LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 83
STENOGRAMA

2013 m. spalio 1 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojai
K. KOMSKIS ir A. SYSAS

     PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Gerbiamieji kolegos, užimkite darbo vietas! Gerbiamieji kolegos, pradedame spalio 1 d. vakarinį posėdį. (Gongas) Registracija. (Balsai salėje) Po registracijos dėl vedimo tvarkos kalbės L. Balsys. Kai baigsis registracija, tada, nes negirdės, ką norite pasakyti.
    Užsiregistravo 49 Seimo nariai. Per šoninį mikrofoną L. Balsys.

15.01 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos prokuratūros 2012 metų veiklos ataskaitos" projektas Nr. XIIP-557(2) (pateikimo tęsinys)

     L. BALSYS (MSNG). Gerbiamasis pirmininke, Mišrios grupės vardu pagal Statuto 109 straipsnį dėl darbotvarkės 1-11 klausimo norėčiau prašyti pusės valandos pertraukos, čia dėl Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos prokuratūros 2012 metų veiklos ataskaitos". Prašyčiau kolegų balsuoti.
     PIRMININKAS. Ačiū. (Balsai salėje) Kadangi... V. Vasiliauskas.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Prisijungdamas prie L. Balsio prašymo, aš opozicinės frakcijos "Drąsos kelias" vardu taip pat prašau pusės valandos pertraukos dėl to paties klausimo. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, svarstome 2-1a klausimą. (Balsai salėje) Balsuoti reikia? Tai pusės valandos... (Balsai salėje) Reikia balsuoti. Atsiprašau. Kadangi frakcija "Drąsos kelias" ir L. Balsys Mišrios grupės vardu paprašė balsuoti, balsuojame. Kas pritaria, kad būtų padaryta rytinio posėdžio darbotvarkės klausimo, dėl kurio buvo padaryta pertrauka iki kito posėdžio, pusės valandos pertrauka, balsuojame.
    Už pertrauką balsavo 60, prieš 1, susilaikė 4. (Balsai salėje) 1-11 klausimas nukeliamas dar pusei valandos.
    Suteikiamas žodis J. Razmai.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gaila, kad jūs, pirmininke, taip skubotai paleidote balsavimą. Aš bent būčiau siūlęs elgtis racionaliai - jeigu jau skelbiam pertrauką, užsitikrinkim, kad per ją mes tikrai sulauksime Etikos ir procedūrų komisijos išvadų. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Kiek žinau, Etikos ir procedūrų komisijos pirmininkas ateis ir padarys pranešimą.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Neturime išdalintų, jeigu dėl to reikėtų laukti valandą vietoj pusvalandžio... (Balsai salėje) Aš manau, kad mes elgsimės racionaliai. Matot, pertraukos būna rezultatyvios. Štai per tą pertrauką Darbo partijos lyderiui, kaip suprantu, dar viena byla atsirado.
     PIRMININKAS. Kai kam dingsta, kai kam atsiranda. Ačiū. (Balsai salėje)
    P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Aš noriu nuraminti gerbiamuosius konservatorius. Buvo susirinkta ir Etikos ir procedūrų komisija priėmė sprendimą, kad kiekvienas Seimo narys, jausdamas savo atsakomybę, balsuotų individualiai. O kad kažkam būtų uždrausti balsavimai, tokio sprendimo komisija nepriėmė. Mano manymu, greičiausiai tas pats liečia ir konservatorius, dėl ko jie labai suaktyvėjo, nes penktadienį Generalinė prokuratūra sukvietė Panevėžio apygardos prokurorus ir buvo daromas gal tam tikras spaudimas dėl pono V. Matuzo bylos. Tai dabar čia konservatoriai tokie aktyvūs. (Balsai salėje)

15.05 val.
    Seimo kontrolierių 2012 metų veiklos ataskaita

     PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, svarstome 2-1a klausimą - Seimo kontrolierių 2012 metų veiklos ataskaitą. Pranešėjas - A. Normantas, Seimo kontrolierių įstaigos vadovas. Kviečiu į tribūną.
     A. NORMANTAS. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, pirmiausia norėčiau padėkoti už suteiktą galimybę Seimo kontrolierių veiklos metinę ataskaitą pristatyti plenariniame posėdyje. Noriu pabrėžti, kad ombudsmenų, kaip konstitucinės institucijos, ataskaita parlamentui yra išskirtinė šios institucijos veiklos forma. Akcentuodama ombudsmenų tradicijas, ši ataskaita ne tik leidžia Seimo kontrolieriui, arba ombudsmenui, išdėstyti pagrindines veiklos kryptis, pasiektus rezultatus, tačiau ir iškelti, supažindinti Seimą, Seimo narius su tomis problemomis, kurios yra reikšmingos visai visuomenei arba jos daliai ir kurių be jūsų, gerbiamieji Seimo nariai, dažnai išspręsti negalima, nes joms išspręsti reikia keisti, tobulinti teisės aktus, priimti naujus, papildyti ir taip toliau.
    Seimo kontrolieriumi dirbu jau aštuntus metus. Prieš penkis mėnesius buvau paskirtas Seimo kontrolierių įstaigos vadovu ir man tai yra pirma kaip įstaigos vadovo ataskaita. Pagal Seimo kontrolierių įstatymą Lietuvoje yra du Seimo kontrolieriai. Vienas skiriamas valstybės institucijų pareigūnų veiklai tirti, o kitas - savivaldybių institucijų pareigūnų veiklai tirti. Iki tapdamas Seimo kontrolierių įstaigos vadovu, tyriau savivaldybių institucijų pareigūnų veiklą. Dabartiniu metu tiriu valstybės institucijų pareigūnų veiklą. Taigi per šitą laikotarpį spėjau susipažinti su problemomis, kurios iškyla savivaldybėse, taip pat ir su piliečių keliamomis problemomis, su tais skundais, dėl kurių jie kreipiasi į mus, ir dėl valstybės institucijų veiklos.
    Privaloma metinė ataskaita yra numatyta mūsų įstatyme, ir šioje ataskaitoje aš pristatau buvusio savo kolegos R. Valentukevičiaus ir savo veiklos ataskaitą. Kadangi kolega R. Šukys kontrolieriumi paskirtas tik šiais metais, taigi ataskaitą pateiksiu aš.
    Gerbiamieji Seimo nariai, labai išsami, su faktais, su statistika ataskaita jums jau buvo pateikta, tai savo pranešime aš pasistengsiu akcentuoti tuos svarbiausius dalykus, kurie iškilo per šiuos metus tiriant piliečių skundus. Pirmiausia norėčiau akcentuoti pagrindines mūsų institucijos veiklos kryptis. Kaip žinote, Konstitucijos 73 straipsnyje yra nustatyta, kad Seimo kontrolieriai tiria valstybės ir savivaldybės institucijų pareigūnų veiklą, t. y. veiklą dėl piktnaudžiavimo ir biurokratizmo. Žiūrint į Konstituciją kaip į sisteminį dokumentą, būtent jos 5 straipsnį, kuriame įtvirtinta, kad valdžios įstaigos tarnauja žmonėms, mūsų institucijos veiklos tikslas, kuris tiesiogiai įtvirtintas Seimo kontrolierių įstatyme, yra ginti žmogaus teisę į gerą viešąjį administravimą ir prižiūrėti, kaip valdžios įstaigos vykdo pareigą tarnauti žmonėms, kartu formuoti gero viešojo administravimo praktiką.
    Efektyvus žmogaus teisių gynimas mūsų institucijoje yra užtikrinamas įvairiomis priemonėmis. Pirmiausia tai yra konstitucinė pareiga tirti skundus. Taigi, tiriant piliečių skundus. Toliau, ypač svarbi ombudsmeno išskirtinė teisė yra atlikti tyrimus savo iniciatyva. Gavę bet kokios informacijos iš įvairių šaltinių, žiniasklaidos ir kitų šaltinių, mes galime pradėti tirti problemą savo iniciatyva, teikdami įvairias rekomendacijas valstybės institucijoms, savivaldybėms, tai yra dėl geresnio viešojo administravimo, dėl nepriimtų sprendimų ir t. t. Taip pat tarpininkaudami tarp valstybės ir savivaldybės institucijų ir piliečių, bendradarbiaudami su nevyriausybinėmis organizacijomis, žiniasklaida ir t. t.
    Noriu akcentuoti, kad išskirtinis Seimo kontrolierių veiklos aspektas - rekomendacijų teikimas. Rekomendacijos pateikiamos pirmiausia ištyrus skundus iš esmės. Tai reiškia, kad ištyręs skundą Seimo kontrolierius nustatė tam tikrų teisės pažeidimų arba mato tam tikrų teisinio reguliavimo trūkumų ar kitų tobulintinų dalykų.
    Per mano veiklos laikotarpį, turiu pasidžiaugti, keitėsi rekomendacijų vykdymo procentas. Man pradėjus dirbti buvo labai normalu, kad buvo vykdoma 70-75 %, o dabartiniu metu rekomendacijų, kaip vieno iš efektyviausių priemonių asmenų problemai spręsti, vykdymas siekia apie 90 %. Tai yra labai džiugu, tai rodo, kad mes po truputį demokratėjame, kad tiek valstybės institucijos, tiek savivaldos institucijos pradeda vykdyti mūsų rekomendacijas, nes tai yra labai svarbu, kad mes nesame represinė institucija. Mūsų veikla grindžiama autoriteto jėga, įtikinėjimu ir labai konkrečiu, griežtu teisiniu argumentavimu.
    2012 m. Seimo kontrolieriai gavo per 2700 fizinių ir juridinių asmenų pareiškimų. Nors Konstitucijoje yra akcentuojama, kad sprendžia piliečių skundus, tačiau įstatymas mums nedraudžia tirti ir juridinių asmenų skundų. Paskutiniais metais tendencija tokia, kad juridinių asmenų skundų vis daugėja. Iš visų šitų mano paminėtų skundų 1 805 buvo visiškai nauji skundai, kuriuose buvo iškelta daugiau kaip 2150 problemų. Nors atsiskaitoma už pereitus metus, tačiau lyginant (turime statistiką, kokia padėtis yra šiais metais) iki šios dienos yra gauta apie 1400 skundų. Tai reiškia, kad tendencija yra panaši kaip 2012 m. ir, ko gero, šitas skaičius linkęs didėti. Per 2012 m. išnagrinėta 2100 skundų, sukeltų problemų, ir pateikta daugiau kaip 1000 rekomendacijų.
    Gerbiamieji Seimo nariai, atsižvelgiant į tai, kaip aš sakiau, kad daugiau kaip 90 % šitų rekomendacijų yra vykdoma, tai yra džiuginantis rezultatas.
    Minėjau, kad vienas iš svarbių mūsų veiklos formų yra tyrimai savo iniciatyva. Buvo pradėti 32 tokie tyrimai. Noriu atkreipti dėmesį, kad iš visų tų skaičių (aš sakiau, ataskaitoje labai detaliai surašyta, bet aš paminiu pagrindinius) 30 % visų išnagrinėtų skundų buvo pripažinti pagrįstais. Tai reiškia, kad Seimo kontrolierius tirdamas nustatė, kad buvo pažeistos piliečių teisės, buvo nesilaikoma teisės aktų ir t. t.
    Dar 30 % skundų tyrimas buvo nutrauktas. Vienas iš svarbiausių dalykų, kada mes nutraukiame skundo tyrimą, - kai pavyksta problemą išspręsti gera valia. Kitaip sakant, kai tarpininkaujant Seimo kontrolieriui pasiekiamas valdžios institucijų ir žmonių susitarimas. Kitais atvejais, kai pilietis atsiima skundus, kai išnyksta problemos ir t. t.
    Atkreiptinas dėmesys, kad Seimo kontrolierių tarpininkavimas tarp asmens ir valdžios institucijų atveria daug galimybių lanksčiau spręsti kilusius ginčus. Be to, Seimo kontrolieriui tarpininkaujant, spartėja ginčų nagrinėjimo procesas, didėja priimamų sprendimų efektyvumas ir, kaip aš jau minėjau, yra išsprendžiamos piliečių teisės.
    Apie 40 % skundų yra pripažinti nepagrįstais. Irgi noriu akcentuoti, kad šiuo atveju šis skaičius yra svarbus. Pirmiausia, žmogus išgirsta, kad jis yra neteisus, ir iš tikrųjų kartais pasako: gerai, kad jūs pasakėte, nes aš visą laiką galvojau, kad mano teisės yra pažeidžiamos, tačiau dabar lyg ir viskas. Kita vertus, žmogui išlieka galimybė, jeigu netenkina mūsų sprendimas, kreiptis į teismą ir t. t., jeigu tokia galimybė yra.
    Kokios pagrindinės problemos, dėl kurių Seimo kontrolieriams buvo skundžiamasi 2012 m.?
    Štai pagrindinės problemos. Asmenų, kurių laisvė suvaržyta, teisės pažeidimai. Tai sudarė apie 28 %. Teisės į tinkamą viešąjį administravimą pažeidimas, tai yra asmenų prašymų nagrinėjimo, informacijos teikimo problemos ir t. t. Apie 24 %. Vis dar aktyvi problema, reikšminga problema yra susijusi su teisės į nuosavybę pažeidimu. Tai yra sklypo matavimai, valstybės žemės nuoma, valstybinės žemės pardavimas ir t. t. Aišku, vis nesibaigiantis nuosavybės grąžinimo procesas. Tokių yra apie 14 %. Teisės į saugią ir ekologišką aplinką pažeidimas, tai yra teritorijų planavimas, statyba, atliekų tvarkymas - 10 %. Teisės į būstą pažeidimas, tai yra dėl būsto suteikimo, nuomos klausimų - 5 %. Ir teisės į socialinę pažangą, tai yra įvairios socialinės pašalpos ir t. t. Apie 3 %.
    Labai trumpai apie pagrindines problemas, kurias norėčiau akcentuoti. Aš jau minėjau, kad teisės į tinkamą viešąjį administravimą pažeidimas yra antroje vietoje pagal skundų skaičių. Ką tai reiškia? Tai reiškia, kad vis dar netinkamas institucijų ir pareigūnų požiūris į žmogų. Dažnai vėluojama pateikti atsakymus į kreipimąsi, atsakymai būna neišsamūs, prašoma informacija nesuteikiama. Ir per šitą laikotarpį, mano veiklos laikotarpį ir kolegų darbo laikotarpį, mums pavyko pasiekti, kad institucijos, teikdamos atsakymą, nurodytų ir apskundimo tvarką, kad laikytųsi terminų, o ypač svarbu, kad šitie atsakymai būtų išsamūs. Anksčiau (aišku, ir dabar pasitaiko) būdavo tokia situacija: ten tame tokiame įstatyme nustatyta tas ir tas. Koks tas įstatymas, kur žmogui ieškoti ir t. t.? Tai dabar to informacijos išsamumo po truputį yra siekiama.
    Jeigu jūs, gerbiamieji Seimo nariai, paklaustumėte, o kokios gi institucijos labiausiai pažeidžia? Matyt, sunku išskirti. Gal būtų galima pasakyti taip: tos institucijos, kurios betarpiškai tiesiogiai susiduria su žmonėmis, teikia žmonėms pareigas...
    Kartu noriu akcentuoti dėl teisinio reguliavimo tam tikrų trūkumų ir tam tikrų problemų. Diskutuotina, mes ir su Vidaus reikalų ministerija kreipėmės ne vieną kartą, ar šitos kreipimosi nagrinėjimo procedūros nėra per daug sudėtingos. Reikia skirti, kur yra prašymas, kur yra skundas. Kartais patys pareigūnai susipainioja, ar pagal šitas procedūras turi piliečiui atsakyti, ar pagal kitas. Todėl, aš manau, mūsų rekomendacijų dėka šitas procesas bus dar tobulinamas.
    Antra problema - žemės sklypo pardavimas ir nuoma, žemės sklypų kadastriniai matavimai. Žmonės skundžiasi informacijos apie žemės įsigijimą trūkumu. Į tai mes ne kartą atkreipėme dėmesį tiek Žemės ūkio ministerijos, tiek Nacionalinės žemės tarnybos pareigūnų. Dabar, pradėdamas dirbti vadovu, pradėjau susitikimų ciklą su tomis institucijomis, dėl kurių veiklos gauname daugiausia skundų. Pereitą savaitę kaip tik buvo toks susitikimas su Nacionalinės žemės tarnybos pareigūnais, vadovu, išnagrinėjome, aptarėme pagrindines mūsų tolesnio bendradarbiavimo gaires ir sutarėme, kad kuo greičiau padėtume žmonėms išspręsti tiek nuosavybės grąžinimo klausimus, tiek ir kitus.
    Kita problema - teritorijų planavimo klausimas. Sulaukėme labai daug skundų dėl laiku (...) informacijos apie vykdomą teritorijų planavimą arba apie tai, kad gyventojų interesų nepaisoma, neatsižvelgiama į (...) planavimų dokumentus. Šiuo atveju yra labai svarbu, kad ne visada asmenims yra suteikiama galimybė dalyvauti šiame procese, kitaip sakant, yra pažeidžiamas viešumo principas. Ir čia, gerbiamieji Seimo nariai, norėčiau ypač atkreipti dėmesį. Manau, jūs gausite ir gaunate ne vieną skundą dėl teritorijų planavimo. Dėl teritorijų planavimo paminėta, kad yra priimtas Teritorijų planavimo ir statybos valstybinės priežiūros įstatymas. Šiuo įstatymu nustatyta, kad skundai ar pranešimai dėl teritorijų planavimo dokumentų teisėtumo nagrinėjami, jei nuo sprendimo priėmimo praėjo daugiau kaip vieni metai, išskyrus tuos atvejus, kai dėl teisėtumo kreipiasi teisėsaugos institucijos arba yra įtariama, kad yra pažeidžiamas viešasis interesas. Šita nuostata man, kaip Seimo kontrolieriui, matyt, ir kolegai kelia pagrįstą nerimą štai kodėl. Teritorijų planavimo ir statybos inspekcija, pasiremdama, kad praėjo daugiau kaip metai, gali iš viso atsisakyti nagrinėti šiuos skundus. Kartais žinome, kad planavimas užsitęsia kur kas ilgiau.
    Dar viena problema - daugiabučių namų administravimas. Tai yra beveik per dvejus paskutiniuosius metus viena iš reikšmingiausių problemų, dėl ko mes gauname labai daug skundų. Atrodo, buvo pasirinktas toks demokratiškas variantas: susikurkite bendriją, patys spręskite šituos klausimus. Tačiau prasideda skundai, pirmininkai neteikia informacijos ir t. t. Šiuo atveju savivaldybių pareiga yra tirti ir nagrinėti, įstatymai yra neseniai priimti, tačiau savivaldybės ir dėl trūkumo, žmoniškųjų resursų trūkumo, ne visada suspėja tai padaryti.
    Ir pagaliau...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kontrolieriau!
     A. NORMANTAS. Kadangi, kaip sakiau, detali ataskaita yra išdėstyta mūsų rašytiniame atsakyme, baigdamas dar noriu akcentuoti žmogaus teisių sklaidą. Mes, kaip kontrolieriai, dėmesį skiriame ne tik žmogaus teisių pažeidimams, tačiau svarbus dėmesys yra skiriamas ir žmogaus teisių sklaidai. Pirmiausia žmogus turėtų žinoti, kokias jis teises turi, kaip jis gali jas apginti. Tai irgi yra mūsų viena iš svarbiausių funkcijų.
    Ir baigdamas, gerbiamieji Seimo nariai, noriu padėkoti, kad išklausėte. Noriu užtikrinti, kad Seimo kontrolieriui svarbus yra kiekvienas žmogus. Ir savo veikla, ir mūsų institucijos veikla sieksiu, kad žmogaus teisės būtų pažeistos... sieksiu, kad teisės aktai, jeigu jie trukdo žmogaus teises realizuoti, būtų keičiami. Ir tam, gerbiamieji Seimo nariai, būtinas bendravimas tiek su komitetais, tiek su atskirais Seimo nariais. Noriu pasidžiaugti, kad šitas bendravimas yra tinkamas. Ačiū už dėmesį.
     PIRMININKAS. Dėkoju kontrolierių įstaigos vadovui. Jūsų nori paklausti gana daug Seimo narių. Skirkime tam 10 min., nes po to dar bus nutarimo projekto pristatymas. Šiam klausimui yra skirtos 45 min. Pirmasis klausia R. J. Dagys. Nematau. M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis kontrolieriau, Seimo kontrolierių darbas išties yra labai svarbus ir labai reikalingas valstybei. Jūs priimate daug gerų sprendimų, labai nuosekliai ir daug išanalizuojate. Aš noriu paklausti. Prašau pasakyti, kaip vykdomi tie jūsų rekomendaciniai sprendimai, tie nurodymai, kaip jie vykdomi? Ar pakanka teisinių instrumentų, kad jūsų atliktas darbas būtų realizuotas tinkamai?
     A. NORMANTAS. Ačiū, gerbiamasis Seimo nary, už klausimą. Iš tikrųjų noriu akcentuoti tokį mūsų institucijos išskirtinį bruožą. Mes nesame represinė institucija. Mūsų rekomendacijų tikslas yra gerinti gerą ir viešą administravimą, tai yra gerinti bendrą valdymo, vadovavimo kultūrą. Jeigu mes priimsime privalomus sprendimus, vadinasi, tai jau nebus ombudsmenų institucija. Ombudsmenų tradicijos, kaip žinote, turi daugiau kaip 200 metų istoriją. Bet labai norėčiau akcentuoti tokį dalyką - galbūt reikėtų ne suteikti mums kokių nors administracinių svertų, bet numatyti, kad, vykdant mūsų rekomendacijas, šitie pareigūnai, kurie pažeidė teisės aktus, būtų kaip nors įvertinti. Nes šiuo atveju, nežiūrint į tai, kad yra ne kartą akcentuojama, kad jie yra pažeidę įstatymus ir t. t., bet jie ir toliau kyla karjeros laiptais. Šiuo aspektu aš tikrai matau problemą, kurią galbūt reikėtų spręsti - keisti teisės aktus.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Klausia P. Auštrevičius.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Dėkui, posėdžio pirmininke. Aš norėjau pasiklausti Seimo kontrolieriaus, ar jūs galite išskirti kokias nors pagrindines tendencijas, kurios galėtų apibūdinti pagrindinius nusiskundimus ir mūsų piliečių nesutikimus bendraujant su centrine ir vietos valdžia? Ar abiem šiais atvejais galima išskirti kokias nors tendencijas, kad, tarkime, su viena valdžia bendraujant gerėja reikalai ir iš tikrųjų padėtis taisosi, o su kita ne? Norėčiau iš jūsų išgirsti šį komentarą.
     A. NORMANTAS. Apie tendencijas galima kalbėti analizuojant skundų srautus, dėl kokių problemų šitie skundai atsiranda. Pirmiausia, jeigu žiūrėtume istoriškai, pirmoje vietoje labai aiškiai buvo matyti nuosavybės grąžinimas. Iš esmės pradėjus dirbti tai sudarydavo apie 50 %. Šita problema dabartiniu metu savivaldybių jau beveik išspręsta, atskiruose miestuose yra, tačiau ji yra reikšminga. Kaip aš minėjau, teisė į gerą viešąjį administravimą. Šita problema yra tiek valstybės institucijose, tiek savivaldos institucijose.
    Toliau kalbant apie savivaldybes. Vėl, priėmus įstatymą dėl atliekų, didžiausias skundų pliūpsnis buvo dėl šitų pažeidimų, nes savivaldybės, priimdamos savo teisės aktus, nenumatė diferencijuoto teisinio reguliavimo, nesvarbu, ar žmogus turi nuosavybės, ar neturi, gyvena, ar negyvena - visiems lygiai.
    Dabar, kaip aš minėjau, dėl gyvenamųjų namų administravimo. Čia ir Aplinkos ministerijos, ir savivaldybės funkcijos. Taigi negalėčiau išskirti, kad štai šiandien... Aišku, dėl sulaikytų asmenų, t. y. kalėjimuose ir t. t., yra stabilus 1/3 skundų, bet šiaip priklauso nuo problematikos. Kaip aš jau minėjau, galima pasakyti, kad vienu atveju tokios problemos yra svarbios, kitą kartą kitos. Tai yra būdinga tiek, tarkim, kalbant apie centrines valstybės institucijas, tiek ir apie savivaldos.
     PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamasis įstaigos vadove, žmonės tiki jūsų kontroliuojama tarnyba, yra patenkinti atsakymais ir labai norėtų, kad jie turėtų lemiamą reikšmę, bet, deja, jūsų sprendimai turi tik rekomendacinę. Noriu jūsų paklausti, kiek procentų jūsų rekomendacinių pasiūlymų savivaldybių ir valstybės institucijų yra įgyvendinti dėl nustatytų pažeidimų? Ačiū.
     A. NORMANTAS. Ačiū, profesore, už gražius žodžius. Iš tikrųjų šitas procentas pagrįstų savivaldybėse yra... Aš pirmiausia paminėsiu pagrįstus skundus. Savivaldybėse apie 62 % yra pagrįstų, o valstybės institucijose toks bendras skaičius apie 51 %. Tai yra daugiau kaip 50 % pagrįstų.
    Dabar dėl įgyvendinimo. Aš paminėjau tokį labai gražų skaičių apie 90 %. Tai yra toks gal šiek tiek ir pritemptas, nes, gerbiamieji Seimo nariai, aš norėčiau, kad jūs suprastumėte. Mes nesame įprastinė skundų nagrinėjimo institucija. Štai praeina terminas, mes pasakome, ar ne. Galėtume formaliai atsisakyti. Mano ir kaip vadovo, ir kaip kontrolieriaus, ir kaip buvusio Konstitucinio Teismo teisėjo požiūris - šita institucija turi padėti žmogui, nes žmogus labai dažnai ateina ir sako: "Jūs esate paskutinė viltis." Deja, kartais ir ta paskutinė viltis negali padėti, nes yra pereiti visi teismai, ir žmogų mes bent jau išklausome, ir tai sako: tai vienintelė institucija, kurioje galima žmoniškai pakalbėti. Tiek galiu pasakyti.
     PIRMININKAS. Klausia K. Starkevičius.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Laba diena. Jūs į vieną mano klausimo dalį jau atsakėte, kiek būna pagrįstų, kiek nepagrįstų. Gal dar galėtumėte tokią tendenciją pasakyti, kuriuo metu vis dėlto jų būna daugiau - po tam tikrų politinių įvykių, po savivaldybių rinkimų, kaip jie kartojasi ir ką darote su tais, kurie kartojasi, nors juos jau būnate ir išnagrinėję? Kaip organizuojate tą aiškinamąjį darbą, kad galbūt jau iš tikrųjų nereikia eikvoti laiko nei tam, kas rašo, nei jums tirti, nes vis dėlto naujų aplinkybių nėra, o žmogus vis tiek dar ieško tiesos, nors ta tiesa kartais būna ir ne jo pusėje?
     A. NORMANTAS. Ačiū, gerbiamasis Seimo nary, už klausimą. Jūs netgi iš dalies į jį atsakėte. Po naujų rinkimų, pasikeitus institucijos vadovybei ir t. t. Aš manau, kad jūs ir patys matote, kad po rinkimų gaunate vos ne tuos pačius skundus. Lygiai tokia pat situacija yra ir mūsų institucijoje. Čia aš, kaip Seimo kontrolierius, matau labai rimtą problemą. Tai yra jeigu iš tikrųjų skundas jau buvo ištirtas ir naujų aplinkybių žmogus nepateikė, tikriausiai reikėtų pasakyti, kad, deja, yra išnagrinėta ir nieko daugiau mes negalime pasakyti, nes naudojami ir administraciniai resursai, užuot tuos resursus galėję skirti iš tikrųjų rimtoms problemoms spręsti. Šiaip įstatyme yra numatyta, kad jeigu ištirtas ir jeigu naujų aplinkybių yra nepateikiama, žmogui mes taip ir pasakome. Svarbiausia, mano toks požiūris yra, kad reikia nebijoti žmogui pasakyti ir nereikia sakyti, kad mes viską galime padaryti. Jeigu pagal įstatymą mes negalime jam padėti, tai reikia ir pasakyti. Pirmiausia, ką mes darome, tai akcentuojame, siunčiame į tą instituciją, kuri jam galėtų padėti, ir patys dar tarpininkaujame, paprašome, kad ir mums atsakytų. Tai tiek.
     PIRMININKAS. Paskutinis klausia R. Kupčinskas.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, čia jūs pateikėte įdomią statistiką. Tarkim, kad 62 % savivaldybių ir 50 % valstybės institucijoms reiškiamų pretenzijų, kurias pareiškia pareiškėjai, yra pagrįstos. Kaip jūs tą pagrįstumą vertinate? Ar tai, kad valstybės tarnautojai, priimdami vienokius ar kitokius sprendimus, sugeba pasiteisinti kokiu nors teisės aktu, bet neišsprendžia problemos, ar tai, kad vis dėlto turi būti vienaip ar kitaip išspręsta problema to žmogaus, kuris kreipiasi į jūsų instituciją?
    Dar vienas dalykas. Labai dažnai įvairūs valstybės tarnautojai pasako: jeigu jums nepatinka sprendimas, kreipkitės į teismą, o kreipiantis į teismą žmogus patiria visų pirma didelių materialinių nuostolių. Ačiū.
     A. NORMANTAS. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų, kaip vertiname? Gavę skundą, mes jį išanalizuojame ir išsiaiškiname, ar iš tikrųjų pilietis yra teisus ar neteisus, ar savivaldybės, ar valstybės institucija pažeidė jo teises ir kaip išspręsti jo klausimą. Mūsų institucijai, kaip aš sakiau, kaip nerepresinei, pirmiausia yra svarbu padėti žmogui išspręsti jo problemą. Natūralu, jeigu matome, kad yra pažeidžiami ir kiti įstatymai, galbūt netgi padaromas nusikaltimas, mes kreipiamės į prokuratūrą, į Generalinę prokuratūrą, kad būtų pradėtas ikiteisminis tyrimas.
    Atleiskite. Antras jūsų klausimas. Ką daryti, jeigu nepatinka sprendimas, taip? Šiuo atveju reikia žiūrėti iš esmės, ar priimdama tokį sprendimą institucija tik atsirašė, ar iš esmės stengėsi išspręsti klausimą.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kontrolieriau. Paskutinis klausimas. Z. Žvikienė.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Labai ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis Seimo kontrolieriau ir įstaigos vadove, iš tikrųjų Lietuvos Respublikos piliečiai labai pasitiki jūsų institucija ir asmeniškai jumis. Tai labai džiugina, tačiau praeitoje kadencijoje konservatorių valdymo laikotarpiu jūsų institucija buvo sumažinta, ir labai gaila. Vadinasi, jūsų pajėgos yra daug mažesnės ginant žmogaus teises, nepaisant to, kad didžiulis pasitikėjimas asmeniškai jumis ir jūsų kolega yra. Žinodama piliečių pasitikėjimą jumis asmeniškai noriu išgirsti jūsų nuomonę dėl viešojo intereso gynimo. Kadangi Generalinė prokuratūra ir prokurorai apskritai labai sunkiai įsijungia į viešojo intereso gynimą, sakykite, kokia jūsų asmeninė nuomonė? Ar jūs norėtumėte turėti instrumentų, eiti į teismus ir ginti viešąjį piliečių interesą? Ačiū.
     A. NORMANTAS. Ačiū už klausimą. Kaip teisininkas pasakyčiau taip: yra priimtas įstatymas, kuriuo pakeista mūsų struktūra, mes dirbame pagal šitą struktūrą. Per šitą laikotarpį padarėme tam tikrus struktūrinius pakeitimus, kurie užtikrina, kad mūsų funkcijos būtų vykdomos ir žmonėms galėtume padėti. Naudodamasis šita aukšta tribūna norėčiau paprašyti Seimo narių, kad kai bus svarstomas biudžetas, nepamirštų, kad yra tokia konstitucinė, pabrėžiu, konstitucinė Seimo kontrolierių institucija, ir kad nereikėtų prašyti, kad nebūtų išjungtas šildymas arba elektra, kad neturėtume iš ko užmokėti. Toks prašymas. O šiaip tikrai garantuoju, kad nežiūrint, ar dviese mes dirbame - dirba žmonės. Kolektyvas yra brandus, išmanantis, ir aš manau, kad mes su savo funkcijomis susitvarkysime.
    Dėl viešojo intereso. Man yra tekę dalyvauti ir grupėje, kur kažkada buvo parengtas įstatymo projektas. Man kyla viena abejonė. Prokuratūros įstatyme yra nuostata: prokurorai gina viešąjį interesą tada, kai negina kitos institucijos. Mano klausimas: o kodėl kitos institucijos negina viešojo intereso? Ar joms įstatymai neleidžia? O galbūt turi būti įstatymai, kad suteiktų jiems teisę ginti viešąjį interesą, nes būtent šitos institucijos geriausiai žino problemą? Ačiū už dėmesį.
     PIRMININKAS. Dėkojame kontrolieriui. Gerbiamieji kolegos, aš noriu pasveikinti, mūsų salėje yra Erfurto meras ir Tiuringijos žemės teisingumo ministras. Jie yra balkone, paplokite. (Plojimai)
    Dėkoju kontrolieriui. Jūs galite sėsti į vietą.

