LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 95
STENOGRAMA

2013 m. lapkričio 7 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. GEDVILAS
ir Seimo Pirmininko pavaduotojas K. KOMSKIS

     PIRMININKAS (V. GEDVILAS, DPF). Gerbiamieji kolegos, kviečiu visus užimti savo vietas. Skelbiu lapkričio 7 d., ketvirtadienio, vakarinio plenarinio posėdžio pradžią. (Gongas)
    Kviečiu visus registruotis. Darbas puošia žmogų. Būkime visi pasipuošę. Nėra skirtumo kur dirbti, svarbu dirbti.
    Dėkoju, kolegos. Užsiregistravo 65 Seimo nariai. Tęsiame mūsų darbotvarkės svarstymą. Noriu su jumis pasitarti. Jūs žinote, kad rytiniame posėdyje buvo keletas klausimų atidėta popietiniam posėdžiui. Opozicijos darbotvarkė yra, mes puikiai suprantame, mes labai dėkojame opozicijai už supratimą ir racionalų požiūrį į mūsų darbą. Tiesiog jums leidus, dar keletą klausimų, kuriuos, aš manau, pakankamai greitai mes priimsime. Tiesiog tokie daugmaž procedūriniai dalykai buvo.

15.07 val.
    Seimo nutarimo "Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą su prašymu ištirti, ar Konstitucijos 125 straipsnio pakeitimo įstatymas pagal Konstitucijoje nustatytą priėmimo tvarką neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai" projektas Nr. XIIP-1167(2) (svarstymas ir priėmimas)

    Pirmąjį klausimą mes pradėsime nuo pirmojo darbotvarkės klausimo. Tai darbotvarkės 1-2 klausimas - Seimo nutarimo "Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą su prašymu ištirti, ar Konstitucijos 125 straipsnio pakeitimo įstatymas pagal Konstitucijoje nustatytą priėmimo tvarką neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai" projektas Nr. XIIP-1167. Ką aš noriu pasakyti, buvo pasiūlyta ypatingos skubos tvarka, bet mes atidėjome ypatingą skubą, nes reikalingos trys valandos, ir tai yra Statuto 164 straipsnis. Trys valandos praėjo, mes gavome Teisės departamento išvadą ir galime toliau... Į tribūną kviečiu Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininką J. Sabatauską pristatyti komiteto nuomonę, nes jūs buvote susirinkę ir priėmėte tam tikrus sprendimus, kuriuos dabar pristatysite. Prašom.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, komitetas svarstė nutarimo projektą, taip pat Teisės departamento pastabas. Visoms Teisės departamento pastaboms pritarė ir atitinkamai patobulino projektą. Komiteto išvada - pritarti patobulintam projektui bendru sutarimu už.
     PIRMININKAS. Dėkoju Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkui. Yra norinčių kalbėti. Diskutuoti užsirašė P. Gylys. Gerbiamasis profesoriau, kviečiu jus į tribūną. Dėl nutarimo projekto, kreipimosi į Konstitucinį... Gal jūs tikriausiai ne dėl to užsirašėte? Dėkoju jums už supratimą. Aišku, visais klausimais kalbėti pakankamai sudėtinga, tiesiog judame toliau į priekį. Dėl Teisės ir teisėtvarkos komiteto. Komitetas pritarė visoms pastaboms, kurias siūlė Seimo kanceliarijos Teisės departamentas. Čia tų pastabų yra šešios, atsiprašau, penkios. Ir visoms pastaboms Teisės ir teisėtvarkos komitetas pritarė. Dabar motyvų už ir prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas priimate Seimo nutarimą? Ar galime po svarstymo pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje: "Taip." ) Labai ačiū, pritarta po svarstymo bendru sutarimu.
    Dabar priėmimas. Gerbiamieji kolegos, priimami du straipsniai. Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. 2 straipsnis priimtas. Priėmimas pastraipsniui baigtas. Dėl viso nutarimo projekto norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Tada kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad būtų priimtas Seimo nutarimas Nr. XIIP-1167, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus.

