėtingą.
     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Biudžeto ir finansų komitetas svarstė Lietuvos Respublikos Biudžeto sandaros įstatymo 32 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Komitetas pritarė patobulintam įstatymo projektui ir visoms komiteto išvadoms. Pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Dalyvauti diskusijoje užsirašiusių nėra. Dėl motyvų kalbančių... Laukiam. Nėra. Gerbiamieji kolegos, balsuojame, ar pritariame Biudžeto sandaros įstatymo 32 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui. Kas pritaria, balsuoja už, kas turi kitokią nuomonę, balsuoja kitaip.
    Už - 58, prieš nėra, susilaikė 2. Biudžeto sandaros įstatymo 32 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui po svarstymo pritarta.
    Gerbiamieji kolegos... (Balsai salėje) Nesupratau riksmo iš dešinės. Atsiprašo. Gerbiamieji kolegos, kadangi nėra visų pranešėjų, kurie galėtų pasirodyti šioje tribūnoje, skelbiu 20 minučių pertrauką. Renkamės 13.15 val. Atvyks vidaus reikalų viceministras, pateiks du įstatymus ir po to pasirodys gerbiamasis prokuroras.
    Pertrauka iki 13.15 val. Prie šoninio mikrofono ponas E.Šablinskas, jau nenori. Pertrauka. Renkamės 13.15 val. Dar kartą atskirai R. Žemaitaičiui - 13.15 val.

Pertrauka

     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, pertrauka baigėsi. Aš matau, atvyko mūsų bičiulis ir kolega V. Simulikas. Yra jo vieno įstatymo pateikimas. Aš pasinaudosiu proga, nes viceministras dar nepasirodė, dar turime šiek tiek laiko, taigi kviečiu į tribūną.

13.18 val.
    Civilinio kodekso 4.82 straipsnio 3 dalies pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-785 (pateikimas)