15.44 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo kontrolierių 2012 metų veiklos ataskaitos" projektas Nr. XIIP-551 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Kviečiu Žmogaus teisių komiteto pirmininką N. Talmontą perskaityti Seimo nutarimą "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo kontrolierių 2012 metų veiklos ataskaitos".
     L. TALMONT (LLRAF). Ačiū gerbiamajam pirmininkui. Gerbiamieji Seimo nariai, Seimo Žmogaus teisių komitetas svarstė Seimo kontrolierių 2012 metų veiklos ataskaitą. Komiteto sprendimas ir pasiūlymai. Pirma. Pritarti Seimo kontrolierių 2012 metų veiklos ataskaitai. Antra. Teikti Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo kontrolierių 2012 metų veiklos ataskaitos" projektą. Balsavimo rezultatai - bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Jūsų nori paklausti tik A. Dumčius.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamasis pirmininke, skaitau 6 straipsnį: "Aktyviai dalyvauti valstybei formuojant bendrą žmogaus teisių apsaugos koncepciją." Tai siūlote kontrolieriams. Toji koncepcija iš tiesų yra šiuo metu numatoma sudaryti tokia kaip dokumentas, ar čia yra tiktai vizija?
     L. TALMONT (LLRAF). Yra sudaryta darbo grupė, kuri dirba ta linkme, ir manau, kad kitą mėnesį darbas jau bus pabaigtas. Jeigu atsiras bendras visų partijų sutarimas, manau, kad galėsime priimti tą sprendimą.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis pirmininke, yra Teisės departamento išvada. Jūs kaip nors reaguosite į ją?
     L. TALMONT (LLRAF). Mes atkreipėme dėmesį į Teisės departamento išvadas. Visiems pasiūlymams pritarta.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, ar galime pritarti po pateikimo? (Balsai salėje) Galime. Ar galime svarstyti? (Balsai salėje) Galime svarstyti. Norinčių kalbėti svarstymo stadijoje nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo? (Balsai salėje: "Galime.") Galime.
    Gerbiamieji kolegos, dėl priėmimo. Seimo Pirmininkas sutinka, kad būtų ypatingos skubos tvarka. Iš karto noriu atsiklausti, ar niekas neprotestuos, nes turėtų būti trijų valandų pertrauka, kad po to nebūtų nereikalingų ginčų ir neapkrautume Etikos ir procedūrų komisijos nereikalingu darbu.
    Galime daryti priėmimo stadiją. Dėl 1 straipsnio pastabų nėra. Galima? Priimta. Dėl 2 straipsnio pastabų nėra. Priimta. Dėl 3 straipsnio pastabų nėra. Priimta. Dėl 4 straipsnio pastabų nėra. Priimta. Dėl 5 straipsnio pastabų nėra. Priimta. Dėl 6 straipsnio pastabų nėra. Priimta. Dėl 7 straipsnio pastabų nėra. Priimta su Teisės departamento pastabomis, kurios buvo. Už nori kalbėti du Seimo nariai. Gal galiu paprašyti nekalbėti, nes prieš nėra. Tuomet balsuojame. Vyksta balsavimas.