    Šio nutarimo priėmimas

    Už - 64, prieš nėra, susilaikė 5. Nutarimo projektas, registracijos Nr. XIIP-1167, priimtas. (Gongas)

15.12 val.
    Prokuratūros įstatymo 22 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1129(2) (svarstymas ir priėmimas)

    Darbotvarkės klausimas, kurį mes turime užbaigti, 1-3b, įstatymo projekto Nr. XIIP-1129. Buvo ta pati procedūra. Svarstymo stadija. Kviečiu į tribūną gerbiamąjį J. Sabatauską.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė projektą, faktiškai atsižvelgė į visas Teisės departamento pastabas, atitinkamai pagal jas patobulino projektą ir numatė šiek tiek kitaip, negu buvo iniciatorių, bet numatė būtent toje vietoje, kur turi būti kaip atskiras savarankiškas pagrindas. Atsirado nauja įstatymo 22 straipsnio 6 dalis. Komiteto sprendimui 5 komiteto nariai pritarė, 1 buvo prieš, 1 susilaikė. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkui J. Sabatauskui. Kviečiu į tribūną A. Stancikienę. Supratau.
    Į tribūną kviečiamas gerbiamasis N. Puteikis. Ruošiasi P. Gylys.
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). A. Stancikienė prieš 15 minučių išsisuko koją ant laiptų, todėl prašė, kad aš perskaityčiau jos kalbą. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos...
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Gerbiamasis Petrai, tau irgi taip gali pasitaikyti.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, vykdykim...
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). A. Stancikienės motyvai, kodėl reikia priimti šią įstatymo pataisą. Ji siūlo išklausyti trumpą vieno iš Konstitucijos kūrėjų, signataro L. N. Rasimo pasisakymą. Cituoju L. N. Rasimą: "Tautos suverenitetas įgyvendinamas per parlamentinę kontrolę, kas yra neatskiriama konstitucinės demokratijos dalis. Kai dingsta tokios kontrolės galimybė arba ją uzurpuoja kiti dariniai, tuomet iš viešojo gyvenimo dingsta ir tautos suvereniteto atstovavimas, taigi ir parlamentinė demokratija. Kaip tautos suverenitetas negali būti skaidomas, taip ir Seimo nario įgaliojimai, kuriuos jis pagal Konstituciją turi vykdyti, negali būti ribojami. Konstitucijos 3 ir 4 straipsniai."
    Dabar A. Stancikienės žodžiai, išvada tokia: "Tie, kurie nenori vykdyti parlamentinės kontrolės visa apimtimi ir siaurina Seimo, o kartu ir visos tautos suverenias galias, neturėtų iš viso kandidatuoti į Seimą, nes pagal jų sampratą Seimas nereikalingas arba reikalingas tik pusiau įgalus. Jie taip pat neteisėtai siaurina Konstitucijos numatytas tautos suverenias galias. Pagal dabartinį Prokuratūros įstatymą tauta niekaip negali kontroliuoti savo išlaikomos ir jos įkurtos prokuratūros ir generalinio prokuroro darbo.
    Taigi mes negalime generalinio prokuroro veiklos vertinimo lyginti su nurodymu ar spaudimu, kaip tirti konkrečią bylą, mes vertiname apibendrintą veiklą, o ne atskirą bylą. Konstitucijos kūrėjai labai aiškiai sako, kad demokratinėje sampratoje bet kokių sprendimų perdavimas parlamentams negali būti niekuo ribojamas. Jeigu Seimas nurodytų, kaip prokuratūra turi tirti konkrečią bylą, tai būtų konstitucinis pažeidimas. Tačiau Konstitucijos pažeidimas yra ir tai, kai prokurorai blogai kalba apie blogą vadovavimą prokuratūrai, kai prokuratūros darbu nepatenkinti mus išrinkę piliečiai, o Seimas kaip tautos atstovybė purtosi savo konstitucinių priedermių ir bando riboti visos tautos galias".
    Ačiū už galimybę perskaityti A. Stancikienės kalbą.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegai N. Puteikiui, kuris įvykdė traumuotos kolegės valią ir perskaitė kolegės nuomonę. Dėkoju.