     V. SIMULIK (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis pirmininke. Mielieji kolegos, teikiamas Civilinio kodekso 4.82 straipsnio 3 dalies pakeitimo įstatymo projektas. Jį daugelis skaitėte, su daugeliu šnekėjome, matėte ir Teisės departamento išvadą, su kuria nevisiškai norėčiau sutikti. Pati idėja yra tokia, kad šiandien daugelis mokesčių, kuriuos žmonės moka, yra skaičiuojami pagal gyvenamąjį plotą. Iš tikrųjų galima sutikti, kad yra vietų, kur gyvenamasis plotas lemia mokesčio dydį. Bet yra vietų, kur niekaip negaliu sutikti, ir į mus kreipėsi piliečių iniciatyvinė grupė (kreipėsi į mane, į šiauliečius Seimo narius), kad šalia mokesčių pagal gyvenamąjį plotą arba pagal dalį turimo gyvenamojo ploto galėtų būti alternatyva, pavyzdžiui, daugiabučiuose namuose pagal buto dydžio dalį visame name... bet yra ir privatūs namai, kur žmonės, daug metų dirbę, užsidirbę, pasistatę namus ir likę patys vieni, tai yra jau rimto, solidaus amžiaus žmonės, antroji pusė dažniausiai yra mirusi. Atsitinka atvejų, kad vaikų nėra arba jie išvažiavę, tai pagal tą namą už 200 kv. m, 150 kv. m reikia mokėti tam žmogui, pavyzdžiui, už šiukšles. Ar tas vienas žmogus šiukšlina, ar šiukšlina visas namas? Tai yra neadekvatūs mokesčiai.
    Mes siūlome, kad atsirastų alternatyva arba galimybė. Mes nešnekame, kad tą sistemą reikia visiškai pakeisti ir atsisakyti, bet mes šnekame apie galimybę, kad būtų savivaldos institucijos, kurios skaičiuoja vienus ar kitus mokesčius, kad atsirastų alternatyva skaičiuoti pagal gyventojų skaičių ar tame name, ar bute, ar kokioje nors įstaigoje pagal esamą žmonių skaičių. Taigi nešnekame apie tai, kad reikėtų atsisakyti Civilinio kodekso normos, o praplėsti ir suteikti galimybę alternatyvai.
    Tai tiek trumpai. Labai ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia S. Šedbaras. Nematau. P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis kolega, šiuo metu tiek už šildymą, tiek už elektrą, dujas, jeigu individualiuose namuose mokama pagal suvartotą...
     V. SIMULIK (LSDPF). Pagal skaitiklį, taip.
     P. GRAŽULIS (TTF). ...skaitiklį. Tai kokius, išskyrus šiukšles, mokesčius dar būtų galima taikyti pagal gyventojų skaičių, o ne pagal plotą?
     V. SIMULIK (LSDPF). Na, pirmiausia pateiksiu vieną paprastą pavyzdį, kaip mokama daugiabučiuose už liftą, kad liftu važiuoja keturių kambarių butas. Atsiprašau, niekada butas nevažinėja liftu, važinėja žmonės. Tuo labiau įstatymuose yra numatyta, kad pirmo aukšto gyventojai nemoka už liftą, nors liftas yra ir gal jie naudojasi. Bet yra įrašyta norma, kad pirmas aukštas nemoka.
    Mes su kolega Andriumi diskutavome, jis gyvena pirmame aukšte, bet dar yra garažas, tai išeina antras aukštas. Bet jie patys savo iniciatyva moka už liftą, nes juo naudojasi - kyla iš garažo į pirmą aukštą. Taigi protingumo principas visur galioja, tuo labiau kad Vyriausybė gali sudėlioti mokesčius, kurie galimai būtų skaičiuojami ir pagal plotą, ir pagal vienetus arba asmenis.
     PIRMININKAS. Klausia R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, jūs, rengdamas įstatymo pataisą, turbūt pasidomėjote, kokia yra gyventojų registro padėtis ir koks yra jo patikimumas? Mano duomenimis, pats registro tvarkytojas sakė, kad patikimumas yra 90 %. Ar tokios pataisos nesukels kokių nors teisinių ginčų, kiek kas gyvena, kur kas gyvena, kur priregistruotas, kiek jų yra, kiek jų nėra? Kuo remdamiesi mes galėsime patikrinti šitą nuostatą, kuri iš principo yra diskutuotina? Šiuo metu aš tiesiog nežinau instrumento, kaip būtų galima išspręsti ginčus.
     V. SIMULIK (LSDPF). Iš tikrųjų registrų duomenys galbūt nėra tikslūs. Aš manau, tas, kuris skaičiuoja mokesčius, labai normaliai atsižvelgs. Kalbantis su žmonėmis, kurie atlieka skaičiavimus, aš jau iš pradžių minėjau pavyzdį, kad moteriai 80 ar kažkiek metų, gyvena viena pati, visi kaimynai žino ir registracija yra apie tai, bet ji moka už 150-200 kv. m mokesčius. Atsiprašau, nuo kada solidaus amžiaus senjorė šiukšlina už tris ar keturis, ar penkis žmones? Tuo labiau kad kaimiškose teritorijose daugeliu atveju tie žmonės daug ką sudegina, net nepatenka į šiukšlių kategoriją ar tie maišai, ar kibirai, kaip ten yra matuojama. Aš manau, kad protingumo principas visur turi galioti, negalima labai lenkti nei vieną pusę, nei į kitą. Mes šnekame apie galimybę, kad atsirastų alternatyva.
     PIRMININKAS. Klausia V. V. Margevičienė.
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, iš tikrųjų gera įstatymo pataisa, nes ypač reikia sutvarkyti daugiabučių namų mokėjimus. Tie, kas turi privačias valdas, visi turi sutartis su švaros įmonėmis, visi turi konteinerius, ir nesvarbu, ar gyvena trys, ar du, kiekvieną savaitę yra išvežama.
    Daugiabučiuose tikrai yra netvarka, nes labai daug yra nuomota, pernuomota ir niekas nežino, kiek gyvena žmonių. Aš noriu jūsų paklausti. Jūs žinote, kad Vyriausybėje yra sudaryta darbo grupė dėl gyvenamosios vietos deklaravimo. Lietuvoje yra 87 tūkst. piliečių, kurie deklaravę vienoje vietoje, o gyvena kitoje. Ar tos jūsų įstatymo nuostatos bus suderintos su tuo įstatymu, nes tai yra labai svarbu? Kaip jūs sakote, viena močiutė gyvena, trijų kambarių butas, o iš tikrųjų gyvena devyni studentai?