    Šio nutarimo priėmimas

    Už - 101, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Seimo nutarimas "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo kontrolierių 2012 metų veiklos ataskaitos" priimtas. (Gongas)

15.48 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos prokuratūros 2012 metų veiklos ataskaitos" projektas Nr. XIIP-557(2) (pateikimo tęsinys, svarstymas ir priėmimas)

    Svarstome darbotvarkės 1-11 klausimą - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos prokuratūros 2012 metų veiklos ataskaitos" projektą Nr. XIIP-557(2). Prieš tai norėčiau pakviesti Etikos ir procedūrų komisijos pirmininką V. Stundį į tribūną, kad jis perskaitytų Etikos ir procedūrų komisijos išvadą. Ir yra atskiroji nuomonė. Turbūt ir viena, ir kita jūs padarysite.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Ačiū. Išvados tekstą jūs visi turite. Septyni komisijos nariai balsavo, kad Seime esančių partijų atstovai balsuodami dėl prokuratūros ataskaitos nepatirs interesų konflikto. Ir yra trijų Seimo narių: mano, S. Šedbaro, V. Juozapaičio atskiroji nuomonė, kad vis dėlto gali kilti viešųjų ir privačių interesų konfliktas tiems Seimo nariams, kurių atžvilgiu pradėtas baudžiamasis persekiojimas arba generalinis prokuroras kreipėsi į Seimą prašydamas sutikimo dėl Seimo nario patraukimo baudžiamojon atsakomybėn, suėmimo ar kitokio laisvės suvaržymo. Sprendimas toks, atskiroji nuomonė tokia.
     PIRMININKAS. Dėkoju už informaciją. Kviečiame J. Sabatauską į tribūną.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas šių metų pavasario sesijos metu teikė Seimui nutarimo projektą dėl prokuratūros ataskaitos. Birželio 25 d. Seimas balsuodamas dėl ataskaitos nepritarė balsų dauguma.
     PIRMININKAS. Pirmininke, garsiau kalbėkite, į mikrofoną.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Už pritarimą ataskaitai balsavo 31, prieš - 28, susilaikė 32. Galutinė išraiška - buvo nepritarta nutarimo projektui, nutarimo projektas buvo grąžintas komitetui tobulinti. Kadangi nebuvo pastabų dėl 2 straipsnio, tai yra dėl pasiūlymų prokuratūrai dėl 2013-2016 m. prioritetinių veiklos krypčių, o iš esmės išėjo dėl 1 straipsnio, komitete buvo diskusija, ir kolegei (man iš kairės, o šiaip iš dešinės) pasiūlius buvo nutarta nepritarti ataskaitai. Komitetas bendru sutarimu tokį sprendimą priėmė.
     PIRMININKAS. Ačiū, pirmininke. Jūsų nori paklausti keletas Seimo narių. Pirmasis klausia K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, aš noriu paklausti, ar teisingai supratau, kad kokių nors esminių, dalykinių priekaištų nebuvo, siūlymų keisti ir tobulinti iš esmės prokuratūros darbą nebuvo, bet yra tiesiog politinis apsisprendimas nepritarti?
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Jūs puikiai žinote, ne pirmą kadenciją Seime, gerbiamasis kolega. Kai Seimas nepritaria komiteto pateiktai išvadai ir grąžina atgal komitetui tobulinti, arba jis turi nurodyti, kuria linkme tobulinti... Kartoju dar kartą - kadangi dėl prioritetinių krypčių Seimas pastabų nepareiškė, o vyko esminis balsavimas realiai dėl 1 straipsnio dėl pritarimo ataskaitai, tai komitetas suprato Seimo pavedimą keisti 1 straipsnį.
     PIRMININKAS. Aš noriu paprašyti mūsų svečių balkone, jūs atsisėskite, mes matome jūsų baltas pirštines, bet yra tvarka, atsisėkite, sėdėkite ir stebėkite posėdį. Mano prašymas, yra tokia tvarka. Dabar klausia A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, aš taip ir nesupratau, kokia yra komiteto nuomonė dėl prokuroro veiklos ir jo ataskaitos? Jums gal kas nors darė spaudimą ir jūs pakeitėte savo nuomonę, nes prieš tai buvo išvada, kad jūs pritariate ataskaitai, dabar ėmėte ir pakeitėte savo nuomonę. Jūs asmeniškai pritariate ataskaitai ar nepritariate? Ir kas privertė jus tą nuomonę pakeisti? Ir antras klausimas: ar nereikia tada svarstyti, ar komitetas yra pajėgus atsakingai svarstyti tokį svarbų klausimą kaip prokuroro veiklos ataskaita? Ir trečia dalis mano klausimo: kaip suprasti jūsų dabar pateiktą nutarimą? 1 straipsnis, aš jį pacituosiu. "Atsižvelgiant į tai, kad Lietuvos Respublikos prokuratūros 2012 m. veiklos ataskaitoje pateikti duomenys ir vertinimai yra deklaratyvūs ir neatspindi realios padėties prokuratūros institucijai atliekant valstybės pavestas funkcijas, nepritarti ataskaitai." Tai čia jūs nepritariate ataskaitai kaip literatūriniam dokumentui? Dėl literatūrinio skonio mes ginčijamės?
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Andriau...
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš noriu jūsų paklausti, ką jūs čia norėjote pasakyti šituo nutarimu, kad prokuroras turi parašyti gražesnę ataskaitą? Galite paaiškinti, ką reiškia jūsų... (Balsai salėje)
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Iš tikrųjų dėl žanro, kokiu būdu turi būti pateikta ataskaita, ar romano forma, ar esė, ar apysakos, ar dokumentinės publicistikos, mes nediskutavome, gerbiamasis opozicijos lyderi. Taigi dėl turinio (jūs pacitavote komiteto išvadą), dėl deklaratyvumo. Iš tiesų komiteto nariai diskutavo, kad ne visai atsispindi skaičiais tiek ištyrimas, tiek ikiteisminių tyrimų skaičius, ir panašiai, įvertinę naujų įstatymų priėmimą, naujų veikų kriminalizavimą, dėl ko smarkiai išaugo tam tikras ikiteisminių tyrimų skaičius, tačiau ataskaitoje tai neatsispindi. Dėl spaudimo.
     PIRMININKAS. Klausia V. A. Matulevičius.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Aš papildysiu atsakydamas kitam kolegai.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Aš manau, kad priekaištų dėl prokuratūros darbo yra, dar bus diskusija ir, manau, tuos priekaištus išgirsime. Tačiau aš norėčiau dabar pranešėjo paklausti: jeigu Seimas pritars siūlomam nutarimui, kokių tai turės konkrečių pasekmių, turint omeny generalinio prokuroro skyrimo tvarką?
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Labai įdomus klausimas, gerbiamasis kolega. Iš tikrųjų, jeigu jūs norite paklausti, kokią įtaką turės ateityje skyrimo tvarkai, ar ji kardinaliai galėtų keistis? Tą jūs turite omeny?
     PIRMININKAS. Klausia P. Auštrevičius.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Kolega norėtų patikslinti klausimą.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Aš turiu omeny, kas bus, jeigu generalinis prokuroras, priėmus šį mūsų nutarimą, tiesiog jį ignoruos ir neatsistatydins.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Supratau. Gerbiamieji kolegos, tiek Lietuvos Respublikos Konstitucijoje, tiek Prokuratūros įstatyme yra numatyta tokia generalinio prokuroro skyrimo tvarka: generalinį prokurorą skiria į pareigas ir atleidžia iš jų Respublikos Prezidentas Seimui pritarus. Vadinasi, visada procedūra prasideda nuo Prezidento dekreto, teikiant klausimą svarstyti Seimui. Prezidentas, teikdamas generalinio prokuroro kandidatūrą, pasirašo dekretą, Seimas svarsto, pritaria arba nepritaria. Dar tokių atvejų neatsimenu, kad Seimas būtų nepritaręs teikimui skirti.
    Dėl atleidimo. Galiu pasakyti, kad nė vienas generalinis prokuroras iki šiol neišbuvo visos kadencijos. Kai mes keitėme 2001 m. tvarką, tada buvo iš viso padarytas mūsų parlamentinės Respublikos modeliui galbūt labai priimtinas variantas, tačiau Seimo nariams tikrai pasirodė nepriimtinas, tada, konservatorių daugumos laikais, buvo padaryta, kad generalinį prokurorą skiria į pareigas Seimas Teisės ir teisėtvarkos komiteto teikimu per Seimo Pirmininką. Tai iš tiesų lyg ir labai gražu parlamentinėje Respublikoje, bet tada susirinkęs naujasis Seimas pakeitė ir grąžino į skyrimo procedūrą Prezidentą.
    Jeigu Respublikos Prezidentas neteiks dekreto po ataskaitos, tarkime, nepatvirtinimo... Žinote, Statutas buvo pakeistas birželio mėnesį, ir jame buvo nustatyta taip, kad, Seimui nepatvirtinus atskaitingos institucijos ataskaitos, Seimas gali pavesti pagrindiniam komitetui teikti Seimui artimiausiame posėdyje nepasitikėjimo klausimą vadovu arba, jeigu Seimas dalyvauja skiriant, tiesiogiai neskiria, siūlyti Respublikos Prezidentui atleisti tą vadovą. Taigi visur yra galimybė, nėra imperatyvo. Šiuo atveju negaliu kelių žingsnių į priekį numatyti. Čia jūsų rankose.
     PIRMININKAS. Klausia P. Auštrevičius.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Atsiprašau už ilgą atsakymą.
     PIRMININKAS. Trumpiau atsakinėkite.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis komiteto pirmininke, aš norėčiau, kad jūs kiek išsamiau atskleistumėte diskusijos jūsų komitete ir sprendimų priėmimo motyvus. Iš tiesų ar buvo nagrinėjama Generalinės prokuratūros ir generalinio prokuroro veikla dėl kokios nors bylos aspektų? Ar kokie nors kiti motyvai lėmė tokį aiškų apsisprendimą? Norėtume girdėti ką nors plačiau, kas jums, kaip specializuotam pagrindiniam komitetui, atėmė daugiausia laiko svarstant ir nusprendžiant tokiu būdu dėl šio nutarimo?
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Jūs klausėte, ar buvo konkreti byla, figūravo mūsų diskusijoje. Apie konkrečias bylas nebuvo kalbama. Be to, ir aš, kaip Seimo narys ir kaip teisininkas pagaliau, tikrai niekada nesutikčiau, kad būtų nagrinėjama susiejant su konkrečia byla, nes tai būtų tiesioginis politikų kišimasis į prokurorų darbą.
    Kitas dalykas dėl to, kad iš tikrųjų per pastaruosius trejus metus Generalinės prokuratūros nepapildė nė vienas naujas prokuroras. Komitetas labai dėl to nerimauja. Per tą laiką iš prokuratūros išėjo 51 prokuroras, 36 išėjo arba į pensiją, arba dėl sveikatos, dar 11 prokurorų nesutiko su siūlomomis pareigomis dėl prokuratūros pertvarkos. Dėl to, kad neatėjo nė vienas naujas prokuroras ar prokuroro padėjėjas, iš tikrųjų neramu todėl, kad institucija, kurioje yra amžinas judėjimas, kadangi ir bylų skaičius nemažas, ir krūvis, tokių patyrusių prokurorų kaip A. Kliunka, R. Tilindis, G. Danielius, A. Mažeika, K. Betingis išėjimas, paskutinis išėjo M. Dūda... Aš tik kelis išvardinau, na, mūsų manymu, prokuratūrai yra didelė netektis. Ir tuo aspektu taip pat buvo diskutuojama.
    Be to, vykstant pertvarkai, kurios gaires Seimas, priimdamas įstatymus, tarsi ir nubrėžė, mūsų nuomone, labai trūko komunikavimo struktūros viduje. Čia aktyviai įsitraukė, aišku, ir prokurorų profsąjungos.
    Dabar dėl spaudimo, apie kurį minėjo kolega A. Kubilius. Jūs klausėte manęs, ar kas nors man nedarė spaudimo į priešingą pusę. Mane visai neseniai viešai apkaltino vienas iš prokurorų profsąjungos lyderių, kad man spaudimą darė prezidentūra, ir aš tarsi jau esu visai kitos nuomonės. Apkaltino mane dviveidyste ir panašiai. Kaip dabar aš suprantu, man spaudimas, jūsų supratimu, buvo daromas iš visų pusių - tiek galbūt iš prokurorų apačių, profsąjungų, tiek iš viršaus, iš asmenų, kurie dalyvauja skiriant generalinį prokurorą. Turiu pasakyti, kad ir koks spaudimas būtų, toks jau tas politikų darbas. Ar yra spaudimas, ar jo nėra, vis tiek būsi kaltas, kad ir kokį sprendimą priimsi, nes vieni apkaltins vienu, kiti apkaltins kitu. Mano įsitikinimu, dar negimė toks žmogus, kuris man gali padaryti spaudimą.
     PIRMININKAS. Ačiū pirmininkui. Laikas klausimams baigėsi. Tai yra pirmoji stadija. Ar reikia balsuoti po pateikimo? Ar galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Balsuojame. (Balsai salėje) Taip, dėl motyvų, viskas gerai. Jeigu balsuojame, tai bus dėl motyvų. N. Puteikis - už.
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Kolegos, ar generalinis prokuroras ir jo pavaldiniai turėtų vadovautis V. Menžinskio, F. Dzeržinskio ir A. Višinskio stiliumi, tai yra būti krištolinės širdies be gailesčio ir labai aštraus kalavijo nešiotojais? Aš turiu omeny prieš trejus metus įvykusią Ramanauskienės sumušimo bylą, kai 74 metų močiutę sumušė du policininkai, panaudoję kovinius veiksmus, ir ji atsidūrė komoje. Generalinis prokuroras ir jo pavaldiniai remia policijos vadovus S. Skvernelį, R. Požėlą ir Kauno vadovą A. Kaminską, kurie aršiai gina 32 metų policininkę, taikiusią kovinius veiksmus prieš negalinčią apsiginti močiutę. Ji buvo sumušta už tai, kad prekiavo vaistažolėmis Kauno turgelyje neva be leidimo.
    Aš nenoriu pasakyti, kad dėl šito motyvo reikia nepritarti prokuratūros ataskaitai, aš noriu pasakyti, kad ponas D. Valys tęsia prieš tai buvusio generalinio prokuroro tradiciją neturėti širdies, tiksliau, turėti absoliučiai akmeninę širdį. Valstybėje negali dirbti tokia prokuratūra ir tokie prokurorai, todėl aš raginu visus nepritarti ataskaitai.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Prieš kalba A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Na, gerbiamieji kolegos, aš tikrai čia nenoriu kalbėti ir kaip nors vertinti prokurorų veiklą. Turbūt yra kaip ir visur, yra ir nelabai gerų dalykų, yra ir pliusų, ataskaitoje yra visokių skaičių, kas norite, galite paskaityti. Man atrodo, kad šiandien mes turime pradėti nuo to, ar Seimas yra kvalifikuotas kvalifikuotai svarstyti tokią ataskaitą? Nes tai, ką aš dabar girdėjau iš komiteto pirmininko pono J. Sabatausko ir iš komiteto išvadų, aš galiu konstatuoti labai paprastai ir aiškiai, kad tokį svarbų klausimą, kaip Generalinės prokuratūros veikla, Seimo Teisės ir teisėtvarkos komitetas, vadovaujamas pono J. Sabatausko, kompromituoja visiškai nekvalifikuotu svarstymu.
    Aš nežinau, kaip jūs ten svarstėte, bet tai, ką aš matau iš jūsų išvadų, tiesą sakant, mane iš tikrųjų stebina. Jūs parašėte, kad iš esmės pati ataskaitos knyga jums nelabai patinka, tai, kad joje per daug deklaratyvių vertinimų ir duomenų. Aš supratau, kad didžiausia problema yra tai, kad šioje ataskaitoje yra pono D. Valio nuotrauka, o trūksta pono J. Sabatausko nuotraukos. Nes po šitokios priimtos išvados vienintelis dalykas, ką turės daryti generalinis prokuroras, - galvoti, kaip perredaguoti savo ataskaitą literatūrine prasme, eilėraščiais parašyti ar dar kaip nors.
    Aš, kolegos, tikrai noriu dar kartą konstatuoti, kad komitetas parodė visišką nepagarbą visų pirma visam Seimui, pateikdamas visiškai nekvalifikuotą išvadą. Todėl aš raginu nepritarti tokiai išvadai. Jeigu norima svarstyti iš esmės Generalinės prokuratūros veiklą, reikia ją svarstyti visiškai kitaip. Todėl, aš manau, kad priežastis, kodėl taip skubotai yra siūloma priimti tokius sprendimus, yra visa kita. Ne generalinis prokuroras yra taikinys. Taikinys yra Prezidentė ir valdančioji koalicija (...) Darbo partijos, nukentėjusios nuo prokurorų veiklos, imasi štai tokių priemonių. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Gerbiamasis, jūs išnaudojote laiką!
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Kalbėkime labai paprastai. Jums nepatogu klausyti...
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš sakiau, yra skirtas laikas, ir prašau spėti per tas dvi minutes. Gerbkime vieni kitus. Gerai. Gerbiamieji kolegos, dabar balsuojame už komiteto... Atsiprašau, dar vienas prie centrinio mikrofono - A. Paulauskas.
     A. PAULAUSKAS (DPF). Gerbiamasis pirmininke, aš noriu pranešti, kad nedalyvausiu svarstant šį klausimą ir balsuojant dėl Prokuratūros ataskaitos, kad išvengčiau interesų konflikto, nes mano sūnus dirba Lietuvos Respublikos prokuratūroje.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Gerbiamieji kolegos, vyksta balsavimas. Ar pritariame komiteto išvadai nepritarti Prokuratūros ataskaitai? (Balsai salėje) Komiteto išvadai, ar pritariame komiteto išvadai?
    Už balsavo 69, prieš - 23, susilaikė 11. Komiteto išvadai dėl nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos prokuratūros 2012 metų veiklos ataskaitos" pritarta.