    Kviečiu į tribūną P. Gylį. Gerbiamasis profesoriau, prašom.
     P. GYLYS (DKF). Dėkoju, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos Seimo nariai, norėčiau paremti šitą kolegės A. Stancikienės pasiūlymą, kadangi, viena vertus, jis visiškai telpa į mūsų egzistuojančios Konstitucijos rėmus, nieko negriauna ir netgi sustiprina ją ta prasme, kad sustiprina parlamento galias, kai parlamentas turi vykdyti priežiūrą įvairių institucijų, kurias formuojant, kurių vadovybę skiriant Seimas dalyvauja. Aš manau, kad pasiūlymas yra logiškas žingsnis parlamentinės demokratijos stiprinimo linkme. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju gerbiamajam kolegai už nuomonę. Taigi svarstymas vyksta toliau.
    Kaip minėjo komiteto pirmininkas, yra Teisės departamento pastabos ir visoms pastaboms pritarta. Aš manau, kad mes irgi galime pritarti bendru sutarimu. (Balsai salėje) Negalim? Svarstymas. Nuomonė už ir prieš. (Balsai salėje) Nėra nuomonių. Taigi po svarstymo bendru sutarimu pritarti negalime. Kviečiu visus balsuoti.
    Kas už tai, kad po svarstymo pritartume įstatymo projektui Nr. XIIP-1129, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote. (Balsai salėje)
    Taip, čia yra po svarstymo. Tuoj pat bus priėmimas, nes Pirmininkė yra sutikusi, kad būtų priimama ypatingos skubos tvarka.
    Gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus.
    Už - 61, prieš - 2, susilaikė 12. Įstatymo projektui po svarstymo pritarta.
    Kadangi mes, Seimas, pritarėme, kad būtų priimamas ypatingos skubos tvarka (mes jau balsavome už tą pasiūlymą), tai pradedu priėmimą pastraipsniui.
    Dėl 1 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Dėl viso įstatymo projekto nori kalbėti N. Puteikis - nuomonė už. Prašom, kolega. Gerbiamasis N. Puteikis.
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Dėl neva paslapčių nutekinimo prokuratūra liepė Specialiųjų tyrimų tarnybai naktį vienos Seimo darbuotojos bute atlikti tardymą. Kodėl prokuratūra neliepė atlikti kratų ir tardymo tų Vidaus reikalų ministerijos pareigūnų, kurie mokėjo "Bitei" ir "Omniteliui" du kartus daugiau negu "Tele-2", mokėjo pinigus už tai, kad rodytų skambinančiojo pagalbos numeriu vietą? Taigi išleisti milijonai, sistema neveikia, o prokuratūra nei pati, nei Specialiųjų tyrimų tarnyba tokių kratų pas tuos pareigūnus neatlieka. Akivaizdūs dvigubi, dešimtgubi generalinio prokuroro D. Valio standartai, ir tai vyksta tik todėl, kad Seimas prieš kelerius metus savanoriškai atsisakė parlamentinės kontrolės prokuratūros atžvilgiu.
    Kolegos, agituoju grįžti prie vakarietiškos, europinės kultūros, kai parlamentai kontroliuoja aukščiausias teisėsaugos institucijas. Pasiūlytas ataskaitų variantas yra labai švelnus ir tikrai labai demokratiškas.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonė prieš - J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Tikrai nesu kategoriškai prieš tokią nuostatą, kad Seimas turėtų kokią nors vertinimo teisę prokuratūrai ir kai kurioms kitoms institucijoms. Bet priminsiu, kad vis dėlto šiandien viešojoje erdvėje yra paskelbtos kompetentingų ekspertų abejonės, ar tokia nuostata atitiks Konstituciją. Tai kalba ne politikai, ne kas nors, o buvę Konstitucinio Teismo teisėjai ir to lygio teisininkai. Man atrodo, kad tokiu atveju būtų išmintingiau Seimui pasitikrinti, ar analogiškos Statuto nuostatos, kurios jau yra priimtos, atitinka Konstituciją. Praeitų mėnuo, maximum du ir mes žinotume, ar štai galime tokius atleidimo pagrindus generaliniam prokurorui numatyti, ir tai darytume be jokių konstitucinių abejonių. Dabar, jeigu balsuosime, yra rimtų abejonių, ar tai atitiks Konstituciją.