     V. SIMULIK (LSDPF). Dėl darbo grupės aš nežinau, kokią idėją jie turi, kaip jie ten ruošiasi tvarkyti, nes neturiu tokios informacijos. Aš manau, kad normaliai besitvarkantys daugiabučiai, turintys ar prižiūrimą įmonę, ar turintys bendriją, tikrai gali susiskaičiuoti ir prižiūrėti. Vis tiek ateina tas laikas, kai turi būti tie dalykai padaryti. Jeigu savivaldybė priims sprendimą, kai iš tikrųjų jiems neaišku ir visiškai negali suskaičiuoti žmonių, kiek yra savivaldybėje ir kiek žmonių gyvena, na, tiek to. Taryba prisiima atsakomybę apmokestinti pagal plotą. Jeigu savivaldybėje yra tvarka, daugelis seniūnijų dirba normaliai, daugelis namų turi bendrijas, gyvena labai tvarkingi ir pareigingi žmonės, taip, pasitaiko vienetai, bet nejaugi už vienetus turi atsakyti kiti?
     PIRMININKAS. Klausia P. Čimbaras.
     P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamasis pranešėjau, iš dalies mano klausimą uždavė ponia V. Margevičienė. Bet aš noriu paklausti, nes ypač aktualu, kai yra sodybos, poilsiavietės, kalbu apie tokius rajonus kaip Molėtai, Švenčionys, ir jie nenori sudaryti sutarčių. Sako, mes čia negyvename, mes gyvename Vilniuje, o paskui visos šiukšlės atsiranda stotelėse. Čia yra problema. Pagal jūsų pataisą bus apmokestinta, savivaldybė pasirinks pagal plotą, pagal gyventojų skaičių, taip? Vadinasi, ko gero, išspręsime tą problemą priėmę jūsų pataisą?
     V. SIMULIK (LSDPF). Dėkoju, mielasis kolega. Iš tikrųjų mes diskutavome, kai rinkau parašus. Kas susiję su vasarnamiais, su kotedžais, su poilsiavietėmis, kurias turi didžiųjų miestų žmonės, arba turtingesni žmonės Molėtuose, Druskininkuose, Palangoje, Neringoje, aš manau, kad tą klausimą reikėtų kelti ne šiuo kontekstu. Registrų centre yra registruota nuosavybė. Jeigu žmogus turi daugiau nei vieną būstą, tai, aš manau, kad kiti būstai galėtų būti papildomai ar šiukšlių mokesčiu, ar kitokiu mokesčiu apmokestinti. Čia tikrai nemanau, kad šitos normos idėja, bet aš manyčiau, kad apie tai reikėtų diskutuoti, nes tose vietose dažniausiai būna palikta likimo valiai, o žmonės atvažiuoja, ilsisi savaitgaliais, manau, ir šiukšlina.
     PIRMININKAS. Paskutinis klausia G. Mikolaitis.
     G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis kolega, jūsų labai teisingas pasiūlymas. Mes Aplinkos komitete jau laukiame iš ministerijos pasiūlymo, kadangi šią dieną veikia keturios mokėjimo sistemos. Nežinau, kuri teisinga, bet tikrai sutinku, kad plotas nešiukšlina, nei 4, nei 5 kvadratai, už liftą plotas nemoka, moka gyventojai. Bet yra kita bėda Lietuvoje. Mes žinome, kiek yra galvijų, kiek yra kiaulių pasienyje, viską turime tiksliai, bet kiek žmonių, mes nežinome. Ar nemanote, kad prie to klausimo reiktų ir kitą pridėti - deklaravimo vietą, vis dėlto deklaruoti ten, kur esi, o ne kur nori? Dabar vos ne prie stulpo gali deklaruoti, būsi deklaruotas, kad gyveni Lietuvoje. Kaip jums atrodo tas klausimas?
     V. SIMULIK (LSDPF). Dėkoju, mielas bičiuli, už klausimą. Iš tikrųjų aš ir norėjau pakomentuoti, kad Lietuvoje mes sugebėjome suskaičiuoti tai, kas yra suskaičiuojama, bet nei vaikų, nei suaugusių žmonių mes nesugebame suskaičiuoti ir susitvarkyti. Aš manau, kad daugeliu atvejų tai yra įmanoma, tik reikia valinio sprendimo.
    Aš labai prašau palaikyti ir po pateikimo leisti komitete diskutuoti šia tema. Galbūt atsiras dar kitų idėjų, gal pasikeis formuluotė, bet tai susiję ir su apskaita, ir su registrais, ir su mokiniais, pačiais vaikais, ir su tais, kurie ir registruoti, ir išvykę gyventi kitur, bet daugeliu atvejų dabar išvykstantys registruojasi, kad nereikėtų mokėti socialinių mokesčių, "Sodros", sveikatos mokesčių. Manau, viską galima padaryti, jeigu mes pradėsime ką nors daryti. Lengviausia pasakyti, kad tai yra neįmanoma arba nereikia. Labai ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui, labai išsamiai atsakinėjo į jūsų klausimus. Norinčių kalbėti už yra trys. Ar galime sutarti, kad nereikia kalbėti, nes visi?.. (Balsai salėje) Ar galime bendru sutarimu pritarti įstatymo?.. (Balsai salėje) Balsuoti. Balsuojame. Kas pritariate Civilinio kodekso 4.82 straipsnio 3 dalies pakeitimo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitokią nuomonę, balsuojate kitaip. Atsiprašau, įvyko techninė klaida. Alternatyvųjį balsavimą... Iš naujo pradedame balsuoti. Dar kartą balsuojame. Dabar jau visi gali balsuoti, taip? Susilaikymas - dorybė.
    Už balsavo 47, prieš nėra, susilaikė 9. Po pateikimo įstatymo projektui - Civilinio kodekso 4.82 straipsnio 3 dalies pakeitimo įstatymo projektui pritarta. Siūlomas pagrindinis komitetas - Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje. (Balsai salėje) Galime papildomu komitetu pasiūlyti Socialinių reikalų ir darbo komitetą? Tokių siūlymų yra. Sutariame? Sutariame. Dėkoju. Baigiame šį klausimą.
    Grįžtame prie rytinės darbotvarkės. Gerbiamieji kolegos, dabar generalinis prokuroras kreipsis su pranešimais. Noriu priminti 23 straipsnį "Seimo nario asmens neliečiamybės atėmimas". Pirma, "Išklausius generalinio prokuroro pranešimą dėl Seimo nario patraukimo baudžiamojon atsakomybėn, suėmimo ar kitokio jo laisvės suvaržymo, Seimo posėdyje daroma ne trumpesnė negu 1 val., bet ne ilgesnė negu 2 val. pertrauka. Po pertraukos Seimas priima vieną iš dviejų sprendimų." Gerbiamasis prokurore, prašau.