    Gerbiamieji kolegos, svarstymo stadija, kadangi nutarimus taip svarstome. Gerbiamasis Kubiliau, jūs jau tokius Statuto dalykus turėtumėte žinoti. Diskusijoje užsirašė kalbėti šeši Seimo nariai. Ar sutariame riboti laiką, ar... (Balsai salėje) Kadangi aš matau tris frakcijos atstovus, jau 20 min. mažiausiai turime skirti. Kompromisas - skiriame 25 min. Gerai. Pirmąjį kviečiu A. Kubilių. Frakcijos vardu. Ai, ne frakcijos vardu. Atsiprašau, gerbiamasis opozicijos lyderi, ar jūs, kaip opozicijos... Frakcijos? Prašau.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų aš jau ir kalbėdamas dėl balsavimo motyvų pasakiau tai, kas, man atrodo, čia yra visiškai aišku visame šitame procese, kad iš tiesų šiandien Seime svarstoma valdančiosios koalicijos valia, kaip suprantu, Darbo partijos iniciatyva įtraukiant į darbotvarkę greitai ir skubotai štai šį klausimą, yra svarstomi visai kiti dalykai. Visiškai suprantama, kad yra partijų, kurios nori kaip nors atkeršyti Generalinei prokuratūrai. Priežastys yra suprantamos. Kiti, matyt, mano, kad šitokiu būdu čia bus galima pradėti karštesnį karą su Prezidente. Tai irgi suprantama.
    Bet iš esmės, mano įsitikinimu, štai tuo yra parodoma, kad Seimas, šita valdančioji dauguma ir Seimo Teisės ir teisėtvarkos komitetas tokiam darbui, kaip rimtai svarstyti Generalinės prokuratūros ataskaitą, yra visai nepasirengę. Tai, ką mes matome štai iš šio dokumento: gegužės 10 d. tas pats komitetas priima sprendimą pritarti Lietuvos Respublikos prokuratūros veiklos ataskaitai, birželio 27 d. jau priima nutarimą nepritarti ataskaitai, nes ataskaitoje pateikti duomenys ir vertinimai yra deklaratyvūs. Kokių priekaištų yra Generalinei prokuratūrai? Kad nemokėjo ataskaitos parašyti, kad reikia ataskaitą perrašyti ar kad kas nors jos veikloje blogai? Ar mes išgirdome, ar mes matome tokiame nutarime bent vieną argumentą, kuo bloga Generalinės prokuratūros ir prokuratūros veikla? Ne, mes nieko neišgirdome. Yra politinis sprendimas eiti kariauti su Prezidente, siekti sau palankaus naujo generalinio prokuroro, ir čia nėra ko toliau slėpti viso šito labai paprasto reikalo po kokiais nors svarstymais.
    Mūsų frakcija iš tikrųjų galėtų pasakyti ir įvairių kritinių pastabų dėl prokuratūros veiklos. Yra dalykų, kuriais galima ir pasidžiaugti. Iš tikrųjų ir toje pačioje ataskaitoje yra skaičių, kurių niekas nenuginčija, ką pavyko pasiekti Generalinei prokuratūrai įgyvendinant Seimo patvirtintą reformą. Bet ne tai svarstome. Niekas čia šiandien nesvarsto prokuratūros veiklos. O yra politinių ambicijų ir tam tikrų politinių apsisprendimų įgyvendinimas, ir viskas.
    Mūsų frakcija labai aiškiai pasako: mes tokiuose politiniuose karuose nedalyvaujame ir nedalyvausime, ir nematome reikalo pritarti taip nekvalifikuotai parengtai komiteto išvadai. Aš siūlyčiau iš tikrųjų pagalvoti. Kreipčiausi į Seimo Pirmininką, jeigu Seimo Pirmininkas dar kiek nors galvoja apie Seimo darbą, o ne apie kitus dalykus, iš tikrųjų svarstyti, kaip komitetai turi svarstyti štai tokias ataskaitas, kad negautume tokių visiškai tuščių nutarimų. Nes, mano įsitikinimu, iš tikrųjų visų pirma mes turime svarstyti, ar mūsų komitetai yra pajėgūs tokius dalykus rimtai svarstyti, nes tai, kas čia šiandien yra pateikta kaip komiteto išvada... Ponas J. Sabatauskas susigėdęs dėl savo pateiktų išvadų net nedalyvauja toliau diskusijoje, matau, nėra salėje. Gerbiamieji kolegos, gėda.
     PIRMININKAS. Dėkojame A. Kubiliui. Norėčiau paklausti, kas nuo frakcijos "Drąsos kelias" kalba, nes yra du užsirašę? P. Gylys. Ačiū.
     P. GYLYS (DKF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, šiandien mes svarstome ne tik rašto darbą - ataskaitą, mes svarstome Lietuvos Respublikos generalinės prokuratūros veiklą. Žanras yra ataskaita. Ne esė, ne poezija ir t. t. Vis dėlto mes vertiname visumą ir šiuo atveju turime vertinti kelis dalykus, ar iš tikrųjų generalinio prokuroro veikla yra efektyvi, ar jis iš tikrųjų efektyviai gina viešąjį interesą siekdamas teisingumo pagal Konstituciją ir įstatymus. Tai labai svarbi, svarbiausia generaliniam prokurorui veiklos rūšis ir jo vertinimo kriterijus.
    Iš karto galime pasakyti, kad nelabai sekasi (aš čia švelniai sakau) generaliniam prokurorui užtikrinti teisingumą. Juk yra daug deklaracijų apie kovą su korupcija, organizuotu nusikalstamumu ir t. t. Jūs man pasakykite, kiek stambių, skambių korupcijos bylų buvo sėkmingai baigta? Kiek, kokios? (Balsai salėje)
    Toliau. Kaip buvo su "Snoro" banku? Iki šiol visuomenei kyla klausimų, kokie uždarymo motyvai, kokios jėgos ten vaidino tam tikrą vaidmenį, nes nuostoliai siekia keletą milijardų litų. Juos turi kompensuoti mokesčių mokėtojai.
    Mes žinome ir mums labai svarbią bylą, susijusią su pedofilija. Iš esmės pedofilijos byla yra užglaistyta ir viskas, mano supratimu, apversta aukštyn kojomis. Bandoma teigti, kad pedofilijos nebuvo. Aš norėčiau žiūrėdamas į akis generaliniam prokurorui paklausti: jūs tikrai tikite, kad yra įrodyta, kad D. Kedys yra žudikas? Jeigu tai tiesa, tada tos visos kitos bylos yra ant tvirtesnio pamato. Jeigu tai yra išmislas, vadinasi, ant neteisingo pamato mes kuriame galbūt keliolika bylų. Ir kas tai daro? Prokurorai. Bet prokuratūroje dirba įvairūs žmonės. Ten yra sąžiningų žmonių. Iš tų daugiau kaip 700 žmonių išsiskiria grupė, kurie nepatenkinti vadovavimo stiliumi. Jie mato, kiek buksuoja darbai dėl to, kad generalinis prokuroras nemoka organizuoti darbo, neturi komunikacinių gebėjimų ne tik su visuomene (pavyzdžiui, mes neišgauname informacijos mums norimais klausimais), bet ir sistemos viduje, o geras vadovas yra ir komunikuotojas. Kai jis komunikuotojas, jis geras lyderis. Šitų požymių nėra pastebėta.
    Yra ir kita pusė. Ar prokuroras yra laisvas, ar jo neveikia įvairios politinės, kriminalinės ir t. t. grupuotės? Apie kriminalines aš nekalbėsiu, aš per mažai informuotas, bet dėl politinių įtakų galiu užduoti klausimą. Pavyzdžiui, galiu užduoti klausimą ir ponui A. Kubiliui, ir ponui D. Valiui, kas vyko penktadienį, kai buvo sušaukti prokurorai iš Panevėžio ir STT tarnybos žmonės ir kaip tai susiję su šios dienos svarstymu? Labai tikėtina ir aš turiu tokią pirminę informaciją, kad buvo kalbama apie V. Matuzo (primenu, tai yra labai svarbus Konservatorių partijoje žmogus) bylą. Aš noriu užduoti prokurorui klausimą, kur ta byla? Daugiau kaip metai praėjo, mes nieko negirdime apie V. Matuzo bylą. Yra vieno garsaus socialdemokrato byla. Ji nors kiek juda. Nenoriu dabar čia į teisėjus pirštis, bet ten apskritai, mano manymu, nieko nevyksta. O čia nėra politinės įtakos? Kalbama apie tai, kad prezidentūra daro didelę įtaką prokuratūrai. Aš truputį apversiu klausimą. Čia mums nori pasakyti, kad mes kovojame su prezidentūra. Mes kovojame už teisingumą. Prezidentės skirtas generalinis prokuroras, mano supratimu, daro gėdą ne tik prokuratūrai, bet ir prezidentūrai, nes jos iniciatyva jis yra skiriamas. Vadinasi, ir visos valstybės prestižas dėl to kenčia.
    Išvada tokia: ne popierių čia svarstydami, o svarstydami generalinio prokuroro veiklą, manau, visi teisybės siekiantys Lietuvos žmonės ir čia esantys Seimo nariai neturėtų pritarti čia pateikiamai ataskaitai. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu K. Masiulį.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš nedirbu teisėtvarkos srityje ir tikrai nelabai gerai išmanau, kiek prokuratūra dirba efektyviai, kiek jinai dirba neefektyviai, bet man nepriimtina tai, ką mes čia darome, ir tai, kaip mes darome. Man nepriimtina, kai yra sakoma, kad svarstoma ataskaita yra vertinama neigiamai ir nėra jokių argumentų. Jeigu dabar aš būčiau generalinis prokuroras ir norėčiau institucijai gėrio, kažkaip pakeisti, pagerinti darbą, tai kritinė nuomonė visada yra vertinga. Turint kritinę nuomonę, jinai iš tikrųjų be galo didelis gėris valdymui. Tu gali kai kuriems dalykams nepritarti, tai kritikai, kai kam pritarti, ir pasigerinsime tiek, kiek pajėgsime, kiek tavo komanda pajėgs, kiek tu suprasi. Kai sakoma: yra blogai, nedetali ataskaita, ir vienintelis paaiškinimas ar ten kokia nors gana abstrakti... Ką gerinti? Iš tikrųjų literatūrinį žanrą, daugiau grafikų pabraižyti, formulių kokių nors, skaičių darbui gerinti?
    Dabar kiti kolegos pirštais bado, kokios bylos turi būti išspręstos ir dar kaip. Faktiškai čia mes iš viso atsiduriame šalia ribos, kai galime būti apkaltinti, kad mes darome įtaką prokuratūrai. Sakys: šitą bylą reikia greičiau išspręsti, jeigu šitos bylos neišspręsite, žinote, bus blogai, jūs pakibsite ore ir galbūt iš viso būsite priverstas pasitraukti. Aš žinau tokių atvejų, kai skiriasi šeima ir sako: nesutapo charakteriai. Kas čia, charakteriai nesutapo, politiniai požiūriai? Mes kalbame apie svarbią instituciją - prokuratūrą, kuri vykdo svarbias funkcijas. Gali būti, kad kai kas yra vykdoma nepakankamai tobulai. Gali būti, kad generalinio prokuroro, kaip vadovo, kai kurie dalykai yra netinkami, jis galėtų pagerinti. Kas? Jūs ką nors supratote? Aš nieko nesupratau. Apskritai aš, kaip žmogus, kažką dėstęs anksčiau viešojo administravimo srityje, nesuprantu šito žanro, kurį mes dabar pasitelkę darbuojamės.
    Sutinku, kad ataskaita gali būti detaliai narstoma ir lygiai taip pat detaliai narstoma veikla. Narstykite, siūlykite gerus vadybinius sprendimus, rodykite geresnius pavyzdžius, sprendimų kelius. Pirmyn! Dabar mes sakome: nesutapo charakteriai, mes pasikeitėme, mūsų dauguma, pasikeitėme įstatymą, kad po nesėkmingai apsvarstytos ataskaitos to žmogaus, kuris vadovauja institucijai, situacija pakimba ore arba jisai iš viso turi pasitraukti. Tai čia kas, yra tik savotiški priekabiai tam, kad žmogus pasitrauktų? Dėl ko jis turi pasitraukti? Taip, visą laiką kiekviena kadencija vis prasideda prokurorų keitimais ir įstatymų, kuriais yra skiriami prokurorai, keitimais. Dabar, atrodo, institucija yra maksimaliai nepriklausoma, atiduota Prezidentės globai ir priežiūrai. Prezidentei ir tenka atsakomybė, Prezidentė renkasi šitą instituciją, renkasi kaitos modelį, jinai atsako ir jinai atsiskaito mums kaip Prezidentė, kiek tai sėkminga, kiek nesėkminga. Jinai mano, kad darbas ir pokyčiai vyksta sėkmingai. Po pusmečio vyks Prezidento rinkimai, jeigu visuomenė manys, kad nesėkmingai, tai Prezidentė trauksis. Taip negali būti daroma - keitinėjami svarbių institucijų vadovai pagal principą: nesutapo charakteriai, nepriimtina, pasitrauk į šoną! Institucinė kaita trunka daug metų, jinai sukelia daugybę įtampų, yra daug nepatenkintų žmonių. Jūs pabandykite, jeigu nesimankštinote, pradėti mankštintis, ir pamatysite, kiek daug pasipriešinimo jūsų viduje atsiras. Priverskite savo žmoną mankštintis, pabandykite. Nors tai naudinga, nepadės.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Kęstuti, laikas!
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Dabar bando priversti mankštintis instituciją. Yra pasipriešinimas.
     PIRMININKAS. Labai ačiū, kad supratote mane. Kviečiu J. Razmą. Nėra. Dėkoju J. Razmai. V. A. Matulevičius. Kviečiu į tribūną.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamieji Seimo nariai, pirmiausia aš norėčiau kreiptis į didžiąją opozicijos frakciją. Aš labai dažnai palaikau jūsų konstruktyvius siūlymus ir sprendimus, ir daugelį iš jūsų gerbiu, bet šiandien jūsų pozicijos visiškai nesuprantu.
    Dabar personaliai norėčiau kreiptis į K. Masiulį. Gerbiu jūsų nuomonę dėl prokuratūros darbo, bet jeigu jus tenkina generalinio prokuroro vadovavimas Generalinei prokuratūrai, prokuratūros veikla, vadinasi, jūs tenkina tai, kaip prokuratūra tiria jūsų draugo V. Pociūno žūties bylą. Kodėl metai po metų nėra šioje byloje jokio rezultato? Aš pasakysiu savo nuomonę, savo prielaidą. Aš manau, kad rezultato nėra todėl, kad visi pėdsakai veda į tą klaną, kuris kontroliuoja valstybę, prie vadinamųjų valstybininkų. Todėl, kad šitas pėdsakas veda į valstybinės saugumą, prie tų asmenų, kurie išvogė Jungtinių Amerikos Valstijų Baltarusijai skirtą paramą pagal programą "Demokratija Baltarusijai!". Aš nežinau, aš nenoriu duoti patarimų ir kištis į procesinę prokuratūros veiklą, tačiau jeigu aš būčiau žurnalistas, kaip anksčiau, aš paklausčiau generalinio prokuroro: gerbiamasis generalini prokurore, ar jūsų darbuotojai, jūsų prokurorai bent bandė tirti šitą versiją, ar jie apklausė tuos asmenis, per kuriuos į Baltarusiją ėjo milžiniškos lėšos, dešimtys milijonų litų Baltarusijos opozicijai, ir didžioji tų lėšų šalis buvo tiesiog išvogta, ir išvogta čia, Lietuvoje, o ta dalis, kuri buvo neišvogta, buvo skirta mūsų veikėjų, šitų valstybininkų pastangomis, fiktyvioms baltarusių opozicijos organizacijoms, kurias įkūrė Baltarusijos KGB? Štai toks vienas pavyzdys.
    Aš nenoriu pasakyti, kad prokuratūra nedaro savo darbo ar jinai visiškai nedirba. Esu tikras, kad daugelis prokurorų dirba kasdienį, kruopštų, sąžiningą nematomą darbą. Tačiau problemos prasideda tuomet, kai reikalas atsiremia į įtakingo verslo grupių reikalus. Tuomet ir prasideda iš karto problemos. Galima lenkti pirštus. Paimkite bet kokią bylą, kuri susijusi su įtakingais asmenimis ir su įtarimais, kad yra išgrobstytos milžiniškos lėšos, ir pažiūrėkime, kuo tai baigėsi. Gerai, paimkite tą garsiąją bylą "Vilnius - Europos kultūros sostinė". Prisimenate, kai ten saliutams ir fejerverkams buvo neva išnaudoti milijonai litų. Kuo tai baigėsi? Niekuo. Valdovų rūmų statyba. Turbūt daugelis kolegų skaitėte Valstybės kontrolės išvadą, kaip ten buvo panaudojamos milžiniškos valstybės lėšos. Pasirodo, prokuratūros nuomone, jokios problemos, jokių ikiteisminių tyrimų, viskas gerai. Pastatėme rūmus dvigubai didesne kaina, pastatėme pagal restauratorių įkainius, kurie yra daug... Pasakysiu savo nuomonę, galbūt išplovėme pinigus, ir jokios problemos. (Balsai salėje) V. Pociūno bylą minėjau. Pagaliau prisiminkime ir tokį dalyką, kaip tyrimą dėl informacijos nutekinimo dėl "Snoro" banko. Taigi buvo apkaltintas net vienas iš mūsų čia sėdinčių kolegų. Kaip žinome, teismų sprendimai jam buvo palankūs. Tačiau, gerbiamasis generalini prokurorai, jau kiek metų praėjo nuo šios informacijos nutekinimo ir Lietuva iki šiol nežino, kas tai padarė. Ar ne prokuratūros pareiga atsakyti? Čia nėra galbūt reikšmingas įvykis, bet dėl tos informacijos nutekinimo tas bankas galbūt 100 mln. Lt paskutinę dieną, kaip žinome, pavarė į užsienį, kalbant žargonu. Kas tai padarė? Tai kas atsakys? Seimas? Mes turime įkurti laikinąją komisiją ir tirti, kas prokuratūroje nutekino informaciją iš pačios prokuratūros? Taigi visa Lietuva žino, kad vienas iš jūsų pavaduotojų yra artimas to dienraščio, kuriam buvo nutekinta informacija, giminaitis. Ar jūs atlikote tarnybinį patikrinimą? Ar jūs tyrėte šitą versiją? Bet užtat buvo kruopščiai tiriama generolo V. Gailiaus versija.
    Ir žinote, aš baigdamas, nors šiuo atveju galbūt esu suinteresuotas, galima pasakyti, priminsiu dar vieną ikiteisminį tyrimą. Aš turiu omeny kaltinimus N. Venckienei. Kalta ji ar nekalta, spręs teismas, jeigu mes esame teisinė valstybė. Tačiau...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Vytautai, prašyčiau baigti.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). (Baigiu.) Tačiau kai prieš ją buvo panaudota fizinė jėga, ji buvo teisėja ir turėjo imunitetą. Tai yra Konstitucijos ir įstatymų pažeidimas. Kaip šitais pažeidimais gali remtis kaltinimai Lietuvos piliečiui? Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Kalbos baigtos. Seimo Pirmininkas siūlo ypatingą skubą. Aš manau, kad mes atsiklausime konservatorių, dvejopų standartų netaikysime, prieš tai mes susitarėme bendru sutarimu ir svarstėme, nedarėme trijų valandų pertraukos. Bet pirmiausia užbaikime svarstymo stadiją. Vienas už, vienas prieš. P. Urbšys - už.
     P. URBŠYS (MSNG). Seimo nariams bandoma įteigti, kad tie, kurie nepritarė prokuratūros veiklos ataskaitai...
     PIRMININKAS. Povilai, truputį toliau.
     P. URBŠYS (MSNG). ...tai kerštauja generaliniam prokurorui dėl Darbo partijos bylos. Jeigu vadovausimės tokia logika, tai turėtume pripažinti, jog didesnė dalis prokurorų Lietuvoje yra susiję su Darbo partija ir žūtbūt siekia susidoroti su generaliniu prokuroru. Tuo tikslu net subūrė nusikalstamą susivienijimą - prokurorų profsąjungą, kuri bando įtikinti Seimo narius, jog ataskaitoje pateikti duomenys neatitinka tiesos. Tie, kurie nori patikėti tuo absurdu, jog prokuratūroje veikia Darbo partijos filialas, tegu pritaria generalinio prokuroro pateiktai ataskaitai. Tie, kurie siekia objektyvaus ataskaitos įvertinimo, turi galimybę vadovautis Teisės ir teisėtvarkos komiteto siūlymu nepritarti ataskaitai, nes joje pateikti duomenys neatspindi realios padėties prokuratūros institucijoje, atliekant valstybės pavestas funkcijas.
     PIRMININKAS. Ačiū. Prieš kalba K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Atleiskite, kolegos, bet vis tiek turėtų būti kažkokia tvarka ir galvoje, ir mūsų veiksmuose. Jeigu mes svarstome ataskaitą arba veiklą, tai mes ir turėtume svarstyti ataskaitą ir veiklą, išreikšti kažkokius nepasitenkinimus ir tada, jeigu jų yra, imti ir balsuoti neigiamai. Dabar mes neturime jokių nepasitenkinimų, jokių blogų sąrašų, tik, išskyrus, aš girdėjau, bylų sąrašą, ką jau sakiau. Tai gal mes sudarykime sąrašą savų kiekviena frakcija, kokias bylas kada reikia išnagrinėti ir dar nurodykime kaip, ir galimai tuos atsakinguosius, nes jau net ir atsakingieji yra nurodyti? Tai ką čia - pageidavimų koncertas ir tada prokuroras dirbs teisingai. Aš ką tik girdėjau baisiausius dalykus, baisiau negali būti. Bandoma prokurorą šokdinti. Aš irgi taip pat kaip ir jūs manau, kad kai kurios bylos, kurios labai plačiai skamba, galbūt galėtų greičiau būti išspręstos. Galėtų. Gal dėl jų galėtų atrasti sprendimą, kažkodėl neatranda, bet nemoko prokurorų, nes žinau, kad labai sunku tai padaryti. Tai dabar, jeigu jūs žinote geresnių būdų, kaip padaryti, tai kodėl jų nesiūlote? O dabar imti ir sudarinėti bylų sąrašėlius, sąvadėlius, net pirštu badyti į galimai tuos žmones, kurie turėtų būti nubausti. Kuo tai kvepia? Čia mes nusiritame blogiau negu A. Lukašenkos režimas. Tikrai taip negali būti svarstomi rimti dalykai. Atidavėme šitą instituciją Prezidentės globai, ir lai būna. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Klausykite! Dėkojame Kęstučiui. Gerbiamieji kolegos, balsuojame po svarstymo stadijos dėl Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos prokuratūros 2012 metų veiklos ataskaitos". Vyksta balsavimas. (Balsai salėje) Mes jau šiandien balsavome vieną kartą po pateikimo.
    Už balsavo 72, prieš - 16, susilaikė 13. Po svarstymo Seimo nutarimui pritarta.
    Kaip sakiau, Seimo Pirmininkas siūlo ypatingą skubą. Ar dešinė pusė reikalauja balsuoti, ar kaip ir praeitą kartą draugiškai susitariame? Vis tiek balsuoti. Prašom, balsavimas dėl ypatingos skubos. Kas pritaria, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja kitaip.
    Ypatingai skubai pritarė 77, prieš - 14, susilaikė 11. Yra pritarta. Vyksta priėmimo stadija. Dėl straipsnių.
    1 straipsnis. Pasiūlymų ir pastabų nėra. Priimta. 2 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Pritarta.
    Dabar keturi - už, keturi - prieš. Už kalba N. Puteikis.
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Kas prisimenate praeito Seimo Antikorupcijos komisijos išvadas, noriu priminti, kad Generalinė prokuratūra pavedė atlikti ikiteisminį tyrimą Valstybės saugumo departamentui dėl FNTT vadovo neva tai atliktų veiksmų nutekinant informaciją "Snorui". Kolegos, daugybę metų Valstybės saugumo departamentas neturi teisės atlikti ikiteisminio tyrimo, ir generalinis prokuroras ir jo komanda tai turėjo žinoti. Ir duodant tokį pavedimą, kurį mes iš jų lūpų išgirdome Antikorupcijos komisijoje, akivaizdu, kad buvo pasielgta ne pagal įstatymus. Maža to, Antikorupcijos komisiją generalinio prokuroro pavaduotojas D. Raulušaitis, Valstybės saugumo departamento vadovo pavaduotojas R. Vaišnoras dezinformavo. Lietuvos Respublikos Konstitucijoje užrašyta, kad dezinformacija yra nusikalstamas veiksmas. Generalinė prokuratūra negali nekreipti dėmesio į tokio rango pareigūnų nusikalstamus veiksmus, kurie vos nesukėlė visos valstybės teisinės ir politinės sistemos griūties. Tačiau iki šios dienos šitų pareigūnų dezinformavimas, ūkiškai šnekant, melas, nesusilaukė jokio Generalinės prokuratūros dėmesio.
    Pabaigoje noriu pasakyti, Generalinė prokuratūra nutraukė projekto "Vilnius - Europos kultūros sostinė" tyrimo dalį dėl tinklalapių, kuriems išleista daugybė milijonų litų, tik dėl to, kad Generalinė prokuratūra mano, jog galima išleisti 2 mln. Lt ir parašyti raštelį: "Aš, Petras Jonaitis, padariau tinklalapį už 2 mln. Lt, aš, Jonas Petraitis, priėmiau tą tinklalapį." Ir daugiau jokių sąmatų, dokumentų ar dar ko nors. Po šito Generalinės prokuratūros sprendimo prasidėjo...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, laikas.
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). ...dar stipresnė "otkato" sistema Lietuvoje. Todėl siūlau...
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, prašau visus spėti per dvi minutes. Iš pradžių trumpai pasakykite, ką norite, o po to aiškinkite.
    Prieš kalba A. Anušauskas.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, iš tikrųjų kam patinka prokurorai? Aš užduodu klausimą atvirai. Aš manau, kad prokurorai niekam nepatinka, ypač kai bado pirštu į įstatymų vykdymą, spragas, jų nevykdymą. Mes perėjome išimtinai į politinį lygmenį. Prokurorų ataskaita šiuo atveju nevaidina jokio vaidmens, būkime atviri. Kas ten parašyta, dažnas net neskaitė. Ką ten kalba prokurorai, niekam neįdomu. Įdomu yra generalinio prokuroro vieta, įdomu yra visai kiti dalykai, kurie nesusiję su ataskaita.
    Aš esu už prokurorų profsąjungas. Aš manau, kad profsąjungos yra gerai, jos gina savo narių interesus. Generaliniai prokurorai turi vis dėlto su jomis surasti bendrą kalbą. Bet tuo pat metu, aš manau, politikai neturi diktuoti prokurorams, prokurorai neturi įtikti politikams. Ir tai yra taisyklė. Aš manau, daug kam šios taisyklės nepatinka. Manyčiau, kad iš šios tribūnos nuskambėjo labai prasti žodžiai apie Baltarusijos opozicijos sąryšį su Baltarusijos KGB. Tai yra išvis totali nesąmonė. Deja, ji smogta tai pačiai opozicijai, kurią tariamai norima ginti. Jeigu sutapo DK, DP, LSDP interesas šiuo atveju dėl kažkokių konkrečių bylų, tai yra kitas dalykas. Aš manyčiau, supraskime atvirai, kad bylos dėl Europos sostinės ir visų kitų dalykų prasidėjo ne dabar, problemos ir sprendimai padaryti gerokai anksčiau.
     PIRMININKAS. Už kalbės E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Turbūt šnekėsiu trumpai. Pirmiausia visus kviečiu balsuoti už. Kita vertus, trumpai paaiškinu, kad kalbama ne apie prokuroro tiesioginę veiklą kaip prokuroro, o apie tai, kad per šitiek laiko, atėjus naujam vadovui, taip ir nematyti to tikrojo administravimo. Daug susirašinėjimų turiu su prokurorais ir matau labai daug vilkinimo raštų. Kodėl nesprendžia, paklausiu - kiekvienas dreba dėl savo vietos ir net negali pasiaiškinti.
    Taip pat labai blogas susisiekimas tarp pačių prokuratūrų. Štai dėl to manau, kad gerbiamasis prokuroras, visa tai apsvarstęs, turėtų priimti sau sprendimą. Ir pagaliau prokuratūrai reikia tikrai gero, patyrusio administratoriaus. Aš ne prieš dabartinį generalinį prokurorą, aš prieš ten esantį blogą administravimą. Dėkui.
     PIRMININKAS. Prieš kalbės A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš jau sakiau, toks nutarimas, koks yra pateiktas, Teisės ir teisėtvarkos komitetas... yra tiesiog nepagarba visam Seimui ir nepagarba šitam procesui, kurį mes čia dabar turime realizuoti, tai yra rimtai svarstyti prokuratūros ataskaitą. Todėl aš siūlau grąžinti komitetui šį nutarimą ir pasiūlyti jam labai aiškiai atlikti vieną darbą, tai yra surašyti visus priekaištus generaliniam prokurorui ir prokuratūrai dėl jų veiklos, kad būtų aišku, dėl ko yra nepritariama prokuratūros ataskaitai, kitaip sakant, nepritariama prokuratūros veiklai už praeitus metus. Nes dabar tai, kas yra parašyta, yra visiškas absurdas. Ir, liaudiškai tariant, ginčijamės dėl literatūrinio skonio nesutapimo. Vieniems atrodo, kad ataskaita yra gerai parašyta, o štai komitetui, pasirodo, nepatinka, kaip parašyta ataskaita. Turbūt nepabėkime ir nuo esmės.
    Ką mes čia išgirdome, iš tikrųjų išgirdome labai prastą dalyką - pastangas, valdančiosios koalicijos pastangas politizuoti prokuratūros veiklą. Ką turi galvoti paprastas Lietuvos pilietis, matydamas štai tokią diskusiją, iš kurios pasidaro aišku: jeigu prokurorai kreipiasi į teismą dėl didelės apimties politinės korupcijos, kaip buvo su Darbo partija, tai to pasekmė yra tokia, kad valdančioji koalicija, kurios sudėtinė dalis yra Darbo partija, inicijuoja generalinio prokuroro atleidimą. Štai ką mato Lietuvos pilietis visame šitame procese. Ir nuo to niekur, mielieji, nepabėgsite.
    Iš kitos pusės, visiškai akivaizdu, paskaičius gerbiamųjų socialdemokratų politines strategijas, neseniai paskelbtas, kaip jie dalyvaus rinkimuose, kad siekis ir noras kariauti su Prezidente yra strategijos dalis ir ji čia yra įgyvendinama. Štai šitame mes tikrai nedalyvaujame. Aš raginu ir visus kitus, dar turinčius šiek tiek sveiko proto, balsuoti prieš tokį iš tikrųjų labai prastą...
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, už kalbės P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš manau, kad gerbiamajam A. Kubiliui ir konservatoriams advokatauti Generalinei prokuratūrai tikrai yra už ką. Mes galime prisiminti, buvo paminėta pora bylų - tai ir V. Matuzo byla, ir V. Pociaus byla. Gal turėtų čia kitokią poziciją išsakyti prokuratūros atžvilgiu konservatoriai, bet, deja, kažkaip pakeitė savo poziciją.
    Antras dalykas. Mes prisiminkime, ir Europos Sąjungos struktūros aiškiai įvardijo, kad 6 mln. ūkio ministro D. Kreivio panaudoti neteisėtai. Tačiau Generalinė prokuratūra, matyt, prašant konservatoriams, net nepradėjo ikiteisminio tyrimo. Tai tikrai yra už ką padėkoti.
    Trečias dalykas. Prisiminkime "Mailiaus" bylą. Patys atsakingiausi pareigūnai vis dėlto iš kaltinamųjų sąrašo yra dingę, nėra, tik iešmininkai likę šioje byloje. Taigi konservatoriai turi už ką dėkoti dabartiniam prokurorui.
    Mes prisiminkime, ir šį penktadienį buvo galbūt neatsitiktinis posėdis, kai į Generalinę prokuratūrą buvo sukviesta apygardos prokuratūra ir buvo kalbama apie V. Matuzo bylą. Galbūt ir čia buvo pažadėta arba pasakyta Panevėžio prokuratūrai, kad nutrauktų bylą arba vilkintų iki senaties termino. Gal dėl to šiandien tokie aktyvūs yra konservatoriai.
    Iš savo patirties galiu pasakyti, praeitoje kadencijoje dirbau Antikorupcijos komisijoje, buvau jos narys. Deja, galiu pasakyti, va, tik vienas yra Antikorupcijos komisijos raštas. Mes teiravomės dėl dešimties bylų, tikrai nesmulkių, kaip vyksta ikiteisminis tyrimas, kodėl vilkinamos bylos. Ir kiekvieną kartą bendradarbiavimas faktiškai nevyko. Generalinis prokuroras arba neateidavo, arba atsiųsdavo tuos asmenis, kurie nesusipažinę su bylomis. Tikrai buvo labai daug arogancijos. Antikorupcijos komisijos yra tokia priedermė (...) šitas bylas, rūpintis, kad korupcijos būtų mažiau. Ir tai pripažintų visi Antikorucpijos komisijos nariai.
    Todėl, gerbiamieji, mes ne žmogų čia nagrinėjame, mes nagrinėjame prokuratūros veiklą, kurios tikrai teigiamai vertinti negalime. Balsuokime už Teisės ir teisėtvarkos komiteto pateiktas išvadas.
     PIRMININKAS. Prieš kalba S. Šedbaras.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, išties stebina keli dalykai. Vienas dalykas, kai aktyviai už tokį nutarimo projektą agituoja žmonės, kuriems tikrai nereikėtų praleisti progos patylėti, palaukti, kokie bus specialios tyrimo komisijos, Seimo sprendimai. Tai tiesiog būtų korektiška.
    Kitas dalykas, kas stebina. Gerbiamieji, pažiūrėkite į Konstituciją. 2003 m. kovo 20 d., pasižiūrėkite Seimo narių pavardes, kokia tada dauguma buvo Seime. Jūs tada pakeitėte Konstituciją ir padarėte generalinį prokurorą maždaug teisėjo arba teismo valdžios lygmens nepriklausomu pareigūnu. Tai ką, dabar pasigailėjote todėl, kad teisme yra bylos iškeltos, parašyti apeliaciniai skundai? Tai dabar reikia jau generalinį prokurorą, jo atleidimą, skyrimą politizuoti? Taigi visiškas... Viename gale - vienoks sprendimas, kitame gale - kitoks sprendimas. Atmintis trumpa. Tai jūsų rankomis buvo pakeista Konstitucija. Ir dabar yra demonstruojama aiški nepagarba Konstitucijai, valstybės vadovui, kurio yra prerogatyva priimti tuos sprendimus.
    Dėl paties nutarimo teksto. Jeigu jis toks galėtų atsirasti, tai komitetas privalėjo atlikti išsamų tyrimą, surašyti, kas, kur, kokie argumentai, kokios aplinkybės tai liudija. Dabar yra visiškai tuščia deklaracija ir visiškai politizuotas sprendimas, o tai tikrai akivaizdžiai prieštarauja Konstitucijos 118 straipsniui.
     PIRMININKAS. Už kalba V. Vasiliauskas.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, pone pirmininke. Šiandien buvo daug kartų spekuliuojama Prezidentės vardu. Bet iš tikrųjų tai buvo bandoma pridengti savo sėbrų darbelius. Nes toks sutapimas, kuris įvyko neva penktadienį, kai lemiamo balsavimo išvakarėse Panevėžio prokurorai ir STT, tiriantys garsaus konservatoriaus V. Matuzo bylą, kviečiami į Generalinę prokuratūrą pasitarti, vien šis sutapimas padėtų visiems Seimo nariams, kurie iki šiol abejojo, balsuoti už, nes iš tikrųjų toks neva sutapimas rodo, kad Lietuvoje valdžių atskyrimo principas neveikia, kad generalinis prokuroras yra priklausomas nuo tam tikros grupės politikų, o ta grupelė politikų yra priklausomi nuo generalinio prokuroro.
    Apibendrindamas norėčiau pasakyti, kad kitados atėjęs jaunas, nežinomas prokuroras į aukščiausią Lietuvos prokuroro postą nepajėgė per savo darbo metus susikurti autoriteto, o priešingai - sugriovė Generalinės prokuratūros autoritetą, sugriovė visą Lietuvos prokuratūros sistemą. Jeigu turėčiau nutarimo projektui priekaištų, tai jis yra per švelnus, bet jis atspindi Teisės ir teisėtvarkos komiteto pono J. Sabatausko švelnią prigimtį. Siūlau balsuoti už.
     PIRMININKAS. Prieš kalba K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, iš tikro yra sunku šnekėti, kai mes kalbame visiškai skirtingais diskursais. Pavartosiu šitą žodį. Aš bandau akcentuoti ir mūsų pusė bando akcentuoti tai, kad negalima teisti už tai, kur mes negalime kištis. Jūs sudarinėjote sąrašus įvairių bylų. Ir aš galėčiau pridurti prie to sąrašo dar keletą bylų, dėl kurių norėtume, kad būtų greičiau. Pirmyn! Bet mes negalime kištis ir nurodinėti, kokios bylos, kokiu greičiu gali judėti, ir mes nežinome aplinkybių. Mes negalime to daryti! Tačiau jūs nė vieno priekaišto, išskyrus konkrečias bylas, sėbrelių, dar kažkokių pavadinimų, jūs jokių argumentų nenurodote dėl veiklos, kad ji yra bloga. Kaip fokusininkai traukiate iš rankovių įvairiausias pavardes ir vieni ant kitų papilstote purvelius, ir lyg prisidengiate rūpesčiu.
    Prokuratūra, teismai yra viena nepopuliariausių institucijų. Gal tiktai politikai yra mažiau populiarūs. Dabar aišku, kad dėl bet kokio pasikeitimo žmonės sakys: na, va, kaip gerai, kad čia tas... bet klausimas yra kitas. Yra sistema, ir mes turime tik vienintelę galimybę - siūlyti tobulinti veiklą. Mes neatlikome savo darbo. Nieko. Tai jūs matote krislą kito akyse, bet nematote rąsto savoje. Kur jau čia tas mūsų Teisės ir teisėtvarkos komitetas? Kur jis išnagrinėjo veiklos efektyvumą...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Kęstuti, prašau baigti.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Nematau jokios analizės.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Dėl vedimo tvarkos?
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Aš norėjau vis dėlto pasakyti, kad meluoti iš oficialios tribūnos negalima. V. Matuzas nėra šiuo metu Tėvynės sąjungos partijos narys. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Dėkojame. Kalbėjo keturi - už, keturi - prieš.
    Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Gerbiamieji kolegos, pradedame balsavimą dėl Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos prokuratūros 2012 metų veiklos ataskaitos".