13.32 val.
    Generalinio prokuroro Dariaus Valio pranešimas (dėl Seimo nario Viktoro Uspaskicho)

     D. VALYS. Laba diena, gerbiamasis Seimo posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai. Seimui esu pateikęs išsamų kreipimosi tekstą, o žodžiu pabandysiu kaip visada pateikti jo esmę.
    Vilniaus miesto... ikiteisminio tyrimo metu surinkti duomenys leidžia manyti, kad Lietuvos Respublikos Seimo narys V. Uspaskichas šių metų liepos 28 d., 22 val. 51 min., Vilniaus oro uosto atvykimo salėje atsakydamas į jam pateiktus žurnalistų klausimus viešai žodžiu užgauliai pažemino teisingumą vykdantį teismą. Šiais savo veiksmais V. Uspaskichas galimai padarė nusikaltimą, numatytą Baudžiamojo kodekso 232 straipsnyje. Seimo nario V. Uspaskicho galimo nusikalstamos veikos padarymo aplinkybes pagrindžia ikiteisminio tyrimo metu surinkti duomenys: liudytojos, nukentėjusiųjų parodymai, apžiūros protokole ir Lietuvos teismo ekspertizės centro specialisto išvadoje užfiksuoti duomenys.
    Tolesnis ikiteisminis tyrimas, pranešimo apie įtarimą surašymas ir jo įteikimas V. Uspaskichui, jo, kaip įtariamojo, apklausa, kardomųjų priemonių taikymas būtų negalimas negavus Seimo sutikimo patraukti jį baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę.
    Remdamasis tuo, kas išdėstyta, ir vadovaudamasis Lietuvos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnio 2 dalimi, Lietuvos Respublikos Seimo statuto 22 straipsnio 3 dalimi, prašau Lietuvos Respublikos Seimą leisti patraukti baudžiamojon atsakomybėn Seimo narį V. Uspaskichą, jį suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Iš karto turbūt ir antrą pranešimą.