    Šio nutarimo priėmimas

    Už nutarimą balsavo 72, prieš - 18, susilaikė 12. Nutarimas priimtas. (Gongas)
    Gerbiamieji kolegos, noriu priminti 206 straipsnį: "Seimas, priėmęs nutarimą nepritarti valstybės institucijos vadovo, kurio paskyrimui reikalingas Seimo pritarimas, pateiktai metinei institucijos veiklos ataskaitai, gali pavesti šią ataskaitą svarsčiusiam komitetui pateikti Seimo nutarimo dėl siūlymo Respublikos Prezidentui atleisti šį valstybės institucijos vadovą iš einamų pareigų projektą." Todėl balsuojame, kad pavedame parengti nutarimo projektą Teisės ir teisėtvarkos komitetui. (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, nerėkite! Pirma balsuojame, o po to yra procedūros. Po balsavimo... (Balsai salėje) Teikiamas siūlymas pagal Seimo statutą. (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, vadovaudamasis 206 straipsniu, Seimas priima nutarimą įpareigoti komitetą... (Balsai salėje)
    Gerbiamieji kolegos, kas negirdėjo, triukšmavo, perskaitau dar kartą. Dar kartą skaitau. Andriau Kubiliau, atsisėskite ir paklausykite: "Seimas, priėmęs nutarimą nepritarti valstybės institucijos vadovo, kurio paskyrimui reikalingas Seimo pritarimas, pateiktai metinei institucijos veiklos ataskaitai, gali pavesti šią ataskaitą svarsčiusiam komitetui pateikti Seimo nutarimo dėl siūlymo Respublikos Prezidentui atleisti šį valstybės institucijos vadovą iš einamų pareigų projektą." Dėl to ir siūlau balsuoti. (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, mes balsavome dėl nutarimo, o dabar dėl pavedimo komitetui, kad parengtų nutarimą. (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, aš perskaičiau du kartus. Komitetas, ne mes siūlys nutarimą. Ne A. Sysas, ne A. Kubilius. Ponas A. Kubilius veda destrukciją. (Balsai salėje)
    Už balsavo 60, prieš - 6, susilaikė 6. Seimas įpareigoja Teisės ir teisėtvarkos komitetą parengti nutarimą. Dėl šito mes balsavome.
    Dėl vedimo tvarkos - A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Pirmininke, jūs čia destrukciją ir įvedėte, nes mes tik kėlėme klausimą, kas tokį siūlymą teikia. Taip supratome, kad į protokolą turi būti įrašyta, kad tokį siūlymą pateikė A. Sysas. Jūs tik tai ir turėjote pasakyti, kad jūs teikiate, o Seimas apsisprendė balsuodamas.
    Antras dalykas. Aš siūlau taip pat pavesti Teisės ir teisėtvarkos komitetui parengti motyvus, išdėstytus raštu, kuo netiko generalinio prokuroro ataskaita ir pats generalinis prokuroras. Prašom raštu išdėstyti motyvus. Aš siūlau balsuoti... (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. J. Sabatauskas.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, aš atsakinėdamas iš tribūnos sakiau, kad Teisės ir teisėtvarkos komitetas, nagrinėdamas ataskaitą, nediskutavo ir nesiejo su jokiomis bylomis. Taip pat frakcijos vardu esu įpareigotas pasakyti tą patį, kad socialdemokratai, svarstydami ataskaitą ir nutarimo projektą, kuriame viskas, opozicijos lyderi, aiškiai parašyta (skaitykite paskutinį punktą, jeigu jums neaišku), nesiejo nei su bylomis, pagal kurias buvę ar dabartiniai konservatoriai yra įtariamieji ar kaltinamieji, ar kitų partijų nariai, nesiejo nė su viena ikiteisminio tyrimo ar teisminio proceso nagrinėjama byla. Prašom šitą įsikalti sau į galvą. Nespręskite apie kitus pagal savo sugedimo laipsnį. (Balsai salėje, plojimai)
     PIRMININKAS. P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis pirmininke, priėmėme nutarimo projektą, įpareigojantį komitetą parengti nutarimo projektą, bet mes nenustatėme, iki kada turi būti parengtas nutarimo projektas. Gal patikslintume.
    Antras dalykas, tokia replika po balsavimo. Jeigu ne pono K. Masiulio kalba, daugelis mūsų frakcijos narių abejojo, kaip balsuoti, bet jis taip įtikinamai kalbėjo, kad visi nusprendė vienbalsiai palaikyti Teisės ir teisėtvarkos komiteto sprendimą. Taigi, Kęstuti, kalbėkite dažniau ir mes balsuosime vieningiau. (Juokas salėje)
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, to paties 206 straipsnio 6 dalies 1 dalyje yra aiškiai parašyta, kad nutarimą turi parengti iki artimiausio posėdžio. Statute viskas parašyta, mes čia nieko naujo nesugalvojome. A. Kubilius pakartotinai nori.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš tik repliką po visų balsavimų. Gerbiamieji kolegos, čia galime ką norime kalbėti, kaip kolega Julius kalbėjo po to, su kuo čia siejamas, su kuo nesiejamas jų balsavimas, bet aš galiu pasakyti labai paprastai ir aiškiai, su kuo yra viskas siejama. Gerbiamieji socialdemokratai, Darbo partija į jus šluostosi kojas ir šiandien tai buvo parodyta labai akivaizdžiai ir aiškiai. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, toliau posėdžiui pirmininkaus K. Komskis.

17.01 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos 2012 metų veiklos ataskaitos" projektas Nr. XIIP-625(2) (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

     PIRMININKAS (K. KOMSKIS, TTF). Kitas klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos 2012 metų veiklos ataskaitos" projektas Nr. XIIP-625(2). Pranešėjas - B. Vėsaitė. Šiandien pateikimas, svarstymas ir priėmimas.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, Ekonomikos komitetas, rengdamas Lietuvos Respublikos Seimo nutarimą "Dėl Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos 2012 metų veiklos ataskaitos", apsvarstė Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos ataskaitą ir pažymi, kad 2012 m. komisija jai pavestas funkcijas vykdė nepakankamai efektyviai gindama vartotojų interesus nustatant elektros energijos, pagamintos saulės šviesos energijos jėgainėse, kainas. Todėl nutarė: 1 straipsniu pritarti komisijos 2012 m. ataskaitai, 2 straipsniu pasiūlyti Valstybinei kainų ir energetikos kontrolės komisijai rengiant ir teikiant veiklos ataskaitas už 2013 m. ir vėlesnius laikotarpius įvertinti ir pateikti šiuos energetikos įmonių (tarp jų ir savivaldybės įmonių), besiverčiančių veikla, kurios kainos yra valstybės reguliuojamos, duomenis: reguliuojamo (ekonomiškai pagrįsto) turto vertes, kainų viršutines ribas, kainų viršutinių ribų pokyčius ir pelno normas. Pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Atsiprašau, ponia pranešėja. Prašom grįžti, jūsų nori paklausti net keturi Seimo nariai. Klausia K. Bartkevičius.
     K. BARTKEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, aš norėčiau jūsų paklausti. Nuo šių metų liepos 1 d. įsigaliojo Energetikos įstatymo pataisos, kuriose įtvirtintas centralizuotai tiekiamų suskystintųjų naftos dujų kainų reguliavimas. Sakykite, ar yra žinoma, kiek energetikos įmonių turi leidimą verstis mažmenine prekyba suskystintos naftos dujomis... yra pateikusi komisijai dėl šių kainų projektų ir kainos pagrindimą? Ir kokią įtaką turės mūsų buitiniams vartotojams? Ačiū.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Žinote, mes svarstome 2012 m. ataskaitą. 2012 m. negaliojo šitas nutarimas, nebuvo ir Europos Komisijos dokumentų. Mes svarstėme 2012 m. ataskaitą ir išdėstėme jos problemas. Manau, kad šitie klausimai bus atsakyti 2013 m. ataskaitoje.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia A. Skardžius.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamoji kolege, išties lieka daug neatsakytų klausimų, susijusių su viešuosius interesus atitinkančių paslaugų išmokomis. Tas ginčas tarp Energetikos ministerijos ir Kauno energetikos kontrolės komisijos, kai Energetikos ministerija išduoda leidimus atsinaujinančių energetikos išteklių generacijos plėtrai įvairiose srityse, tegul tai būna saulė, biomasė, biodujos ir taip toliau, ir jiems taikomas tarifas yra remiamas... Jūs nematote tam tikros atsakomybės ir tam tikro prieštaravimo, nes už tai turi sumokėti visi elektros vartotojai, o kaltų kaip ir nėra, ir vieni, ir kiti veikia pagal teisės aktus?
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamasis kolega, jūs turbūt prisimenate, kalbant apie leidimų išdavimą dėl saulės kolektorių, tiek Energetikos ministerija praėjusioje kadencijoje, tiek ir Valstybinė kainų ir energetikos kontrolės komisija veikė tikrai pagal teisės aktus, jie jų nepažeidė, bet buvo pažeistas teisingumo, proporcingumo ir protingumo principas, dėl ko dabar moka visi vartotojai. Aš manyčiau, kad Valstybinė kainų ir energetikos kontrolės komisija bent jau prevenciškai turėjo įspėti apie galimas pasekmes prieš nustatydama kainų ribas. Aš manau, kad iš šitos istorijos pasimokyta, bet visi mūsų elektros energijos vartotojai sumokės už tas klaidas, ir jos nei daugiau, nei mažiau siekia apie 200 mln. Lt.
     PIRMININKAS. Klausia S. Jovaiša.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamoji pranešėja, jeigu aš teisingai išgirdau, vienas iš pirmųjų jūsų sakinių buvo, kad jūsų netenkina Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos kainų skaičiavimo metodika ar kainų skaičiavimas. Kaip čia suprasti, jūs ataskaitai siūlote pritarti, o jų kainų skaičiavimą laikote klaidingu?
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamasis kolega, Ekonomikos komitetas apie metodikų teisingumą savo verdikte neištarė nė vieno žodžio. Aš dar sykį jums perskaitysiu, koks yra komiteto sprendimas: Valstybinė kainų ir energetikos kontrolės komisija jai pavestas funkcijas vykdė nepakankamai efektyviai gindama vartotojų interesus.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjai. Jūs atsakėte į visus klausimus. Motyvų dėl viso nėra. Kolegos, gal galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Galima. Ačiū. Pritarta.
    Kadangi yra pasiūlyta ypatingos skubos tvarka, pereiname prie svarstymo stadijos. Ar pritariame ypatingai skubai? (Balsai salėje) Taip, ačiū. Svarstymo stadija. Kviečiamas D. Kreivys. Prašom.
     D. KREIVYS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, kalbant apie Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos pateiktą ataskaitą bei pačios komisijos veiklą mums į akis krenta keli dalykai. Pirmiausia gana keistai atrodo nuolatinis elektros kainų šokdinimas tai didinant, tai mažinant VIAP'o dedamąją. Šiais metais mes turime 3 centais didesnę elektros kainą vien tik todėl, kad praeitais metais komisija nusprendė visas mokėtinas kompensacijas, taip pat už Elektrėnų devintąjį bloką, sukelti į vienus metus, užuot išskirsčius per keletą metų, kaip buvo daroma iki tol, kokia buvo nuolatinė praktika. Šiais metais svarstant elektros kainą kitiems metams VIAP'o dydis yra grąžinamas prie įprastinių veiklų ir dėl šios priežasties elektros kaina vėl mažės.
    Noriu pabrėžti, kad komisija turėtų dirbti kaip geras teisėjas, kaip geras reguliuotojas, kurio beveik neturėtų matytis, ir kainų lygis, elektros kainų lygis, neturėtų banguoti kaip jūra. Mes taip pat nesuprantame ir šiomis dienomis pateikto pasiūlymo dėl kitų metų elektros gamybos kainos. Šis pasiūlymas visiškai neatsižvelgia į elektros rinkoje nuo metų vidurio vykstančius procesus. Mes matome labai aiškiai didėjančią importuojamos elektros energijos kainą, tačiau šio didėjimo niekaip neatspindi naujos kainos skaičiavimo subtilybės. Jei šis pasiūlymas, komisijos pasiūlymas, liks galioti, mes galime aiškiai konstatuoti, kad kitų metų pabaigoje elektros kainą reikės didinti 5 ct už kilovatvalandę. Mums ypač keista, kad mūsų kainų svyravimo ciklai sutampa su rinkimų ciklais.
    Analogiško reguliavimo spragas mes matome ir kainų nustatymo metodikų bei nustatant pačias kainas. Mums nesuvokiama, kodėl savivaldybėse, kurių šilumos tinklai yra išnuomoti, šilumos kaina yra ketvirtadaliu didesnė, nei tose savivaldybėse, kurios yra valdomos savivaldybių. Paslaptis, mūsų manymu, taip pat yra Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos skaičiavimo metodikos. Manome, kad netinkamai reguliuojamos (...) šaltinių gamintojų kainos, jų investicijų atsipirkimo laikotarpis šiandien yra nepaprastai trumpas. Jeigu pažiūrėsime, per kiek atsiperka naujos biokatilinės, veikiančios Kaune ar kitur, jų atsiperkamumo laikotarpis šiandien yra 1,5-2 metai. Tai yra du kartus trumpiau negu saulės elektrinių. Taigi panašios šiltnamio sąlygos nustatant nerealiai aukštas supirkimo kainas prieš keletą metų buvo sudarytos, kaip minėjau, dėl saulės, dabar panašų burbulą matome ir šilumos gamintojų srityje.
    Taigi, atsižvelgdama į anksčiau išdėstytas pastabas, mūsų frakcija siūlo šiai komisijos ataskaitai nepritarti. Ačiū.
     PIRMININKAS. Po svarstymo užsirašiusių kalbėti nėra. Prašom balsuoti. Kas pritariate komiteto nuomonei, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Triukšmas salėje)
    Užsiregistravo 70 Seimo narių. Balsavo 70 Seimo narių: už - 53, prieš - 3, susilaikė 14. Po svarstymo yra pritarta.
    Pereiname prie priėmimo stadijos. Pastraipsniui. Nematau, niekas neužsirašė. Dėl viso ar nori kalbėti? Ne. Kęstutis nenori. B. Vėsaitė. Prašom kalbėti. Už - B. Vėsaitė.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, iš D. Kreivio pasisakymo išeina, kad jeigu ir 2013 m. dar tebesitęstų konservatorių valdymas, tai elektros energijos kainos būtų didėjusios, ir jis piktinasi, kodėl socialdemokratų ir ta visa bendroji koalicija mažino VIAP'ą, kaip elektros kainos sudėtinę dalį, ir piktinasi, kodėl mažino dujų suvartojimą iš "Gazpromo". Tiesą sakant, sveiku protu nesuvokiama, apie ką čia buvo kalbama.
    Man atrodo, tikrai reikėtų padėkoti tiek dabartinei Energetikos ministerijai, tiek Kainų komisijai, kad laiku sureagavo, kad iš tikrųjų stabilumas elektros energijos tiekimo nebuvo nukritęs, kad šildymo kainos irgi palaipsniui mažėja, kas nebuvo daroma jūsų XV Vyriausybės darbo metu. Tiesą sakant, man labai gaila, kad siūloma balsuoti prieš. Socialdemokratai pasisako už balsavimą už, bet, be abejo, su visomis tomis išlygomis, apie kurias kalbėjo Ekonomikos komitetas.
     PIRMININKAS. Prieš - J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Tikrai nesu labai kategoriškai prieš balsuojant, bet negaliu nesureaguoti į B. Vėsaitės pasisakymą, kuris bando dirbtinai politizuoti tą komisiją, kuri turėtų būti nepriklausoma ir tiek prie konservatorių, tiek prie socialdemokratų pagal vienodus principus turėtų nustatyti kainas. O Birutė čia bandė išvedžioti, kad prie socialdemokratų kažkaip geriau ta komisija nustato kainas. Jeigu taip yra, tada tikrai netvarka.
    Šiek tiek priekaištų buvo ir bent viena frazė įrašyta ir į tą nutarimą, kad mes pasigedome tokio principingesnio ir aiškesnio komisijos vertinimo, kai buvo startuota su saulės jėgainėmis. Nesakau, kad vien dėl to čia reikia visą ataskaitą vertinti neigiamai. Bet jeigu jau kalbame apie elektros kainas, tai B. Vėsaitei reiktų prisiminti, kad ne Vyriausybė nustatė tas kvotas, o "Litgrid" raštai. Kažkodėl prie konservatorių "Litgrid" pasakė, kad reikia 1,5 teravatvalandės, prie socialdemokratų atėjo raštas, kad užtenka 0,9, o šiemet jau, pasirodo, net 0,7. Tai tokius dalykus reikėtų ištirti. Jeigu yra perdavimo sistemos operatorius, tai saugumo ir patikimumo reikalavimai, matyt, visais laikais turėtų atrodyti vienodai, nesvarbu, kas valdo, nes, be abejo, tai galiausiai ir nulemia kainas. Mažesnė elektros kaina dėl VIAP'o iš dalies yra dėl to, kad būtent konservatorių Vyriausybė...
     PIRMININKAS. Laikas.
     J. RAZMA (TS-LKDF). ...sugebėjo realizuoti tą pigesnės elektros...
     PIRMININKAS. A. Skardžius - už.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Išties aš siūlau balsuoti už, nepaisant čia išsakytų pastabų, nes Valstybinė kainų ir energetikos kontrolės komisija išties išsivadavo iš politinės įtakos, šiandien yra nepriklausoma ir, matyt, tie rezultatai, kai matome pigimą, ir elektros energijos, ir šilumos energijos pigimą... Manau, tos tendencijos ir tas pagreitis kitais metais, svarstant 2013 m. ataskaitą... tikrai matysime geresnius rezultatus. Todėl trumpai pasisakau už.
     PIRMININKAS. Motyvai prieš - A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš irgi neturiu čia kažkokių motyvų prieš, bet paklausęs ir B. Vėsaitės, ir A. Skardžiaus aš tikrai galvoju, kad ir pati Valstybinė kainų ir energetikos kontrolės komisija turėtų susirūpinti dėl valdančiosios koalicijos požiūrio į Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos nepriklausomumą, nes toks vaizdas, kad politikai čia įsivaizduoja, jog jie valdo tarifus ir jeigu tarifai sumažėjo, tai čia yra jau jų nuopelnai.
    Aš noriu pasakyti iš tikrųjų objektyvių pastabų, ką sakė ir D. Kreivys, dėl VKEKK'o veiklos. Aš manyčiau, kad ar dėl vis dar menkos institucinės patirties (realiai VKEKK'as, kaip nepriklausomas reguliuotojas, pradėjo veikti tik mūsų Vyriausybės laikotarpiu), ar dėl kompetencijos stokos kai kurie sprendimai ekonomine prasme man pasirodė nevisiškai racionalūs. Jau čia buvo kalbėta apie praeitų metų pabaigoje 3 ct padidintą VIAP'ą, šitokiu būdu į vienus metus sudedant ir 2011 m. įsiskolinimus LESTO, ir 60 mln. Elektrėnų pabrangimą, ką buvo galima išdėstyti per kelis metus, pavyzdžiui, kaip kokį nors J. Imbraso mokestį. Tai dabar po metų visą tą sumą surinkus 3 ct dingsta be jokių Vyriausybės nuopelnų, tiesiog VKEKK'as toliau nepratęsia to VIAP'o, nes ta suma buvo surinkta. Lygiai taip pat aš matau problemų su saulės baterijų tarifais, saulės energetikos tarifais. Kur, kodėl VKEKK'as tokius tarifus nustatė, taip lieka ir neaišku.
    Trečias dalykas. Iš tikrųjų matome problemų dėl privačių šilumos gamintojų ir jų galimybės, esant dabartiniams tarifams, investicijas susigrąžinti per porą metų. Tai vėl bus burbulas, kai, taip sakant, geri norai gali blogai baigtis.
    Ir paskutinis dalykas. Mums nerimą kelia dabartinė situacija elektros biržoje. Ir tai, kad VKEKK'as kitiems metams nustato visiškai nekintančią elektros kainą, ilgainiui gali vėl atsiliepti tuo, kad tas skolas kažkada reikės grąžinti.
     PIRMININKAS. Laikas. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate komiteto nuomonei, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio nutarimo priėmimas

    Užsiregistravo 77 Seimo nariai: už balsavo 55, prieš - 3, susilaikė 19. Nutarimas "Dėl Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos 2012 metų veiklos ataskaitos" yra priimtas. (Gongas)

17.21 val.
    Įstatymo "Dėl delspinigių už nesumokėtus paslaugų mokesčius skaičiavimo fiziniams asmenims" 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4518(2) (svarstymas)

    Darbotvarkės 2-3 klausimas - įstatymo "Dėl delspinigių už nesumokėtus paslaugų mokesčius skaičiavimo fiziniams asmenims" 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas - A. Palionis. Prašom.
     A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Šių metų rugsėjo 18 d. Biudžeto ir finansų komitetas svarstė šį projektą ir patobulino įstatymo projektą atsižvelgdamas į Teisės ir teisėtvarkos departamento pasiūlymus. Tai grynai techninio pobūdžio... Komitetas bendru sutarimu pritarė šiam projektui.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate komiteto nuomonei, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Užsiregistravo 78 Seimo nariai, balsavo 77 Seimo nariai: už - 72, prieš nėra, susilaikė 5. Po svarstymo yra pritarta įstatymo "Dėl delspinigių už nesumokėtus paslaugų mokesčius skaičiavimo fiziniams asmenims" 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui.