13.34 val.
    Generalinio prokuroro Dariaus Valio pranešimas (dėl Seimo nario Remigijaus Ačo)

     D. VALYS. Antrasis pranešimas, kad Vilniaus miesto apylinkės teismas kreipėsi į generalinį prokurorą dėl Seimo leidimo patraukti baudžiamojon atsakomybėn Seimo narį R. Ačą privataus kaltinimo baudžiamojoje byloje. Privataus kaltinimo tvarka į teismą dėl įžeidimo 2012 m. vasario 21 d. per visuomenės informavimo priemonę kreipėsi Lietuvos švietimo darbuotojų profesinės sąjungos Raseinių rajono profsąjungos pirmininkas. Privatus kaltintojas prašo patraukti R. Ačą baudžiamojon atsakomybėn dėl nusikaltimo, numatyto Baudžiamojo kodekso 155 straipsnio 1 dalyje. Baudžiamasis procesas būtų negalimas negavus Lietuvos Respublikos Seimo sutikimo patraukti R. Ačą baudžiamojon atsakomybėn.
    Remdamasis tuo, kas išdėstyta, ir vadovaudamasis Lietuvos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnio 2 dalimi, Lietuvos Respublikos Seimo statuto 22 straipsnio 3 dalimi, prašau Lietuvos Respublikos Seimo leisti patraukti baudžiamojon atsakomybėn Seimo narį R. Ačą.
     PIRMININKAS. Dėkoju prokurorui. Gerbiamieji kolegos, mes jau turime patirties šiame darbe, todėl yra pasiūlyti kandidatai nuo frakcijų į komisijas. Pagal reglamentą mes turime daryti, kaip sakiau, 1 val. pertrauką, ne trumpesnę. Pertrauka bus paskelbta šiek tiek vėliau, o aš noriu paprašyti pasiūlytus kandidatus į komisijas... Viktorui skirtą komisiją susirinkti man iš kairės, o gerbiamajam Remigijui - iš dešinės. Išsirinkite pirmininkus ir jūs turėsite... (Balsai salėje) Na, išspręskite šitą klausimą, gerbiamieji konservatoriai, dar turite tokią laiko galimybę.
    Gerbiamieji kolegos, daroma posėdžio pertrauka iki 14 val. 50 min., kaip ir parašyta darbotvarkėje. Po to susirinksime, užbaigsime rytinį posėdį, padarysime 10 min. pertrauką ir 15 val. pradėsime vakarinį posėdį. Taip reikalauja mūsų Statutas. Pertrauka. Komisijos narius kviečiu dėl Viktoro - iš kairės, dėl Remigijaus - iš dešinės.

Pertrauka

     PIRMININKAS (K. KOMSKIS, TTF). Laba diena. Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. lapkričio 19 d. rytinį posėdį skelbiu baigtą. (Gongas) Vakarinį posėdį pradėsime lygiai 15 val.