17.23 val.
    Baudžiamojo proceso kodekso 133, 139, 307, 421 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-723(2) (svarstymas)

    Darbotvarkės 2-4 klausimas - Baudžiamojo proceso kodekso 133, 139, 307, 421 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Pranešėjas - V. Gailius, Teisės ir teisėtvarkos komiteto narys.
     V. GAILIUS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, mielieji kolegos, Seimo Teisės ir teisėtvarkos komitetas rugsėjo 18 d. svarstė Lietuvos Respublikos baudžiamojo proceso kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą. Šiuo projektu siekiama sureguliuoti kardomųjų priemonių skyrimo ir naikinimo procedūrą bei pašalinti teismo diskreciją dėl kardomosios priemonės užstato grąžinimo. Komitetas atsižvelgė į Seimo Teisės departamento pasiūlymus, Generalinės prokuratūros pasiūlymus ir bendru sutarimu pritarė komiteto patobulintam įstatymo projektui.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Kolegos, užsirašiusių kalbėti nėra. Balsuojame. Gal bendru sutarimu galime? (Balsai salėje) Galima. Pritarta bendru sutarimu. Ačiū.

17.24 val.
    Profesinio mokymo įstatymo 19 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-240(2) (svarstymas ir priėmimas)

    Darbotvarkės 2-5 klausimas - Profesinio mokymo įstatymo 19 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Pranešėja - O. Leiputė, Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto narė. Prašom. O. Leiputės nėra. Kas galėtų iš Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto? Pirmininke, gal galite? Prašau. Tuoj paduosime. Pranešėja - pati pirmininkė. Prašau.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas apsvarstė pasiūlymą dėl minėto projekto ir priėmė sprendimą pritarti įstatymo projektui Nr. XIIP-240(2), komiteto išvadoms ir teikti jį Seimui svarstyti.
     PIRMININKAS. Kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Galima. Ačiū. Seimo Pirmininkas siūlo ypatingą skubą. Ar, kolegos, galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galime.
    Priėmimo stadija. Ar galime pritarti 1 straipsniui? Pritarta. Ačiū. Ar galime pritarti 2 straipsniui? Galima. Ačiū.
    Ir, kolegos, dėl viso įstatymo. Nėra norinčių kalbėti. Prašom balsuoti. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Užsiregistravo 73, balsavo 73 Seimo nariai: už - 72, prieš - 1, susilaikiusių nėra. Profesinio mokymo įstatymo 19 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymas priimtas. (Gongas)

17.26 val.
    Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo 5, 8, 19, 22 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-516(2) (svarstymas)

    Darbotvarkės 2-6 klausimas - Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo 5, 8, 19, 22 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas - A. Salamakinas, Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkas.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, noriu jums priminti, kad tai yra paskutinis iš 22 lydinčiųjų, susijusių su naujos redakcijos Teritorijų planavimo įstatymo priėmimu. Mes jo pavasario sesijoje negalėjome priimti, nes nebuvo įsigaliojęs... Dabar komitetas apsvarstė. Kaip matote, atsižvelgiant į Teisės departamento išvadą, pakito pavadinimas ir daugiau straipsnių keičiame. Taip pat atsižvelgėme į Specialiųjų tyrimų tarnybos siūlymus, į papildomų komitetų siūlymus. Komitetas projektui pritarė bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Ačiū. Pranešėja - Z. Žvikienė, Audito komiteto narė. Prašom.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, Audito komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Komiteto sprendimas bendru sutarimu yra toks: iš esmės pritarti iniciatorių pateiktam Lietuvos Respublikos nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo kai kurių straipsnių (nevardinsiu, nes jau buvo įvardinti kai kurie straipsniai) pakeitimo įstatymo projektui ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį patobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas ir į Audito komiteto pasiūlymą. Kaip matėme, į Audito komiteto, kuris buvo pagrindinis komitetas, pasiūlymus atsižvelgė, atsižvelgė ir į kitas Teisės departamento pastabas. Komitetas daugiau pasiūlymų neturi.
     PIRMININKAS. Ačiū. Pranešėjas - R. Žemaitaitis, Ekonomikos komiteto pirmininkas.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Kaip ir sakėme, pavasario-vasaros sesijos metu, gegužės 29 d., Ekonomikos komitetas svarstė ir bendru sutarimu pritarė patobulintam su Teisės departamento pastabom.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Pranešėjas - A. Vidžiūnas, Kaimo reikalų komiteto narys.
     A. VIDŽIŪNAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, su šiuo projektu Kaimo reikalų komitetas daug vargo neturėjo. Iš esmės pritarėme bendru sutarimu iniciatorių teikiamam projektui. Pasiūlėme Aplinkos apsaugos komitetui jį tobulinti pagal mūsų pastabas, Specialiųjų tyrimų tarnybos pastabas. Šiandien jis geresnis.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Pranešėjas - A. Mitrulevičius, Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto narys.
     A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas buvo kaip papildomas svarstant ir būtent svarstė Lietuvos Respublikos nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo tam tikrų straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą Nr. XIIP-516. Komiteto sprendimas ir pasiūlymai: siūlyti pagrindiniam komitetui įstatymo projektą Nr. XIIP-516 tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas ir derinti su Teritorijų planavimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektu Nr. XIP-2919(2), kurį lydi įstatymo projektas Nr. XIIP-516. Komiteto balsavimo rezultatai - bendru sutarimu už.
     PIRMININKAS. Ačiū A. Mitrulevičiui. Pranešėja - A. Pitrėnienė, Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkė.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju pirmininkui. Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas apsvarstė Lietuvos Respublikos nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo daugelio straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo daugeliu straipsnių įstatymo 4, 7 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-516 ir pritarė. Priėmė sprendimą iš esmės pritarti Lietuvos Respublikos nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo projektui su pataisomis, kurioms pritarė Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas. Reikia padėkoti, kad pagrindinis Aplinkos apsaugos komitetas pritarė Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pasiūlymams. Dėkui jiems už tai. Siūlau balsuoti už.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, gal galime bendru sutarimu pritarti? Galime. Pritarta Nekilnojamojo turto paveldo apsaugos įstatymo 5, 8, 19, 22 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui. Svarstymo stadijoje yra pritarta.

17.32 val.
    Valstybės tarnybos įstatymo 3 priedo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-812, Valstybės tarnybos įstatymo 3 priedo pakeitimo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-813 (pateikimas)

    Kitas 2-7a ir 2-7b klausimas - Valstybės tarnybos įstatymo 3 priedo pakeitimo įstatymo projektas ir jį lydintis Valstybės tarnybos įstatymo 3 priedo pakeitimo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas yra viceministras R. Kriščiūnas. Prašom.
     R. KRIŠČIŪNAS. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, teikiame dviejų įstatymų projektus, kuriais siūlome į valstybės tarnautojų suvienodintų pareigybių sąrašą įrašyti Užsienio reikalų ministerijos politikos direktoriaus ir Krašto apsaugos ministerijos gynybos politikos direktoriaus pareigybes. Šio pareigybės reikalingos NATO klausimams ir ES bendrai užsienio ir saugumo politikai koordinuoti, Lietuvos Respublikos pozicijoms bendros užsienio ir saugumo politikos klausimais, įskaitant ES saugumo ir gynybos politiką, formuoti, veiklos tęstinumui užtikrinti. Politikos direktorius ir ministerijos gynybos politikos direktorius turėtų atstovauti atitinkamai Užsienio reikalų ministerijai ir Krašto apsaugos ministerijai dvišaliu ir daugiašaliu lygmeniu, palaikyti glaudžius ryšius su kitų valstybių užsienio reikalų ministerijų ir krašto ir apsaugos ministerijų politikos ir gynybos direktoriais. Prašytume pritarti teikiamiems įstatymų projektams.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Klausia K. Masiulis. Prašom.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš noriu paklausti, o jeigu jau nebus to direktoriaus pareigybės, tai jau negalėsite bendrauti su kolegomis?
     R. KRIŠČIŪNAS. Aš norėčiau atkreipti dėmesį, kad de facto pareigybės egzistuoja ne vienus metus. Įvykdžius reformą, kai vietoj ministerijos sekretorių atsirado viceministrai, pagal savo atitikmenį politikos direktorius, kuris nėra paprastas direktorius, jis neturi Užsienio reikalų ministerijos departamento, jis taptų... Jeigu priskirtume tai viceministro funkcijai, o tokio kalibro žmonės yra užsienio šalyse mūsų partnerėse, jis būtų politinio pasitikėjimo. Manome, kad tas pareigūnas turėtų būti ne politinio pasitikėjimo ir garantuoti tęstinumą tose ministerijose.
     PIRMININKAS. Klausia V. Baltraitienė.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ačiū. Mano klausimas labai panašus, tik aš norėjau paklausti, ar iki šiol nebuvo to bendravimo, kad reikia glaudesnio, jo nepakako ir kodėl neužtenka, kad tai būtų paprasčiausiai departamento vadovas? Aš manau, kad yra toks departamentas tiek vienoje, tiek kitoje ministerijoje. Kodėl jos dabar atsirado ir kodėl kitoms ministerijoms nereikia politikos direktorių bendraujant, pavyzdžiui, ekonomikos, energetikos klausimais? Kodėl tik dviejoms ministerijoms?
     R. KRIŠČIŪNAS. Vėlgi norėčiau atsakyti, kad, mūsų manymu, tai turėtų būti karjeros pareigūnas ir pagal savo darbo pobūdį, ir kolegų susitikimo formatą, kur tas pareigūnas atstovauja Lietuvai, jis yra daugiau negu departamento direktorius, nes jo darbo pobūdis apima įvairių ministerijų departamentų veiklą. Jis koordinuoja tų skirtingų departamentų veiklą. Pati pareigybė kaip tokia yra visose NATO, Europos Sąjungos šalyse ir net tarptautinėse organizacijose. Įvairiais formatais susitinka tarp savęs tie pareigūnai. Šiuo atveju Lietuvai atstovaujama savotiškai departamento direktoriaus lygmeniu, nes mūsų valstybės administravimo hierarchijoje tokios pareigybės nėra.
     PIRMININKAS. Ačiū.
     R. KRIŠČIŪNAS. Čia tiesiog padarymas to, kas realiai... poreikio įteisinimas, ir tiek.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūs atsakėte į visus klausimus.
    Motyvai dėl viso. Ačiū, viceministre. Motyvai dėl viso. Už - P. Auštrevičius.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Mielieji kolegos, čia iš tikrųjų nėra ko nors naujo. Iš esmės įteisinama dabar jau susiklosčiusi tokia bendradarbiavimo praktika tarp Europos Sąjungos ir NATO valstybių. Reikia įteisinti šitą dalyką. Aš tiktai tikiuosi, kad tam nereikės papildomų lėšų ir nebus plečiamas valstybės tarnybos aparatas. Tikėkimės, kad tų resursų užteks ir galėsime tinkamai atstovauti Lietuvai, nes iš tikrųjų jų kolegialūs susitikimai jau yra sena tradicija. Tai, kad mes neturime dar šitų nusistovėjusių taisyklių, yra daugiau priekaištas mums negu naujovė, kurią mes turėtume padaryti. Aš siūlau pritarti ir apriboti resursus. Ačiū.
     PIRMININKAS. Motyvai prieš - K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Petrai, jeigu esi toks silpnas, kad negali išgirsti argumentų iš lūpų, kurios tau nepatinka, tai keista. Maniau, kad esi tvirtesnis. Argumentai nuo to nepasikeičia, koks žmogus juos pasako. Argumentai yra argumentai. Aš manau, kad valstybės tarnybos sistemoje yra pakankamai įvairių pareigybių ir nereikia įvesti naujų pasižvalgius per petį į kitas valstybes.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate pateiktam projektui su jį lydinčiu įstatymu, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Pateikimo stadija.
    Užsiregistravo 73 Seimo nariai. Balsavo 73: už - 37, prieš - 2, susilaikė 34. Po pateikimo yra pritarta.
    Kolegos, Vyriausybė siūlo svarstyti skubos tvarka. Yra pasiūlyta Seniūnų sueigoje, kad tai bus lapkričio 12 d. Pagrindinis - Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, papildomi - Socialinių reikalų ir darbo komitetas ir Užsienio reikalų komitetas. Ar galime, kolegos, pritarti? Ar galime pritarti? Ne? (Balsai salėje) Kiek aš suprantu, galime. Tada balsuosime. Balsuojame. Kas pritariame šitiems komitetams, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Aišku, gaila, kad nepasiūlė, kuriuos kitus komitetus siūlo. (Balsai salėje) Čia dėl komitetų. Kokie ten klausimai?
    Už - 54, prieš - 3, susilaikė 14. Pritarta komitetams. Kolegos, ar pritariam tam, ką Vyriausybė siūlo, svarstyti skubos tvarka? Ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ne. Tuomet, kolegos, balsuojame.
    Kas pritariate, kad būtų svarstoma lapkričio 12 d., balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Užsiregistravo 69 Seimo nariai: už - 46, prieš - 7, susilaikė 16. Pritarta Vyriausybės siūlymui, kad būtų svarstoma skubos tvarka.
    Replika po balsavimo - R. Juknevičienė. Prašom.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, tikrai nei tvarkos, nei teisingumo šiame posėdyje jums pirmininkaujant šiuo klausimu. Du klausimai buvo. Aš užsirašiau kalbėti prieš dėl lydimojo įstatymo, nes nebebuvo vietos. Turėjote suteikti galimybę kalbėti tada bent jau daugiau Seimo narių, kad ir kartu taupant laiką.
    O iš esmės noriu nusistebėti, kaip lengvai Seimo nariai, ypač tie, kurie nėra dirbę Vyriausybėje, leidžiasi vedžiojami už nosies. Iš tikrųjų labai lengvai tokioje mažoje valstybėje kaip mūsų su nedidelėmis ministerijomis, ypač Krašto apsaugos ministerija, kur net tų departamentų tiek daug nereikia, labai lengvai gynybos politikos direktoriaus pareigas galima priskirti vienam iš departamento direktorių. Kodėl mes būtinai turime lygiuotis į didžiųjų valstybių poreikius ir galimybes? Ir dirbo ketverius metus gynybos politikos direktoriumi žmogus, būdamas Transatlantinio bendradarbiavimo departamento direktoriumi. Niekada niekas jo nevertino kaip nors blogiau politikos direktorių susitikimuose. Iš tikrųjų turinį vertina ir NATO valstybės, ir Europos Sąjungos valstybės, o ne tai, kad mes čia mėtom pinigus, kai kiekvieno cento trūksta. Tikrai stebiuosi, tikiuosi, kad bent svarstymo metu daugelis kolegų gal taip aklai nepuls pritarti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kadangi įvyko tik pateikimo stadija, manau, svarstymo metu mes galėsime išsakyti savo nuomonę.

17.43 val.
    Valstybės tarnybos įstatymo 311, 32 ir 33 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-955(2), Žalos, atsiradusios dėl valdžios institucijų neteisėtų veiksmų, atlyginimo ir atstovavimo valstybei įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-956(2) (pateikimas)

    Pereiname prie kito klausimo. 2-9a, 2-9b - Valstybės tarnybos įstatymo 311, 32 ir 33 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-955(2). Pranešėja - A. Bilotaitė. Prašom. Pristato abu klausimus kartu. Jį lydi Žalos, atsiradusios dėl valdžios institucijų neteisėtų veiksmų, atlyginimo ir atstovavimo valstybei įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-956(2).
     A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Ar asmeninė atsakomybė Lietuvoje yra teisinė iliuzija? Manau, kad taip. Nes šiuo metu nėra galimybės efektyviai išieškoti valstybės tarnautojų veiksmais padarytos žalos, nes esamas teisinis reguliavimas turi tikrai esminių spragų ir trūkumų, leidžiančių valstybės tarnautojams likti nenubaustiems. Nors yra numatyta, kad valstybės ar savivaldybių institucijos ar įstaigos turi galimybę pasinaudoti regreso teise, t. y. atgręžtinio reikalavimo teise į tarnautoją ar pareigūną, tačiau nėra įtvirtinta imperatyvi norma, kuri užtikrintų žalos išieškojimą.
    Tad šiuo projektu yra siūloma sudaryti realias sąlygas efektyviam asmeninės tarnautojų atsakomybės taikymui. Pirmiausia yra siūloma įtvirtinti pareigą naudotis regreso institutu, ko šiandien nėra. Antras dalykas. Yra siūloma, kad valstybės tarnautojo prievolė būtų atlyginti visą padarytą žalą, jeigu ji paradyta tyčia ar dėl jo vykdomos nusikalstamos veikos. Trečias dalykas. Yra siūloma padidinti ir suvienodinti viršutinę žalos atlyginimo ribą, jeigu jų veikose nėra tyčios, nes šiuo metu tai yra nuo šešių iki devynių vidutinių darbo užmokesčių, o siūloma, kad atsirastų dvylikos darbo užmokesčių riba. Ketvirtas siūlymas. Padidinti žalą padariusio asmens atlyginimo išmokos dydį, kuris šiuo metu yra 20 % jo algos. Siūloma, kad tai būtų 40 %.
    Tikriausiai daug diskutuoti, daug kalbėti būtų galima dėl šios temos, dėl jos svarbos. Paskutiniai įvykiai tikrai iliustruoja, kad problema yra, kad asmeninės atsakomybės tarnautojų ir pareigūnų mes neturime. Pavyzdys - neseniai įvykęs Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnybos pareigūnų sugrąžinimas į tarnybą. Šiuo atveju kyla klausimas, o kas gi turi jiems atlyginti tą atsakomybę? Ar institucija, ar tai turi padaryti tas asmuo, kuris ir priėmė sprendimą? Kitas pavyzdys - tai yra Neringos botelių statybos, kai yra išduodami leidimai statyboms ir vėliau yra padaroma didžiulė žala. Ir kas turi atsakyti? Vėl savivaldybė, valstybė ar pareigūnas, kuris padėjo parašą?
    Tikrai kviečiu palaikyti. Aš suprantu, kad yra žmonių, kurie galbūt vienaip ar kitaip gali būti paliesti šio įstatymo projekto. Tiesiog siūlyčiau jiems nedalyvauti balsavime ir diskusijose. Ačiū.
     PIRMININKAS. Kolegos, šiems klausimams yra skirta 15 minučių. Pranešėja per 4 minutes pristatė klausimus. Norėčiau pasakyti, kad visi tikrai nespėsite paklausti. Klausinėsime 10 minučių.
    Pirmas klausia A. Sysas. Prašom.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamoji kolege, aš suprantu, kad įstatymai negalios atgaline data. Iniciatyva labai gera. Mano klausimas: ar tai, ką darė praeitos kadencijos ministrai, tiek socialinės apsaugos, tiek vidaus reikalų, kurie mokesčių mokėtojams padarė žalą vienu atveju 450 tūkst., kitu atveju turbūt dar daugiau, ar priėmus tokį įstatymą jiems galiotų šita nuostata, ar ne?
     A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Jūs teisingai paminėjote apie įstatymų galiojimą atgaline data. Aš tą noriu pažymėti. Rengdama šitą įstatymo projektą aš nesivadovavau ir nesivadovausiu dvejopais standartais. Jisai yra taikomas visiems.
     PIRMININKAS. Klausia E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Gerbiamoji pranešėja, sakykite, gal išvis reikėtų tą devynių ar dvylikos vidutinių atlyginimų nustatymą perduoti teismams, kad jie galėtų spręsti dėl kaltės, ir po to, kaip ir kitose pasaulio šalyse, nuo jo pragyvenimo, t. y. nuo jo turto daryti nuoskaitą? Nes kai padaromos šimtatūkstantinės žalos, ką reiškia devyni ar dvylika tų atlyginimų? Tai išties centai, o jis gali būti milijonierius ir sutarimu gali iš anksto numatyti tokią veiką. Kaip pakomentuotumėte?
     A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Pirmiausia reikia pasakyti, pirmas dalykas, jeigu žala yra padaroma, kai, tarkim, pareigūnas veikia tyčia arba dėl jo nusikaltimo, tai niekas nekalba apie dvylika atlyginimų, o kalbama apie visą žalą, kad ji visa turi būti atlyginama. Bet jeigu būna kitų atvejų, manau, kad teismas ir nuspręs skirdamas, tarkim, dvylikos atlyginimų arba galbūt atsižvelgs į kitas aplinkybes. Čia jau bus paliekama teismui spręsti, nes nei institucijos vadovas, nei koks aukštesnis vadovas turi spręsti, čia jau teismo kompetencijos klausimas.
     PIRMININKAS. Klausia K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš norėčiau paklausti. Tarkime, koks nors ministras atleidžia savo darbuotoją, jis po dvejų metų per teismus sugrįžta į darbovietę, prisiteisia 100 tūkst. ar 150 tūkst. atlyginimą. Tai dabar bus privalu išreikalauti iš buvusio ministro? Teisybė?
     A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Į klausimą galima atsakyti klausimu: o kaip jūs manote? O tai kas turi atlyginti, visi piliečiai?
     PIRMININKAS. Klausia P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamoji pranešėja, aš norėčiau vis dėlto konkrečiai paklausti jūsų. Buvęs jūsų socialinės apsaugos ir darbo ministras R. J. Dagys atleido Darbo biržos direktorių. Deja, jis buvo grąžintas į darbą ir sumokėta beveik 300 tūkst. Lt kompensacija. Tai dabar iš R. J. Dagio išieškos, ar ne, tą pinigų sumą pagal šitą įstatymą?
    Ir kitas dalykas. Dabar Europos Sąjungos struktūros pripažino, kad jūsų ministras D. Kreivys irgi neteisėtai panaudojo 6 mln. Lt. Ar priėmus šitą įstatymą taip pat grąžins D. Kreivys iš savo kišenės tuos 6 mln. Lt? Kaip jūs dabar galvojate, kaip bus priėmus šitą įstatymą?
     A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, jeigu pradėtume kalbėti ir apie jūsų partijos kolegas, ir apie viešuosius pirkimus, vykdomus jūsų partijos kolegų, tai jūsų kolegas taip pat galėtų paliesti šitas įstatymo projektas. Kaip ir minėjau, nereikėtų žiūrėti į vienus ir kitus, ką paliestų, žiūrėkime valstybiškai. Jūs visą laiką kalbate apie viešąjį interesą, tai ginkime viešąją interesą šiuo atveju. Ir "Tvarkos ir teisingumo" partijoj, jeigu kalbėtume, yra asmenų, kurie taip pat turėtų panašių problemų.
     PIRMININKAS. Klausia A. Anušauskas.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Išties man labai liūdna klausytis P. Gražulio, kuris net nežino, kad mūsų priimti įstatymai atgaline data negalioja. Aš suprantu, jums yra rūpestis dėl savų, kurie turėjo ir turi problemų, matyt, ir turės problemų, bet šiuo atveju įstatymas galioja vis dėlto dėl ateities, kaip ir visi įstatymai, priimami mūsų. Bet aš norėčiau paklausti. 12 vidutinių darbo užmokesčių viršutinės žalos riba. Ar tai išties ta riba, nes žinom, kad žala yra padaroma ir teismo procesai užtrunka ne mėnesį, ne du, ne tris, metus ir tik tuo metu susikaupia tikrai reikšminga žala, kuri tikrai didesnė už 12?
     A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Aš noriu dar kartą pakartoti tuos skirtumus. Jeigu ta žala atsiranda iš veiksmų, kurie padaryti tyčia, tada kalbama apie visą sumą, nes šiuo metu reguliavimas toks nustatytas, kad jeigu jų veika nėra tyčia, galima pasirinkti nuo 6 iki 9. Yra galimybės nuo 6 iki 9 vidutinių darbo užmokesčių. Šiuo metu yra taip. Siūloma įtvirtinti 12, bet jeigu bus pritarta šitam įstatymo projektui, aš manau, kad komitetas svarstydamas galės pasirinkti ir kitokį dydį.
     PIRMININKAS. Klausia D. Jankauskas.
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamoji kolege, iš tikrųjų, be jau paminėtų, yra daugybė pavyzdžių, kai teismo sprendimais buvo panaikinti vienų ar kitų institucijų sprendimai, statybos Neringoje, ir ne tik. Čia daug minėta pavyzdžių dėl atleidimo iš darbo ir priteistų nuostolių kompensavimo, bet paprastai sprendimus rengia ne vienas ir ne du specialistai. Yra daugybė atsakingų žmonių parašų. Kas, jūsų nuomone, bus tas, kuris nuspręs dėl žalos išieškojimo ir paskirstymo atsakomybės tiems žmonėms, kurių derinimai, vizos, parašai yra ant dokumento? Ar bus personalinis kažkam įpareigojimas, ar bus per teismą ir kaip santykis valstybės tarnybos, viso viešojo sektoriaus ir teismų, kurie vykdo teisingumą?
     A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Žinoma, jūs esate labai teisus, nes iš tiesų labai dažnos situacijos, kai, tarkim, institucijoje pavaldinys yra priverčiamas savo vadovo pasirašyti atitinkamą dokumentą ir vėliau kaltė tenka jam vienam pačiam. Žinoma, aš manau, kad teismo turėtų būti visi šitie procesai daromi, ir tikrai ne įstaigos vadovo kompetencijos klausimas būtų nuspręsti, kas konkrečiai yra kaltas, per teismą.
     PIRMININKAS. Klausia G. Mikolaitis.
     G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamoji pranešėja, jūs labai teisingai siūlote, kad jeigu būtų asmeninė atsakomybė, tikrai labai labai daug valstybės lėšų mes sutaupytume. Bet daug būna kolegialių sprendimų, kaip rajono tarybos dauguma nubalsuoja, sprendimas daro žalą, bet atsakingo taip pat nėra. Tada, kaip kolega klausė, meras liepė, o administracijos direktorius pasirašė. Ar čia bus tas tyčinis ar netyčinis (...) ?
     A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Ar tyčia yra, ar netyčia, tai tikrai aš, kaip parlamentarė, šiuo metu negaliu pasakyti, kiekviena situacija yra skirtinga. Ir čia yra ne mano kompetencijos klausimas nustatyti, ar yra tyčia, tiesioginė, netiesioginė, ir visi kiti teisiniai niuansai. Tai čia manau, kad teismas spręs, kaip iš tikrųjų yra, pradėti bylą ar nepradėti. Tai aš pirmiausia kalbu apie pačią bendrą problemą, kad mūsų valstybėje yra taip susidarę, kad jeigu yra padaroma žala, valstybės ar savivaldybės institucija tą žalą padengia tam asmeniui. Bet kai reikia išieškoti, yra tokia regreso teisė, nė viena institucija iki šiol Lietuvoje dar nė karto nėra pasinaudojusi ja. Tai klausimas, ar mes turime spręsti tą problemą, ar neturime spręsti? Jeigu pritariate, tai ženkime tą žingsnį į priekį.
     PIRMININKAS. Klausia V. Bukauskas.
     V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamoji kolege, aš noriu paklausti paprasčiausiai jūsų nuomonės. Jeigu šitas įstatymas būtų jau įsiteisėjęs ir įsigaliojęs, ar iš valstybės tarnybos atleistus pareigūnus, kurie buvo grąžinti kaip neteisėtai atleisti, pareigūnai būtų taip lengvai atleidę iš darbo ar dėl politinių sprendimų, ar dėl kitų motyvų? Paprasčiausiai jūsų nuomonė.
     A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Aš manau, kad šis įstatymo projektas turi du tikslus. Vienas dalykas, kad atsirastų tikrai asmeninė atsakomybė, kurios nėra, nors ji lyg yra, bet jos nėra. Ir antras dalykas, yra prevencinė funkcija. Žinoma, kad jeigu būtų toksai įtvirtintas dalykas, manau, kad asmenys, prieš priimdami sprendimus, gerai pagalvotų.
     PIRMININKAS. Paskutinis klausia V. Kamblevičius. Atsisako. Ačiū pranešėjai. Motyvai dėl viso. Už - A. Anušauskas.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Aš manau, kad kiekvienas, kuris vadovavo kokiai nors įstaigai, priiminėjo sprendimus, taip pat ir atleidimo iš darbo žmonių, kurie neatitinka savo užimamų pareigų dėl kompetencijos ir dar kokių nors savybių... Man pačiam tokius sprendimus teko priimti, bet jei juos priimi neatsižvelgdamas į kokius politinius motyvus, subjektyvumus, užginčyti tokių sprendimų teisme neįmanoma, nors, be abejonės, ir buvo tokių, kurie ginčijo. Aš manau, kad šiuo atveju tokį sprendimą, tokią galimybę vis dėlto reikėtų bent pradėti svarstyti, nes mes žinome, kad keičiantis valdžioms dažnai priimami politiniai sprendimai ir nemotyvuotai atleidžiami kompetentingi specialistai dėl kokių nors primityvių priežasčių, o paskui jie grąžinami į darbą, sudarant valstybei šimtatūkstantinius nuostolius. Aš manau, kad atsakomybė turi lydėti tuos sprendimų priėmėjus. Ir siūlyčiau pritarti šiam įstatymui po pateikimo.
     PIRMININKAS. Motyvai prieš - K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš kalbėsiu visai rimtai. Vėlgi jūs galite nekreipti dėmesio į vadovėlines tiesas, tai čia Lietuvoje priimta. Bet viešojo administravimo srityje yra priimta, kad žmonės, valstybės tarnautojai, jeigu jie atlieka savo pareigas ir padaro klaidą, jie atsako administraciškai. Gali gauti tarnybinę nuobaudą, gali būti pažemintos pareigos. Įvairiai jie atsako už tai. Bet aš dar negirdėjau, kad demokratinėse valstybėse, išskyrus vieną tokią valstybę - Ukrainą ir išskyrus vieną visiems žinomą atvejį, - J. Tymošenko... Ir žinote, koks tai yra atvejis? Kada žmogus padaro klaidą ar nusižengimą, peržengia savo įgaliojimus, jis sėdi netgi kalėjime.
    Tai šiaip valstybės tarnyboje, jeigu jūs norite padaryti taip, kad nebus galima priiminėti jokių sprendimų, o vadovai drebės kiekviename žingsnyje, tai jūs dabar paralyžiuosite visą valstybės tarnybą. Jeigu aš sugrįžčiau į universitetą vėl dėstyti studentams, sakyčiau: jeigu jūs turite bent kiek proto, niekaip nesutikite eiti į vadovo pareigas ir nedėkite niekur parašų, niekur nepasirašinėkite. Nes, žinokite, jūs save pasmerkiate, kai paaiškės, kad padarėte klaidą, tapsit šitos klaidos įkaitu. Tai neįmanoma - valstybės tarnyboje tarnautojas turi būti atsakingas už savo kompetentingą sprendimą, atsakingas už klaidas, bet administraciškai, ne taip, kaip dabar. Jūs pataikaujate prastam skoniui, kada žmonės sako: jie neatsako. Tai čia yra toks Rūtos laidos diskusijų lygis. Negalima, jūs sugriausite valstybės tarnybos spendimų priėmimo grandinę. (Balsai salėje) Jūs valdantys?.. Norite? Pirmyn, griaukite ir jūs pakišite po atsakomybės kirviu, jeigu taip neatsakingi... Aš rimtai kalbu. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Laikas. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate pateiktiems projektams, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Užsiregistravo 63 Seimo nariai, balsavo 61: už - 20, prieš - 4, susilaikė 37. Kolegos, ar galime sutarti bendru sutarimu tobulinti ar atmesti? (Balsai salėje) Kolegos? Prašau, Kęstutis dar kažką...
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Ačiū. Kolegos, aš visiškai už valstybę, kad jūs vis dėlto išlaikėte sveiką protą.
     PIRMININKAS. Kolegos, ar galime sutarti? Kas už tobulinimą, balsuojate už, kas už tai, kad būtų grąžintas... (Balsai salėje) Kas už tai, kad atmestume, balsuojate prieš, kas už tai, kad tobulintume, balsuojate už.
    Už - 39, prieš - 20. Taigi yra atiduodamas iniciatoriams tobulinti.

18.02 val.
    Darbo kodekso 180 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-820, Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymo 5, 19, 20 ir 21 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-821 (pateikimas)

    Darbotvarkės 2-10a ir 2-10b klausimai - Darbo kodekso 180 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-820. Pranešėjas - A. Sysas. Ir lydimasis - Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymo 5, 19, 20 ir 21 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-821. Prašom.
     A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos! Įstatymo tikslas - šiek tiek patikslinti tai, kas šiandien yra mūsų Darbo kodekse. Pirmiausia apie tėvelius, kurie įsivaikina vaikučius. Yra nustatyta, kad jie turi teisę gauti atostogas, bet nenustatyta, kada jie jas gali paimti. Esmė yra ta, kad kai teismas priima sprendimą ir leidžia įsivaikinti, per mėnesį reikia išnaudoti trijų mėnesių atostogas vaiko priežiūrai. Tai laikas, kuris duodamas vaiko priežiūros atostogų... šeimoms, kurios turi savo vaikų, tiesa, tas laikotarpis ilgesnis, bet šiuo atveju, kai nebuvo reglamentuota, tai kreipdavosi dėl atostogų... arba kreipdavosi po metų, po kelerių, o kadangi aiškiai nebuvo nustatyta, kai kuriais atvejais darbdaviai neleisdavo pasinaudoti. Siekdamas patikslinti šitą nuostatą ir siūlau šiuos du įstatymų projektus. Derinta su ministerija, nes būtent jie susidūrė su šio įstatymo taikymu praktiškai.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti S. Jovaiša. Prašom.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamasis pranešėjau, čia kalbama tiktai apie šeimos žmones ar gali būti ir nesusituokę tėvai?
     A. SYSAS (LSDPF). Ne, čia kalbama tik apie įmotę arba įtėvį, t. y. tuos, kurie įvaikina, tik juos. Kitkas jau reglamentuota.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Daugiau niekas nenori. Kolegos, gal galime bendru sutarimu pritarti po pateikimo? (Balsai salėje) Galime. Ačiū. Yra siūlomas pagrindiniu Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomų nėra pasiūlyta. Siūloma svarstyti lapkričio 21 d. Ar galime pritarti? Galime. Ačiū.

18.04 val.
    Darbo kodekso 188 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-900(2) (pateikimas)

    2-11 klausimas - Darbo kodekso 188 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-900(2). Pranešėjas - A. Sysas. Prašom.
     A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, į mane, ko gero, ir į kitus Seimo narius dažnai kreipiasi darbuotojai dėl blogai normuojamo darbo laiko. Jūs turbūt ne vienas girdėjote atvejų, kai nustatytos tokios normos, kad tam, kad užsidirbtum minimalų atlyginimą, turi dirbti ir 10 val., ir 12 val., tai ypač paplitę lengvosios pramonės įmonėse, siuvyklose, kitose įstaigose. Kas turite didesnę gamybinę patirtį, žinote, kad anksčiau buvo specialiai rengiami darbo normavimo specialistai, kurie aiškiai nustatydavo žmogaus galimybes.
    Šiuo atveju mūsų Darbo kodekse yra nuostata, bet kaip tai daryti, niekur daugiau neparašyta. Tai yra toks techninis dalykas, kurį, jeigu kolektyvinėje sutartyje nėra numatyta, vis tiek su darbuotojais reikėtų derinti atsižvelgiant į objektyvius darbo aplinkos kriterijus, techninį išsivystymo lygį ir visus kitus dalykus. Ne paslaptis, kad šiandien darbo rinkoje jau yra darbuotojų trūkumas. Viena iš priežasčių, kad šioje srityje absoliučiai nėra normuojama. Pasidomėję plačiau jūs galite sužinoti, kad vienoje įstaigoje, viename mieste ir kitame, nors dirbamas tas pats darbas, netgi toje pačioje įmonėje, yra mokamas absoliučiai skirtingas atlyginimas. Todėl ir yra teikiamas Darbo kodekso 188 straipsnio patikslinimas.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti vienas Seimo narys A. Nesteckis. Prašom.
     A. NESTECKIS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Norėčiau pasitikslinti, kas vis dėlto atliktų tą normavimo procesą? Iš tikrųjų priimant į darbą naują asmenį, naują darbuotoją į kolektyvą, kur tvarka jau yra nusistovėjusi, galvoti apie tai, kad jam reikėtų nustatyti kažkokius kitus normatyvus, manau, būtų labai sudėtinga. Tuo labiau, aš suprantu, kad priimdami į darbą darbdaviai paprastai nustato minimalų atlyginimą, o vėliau nustato atskirus parametrus, už kuriuos jam yra mokamas papildomas darbo užmokestis.
     A. SYSAS (LSDPF). Šiuo atveju įstatymas netaikomas naujiems darbuotojams. Tai yra įstatymo normos, kurios turi būti taikomos darbuotojams. Aš sakau, neturėtų gerokai skirtis atlyginimas žmonių, kurie dirba tą patį darbą ir padaro vienodai, nes dabar dėl to, kad nenustatytas normavimas, yra vos ne asmeninis vieno ar kito vadovo sprendimas, kiek kam mokėti. Šiuo atveju turėtų būti aiškūs kriterijai. Manau, tai sumažintų skundų, kurie siunčiami į Darbo inspekciją, Seimo nariams, kitiems pareigūnams, skaičių.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūs atsakėte į klausimus. Kolegos, motyvų nėra dėl... Kolegos, balsuojame. Balsuodami ir užsiregistruosime. Kas pritariate pateiktam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Kartu ir užsiregistruosime, nes vyksta paskutinis balsavimas.
    Užsiregistravo 59 Seimo nariai, balsavo 59: už - 54, prieš nėra, susilaikė 5. Projektui po pateikimo yra pritarta.
    Kolegos, Seniūnų sueigoje yra pasiūlyta, kad pagrindinis ir vienintelis komitetas būtų Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Siūloma svarstyti lapkričio 21 d. Ar galime pritarti, kolegos, bendru sutarimu? (Balsai salėje) Taip, galime. Ačiū.
    Seimo narių pareiškimų šiandien nėra. Noriu paskelbti, kad spalio 1 d. vakarinis posėdis yra baigtas. (Gongas)