    Kažkada pačių Seimo narių iniciatyva, beje, tų, kurie dabar sėdi Darbo partijos grupėje, buvo priimta ta Konstitucijos pataisa, kuri, na, generalinį prokurorą susiejo su Prezidentu. Žinoma, tai nelabai būdinga europinei praktikai, nes daug kur generalinis prokuroras yra pavaldus teisingumo ministrui, pavyzdžiui, bet pagal mūsų Konstituciją dabar yra, kaip yra. Dėl to mes... Kaip minėjau, dauguma frakcijos narių susilaiko, nes nežinome dėl tos atitikties Konstitucijai.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonė už - P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, be abejonės, kartais nebūna kito pasirinkimo, tik kreiptis į Konstitucinį Teismą ir klausti jo nuomonės. Bet nejaugi Konstitucinis Teismas aukščiau už Seimą!? Man atrodo, pagal dabar susidariusią praktiką - aukščiau už Seimą. Na, ir kas tie devyni žmonės, kad gali perrašyti Konstituciją, aiškinti Konstitucijos dvasią, išradinėti dvasias?
    Man atrodo, mes esame rinkti. Mes esame... Lietuva yra parlamentinė valstybė, ir vis dėlto aukščiausioji institucija yra Seimas. Generalinio prokuroro negalima net kviesti į Seimą, vertinti ataskaitos... Taip, gal kai kas taip ir norėtų, kad būtų visiškai savarankiški. Manau, kad mes, Seimas, per 22 nepriklausomybės metus patys daug funkcijų atidavėme ir prezidentūrai, ir kitoms institucijoms. Man atrodo, atėjo laikas susigrąžinti Seimui savo vietą parlamentinėje valstybėje. Gerbkime, Seime, patys save, tada ir tauta gerbs Seimą. Balsuokime už šias įstatymo pataisas.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonė prieš - K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tas pats A. Paulauskas, jo iniciatyva, 2003 m. įregistruoja ir pasiūlo Seimui priimti. Ir buvo priimta Konstitucijos pataisa, kuria įtvirtinta dabartinė situacija, kada prokuroras yra pavaldus Prezidentui ir jam atskaitingas. Yra visai kitas klausimas, ar tokia tvarka yra teisinga, ar neteisinga. Manau, galėtų galbūt ir vidaus reikalų ministrui būti atskaitingas, gal daugiau valstybių tokia tvarka yra, tačiau tai yra įtvirtinta Konstitucijoje.
    Antra vertus, Prezidentas irgi yra vykdančiosios valdžios grandis, todėl irgi nėra esminių prieštaravimų dėl to, kas egzistuoja. Todėl man atrodo labai keistas dalykas, kad tas pats A. Paulauskas dabar neigia tą A. Paulauską, kuris nebuvo tuo metu Darbo partijoje (buvo Naujosios sąjungos veikėjas). Jis dabar jau kelia ietis prieš esamą prokuroro situaciją ir pats bando paneigti savo paties darbus, tai, ką jis padarė siūlydamas įrašyti štai tokią tvarką Konstitucijoje... ir Seimui patvirtinus. Arba mes turime tada keisti šitą Konstitucijos normą, arba elgiamės labai neteisingai, pažeisdami iš esmės Konstituciją.
     PIRMININKAS. Nuomonė už - P. Urbšys.
     P. URBŠYS (MSNG). Iš tikrųjų mes kalbame apie tai, kad šiuo metu valstybėje yra pažeista valdžios galių pusiausvyra. Tai, kad politinės partijos pažeistą pusiausvyrą bando išnaudoti savo galioms sustiprinti, akivaizdžiai matyti.
    Norėčiau gerbiamiesiems konservatoriams priminti, ką 2009 m. kalbėjo V. Landsbergis, kai jis vertino tą situaciją, kai Seimas delsė atleisti Aukščiausiojo Teismo pirmininką V. Greičių. Tada dėl Prezidento V. Adamkaus kreipimosi į Konstitucinį Teismą dėl Seimo pozicijos nebebalsuoti už atleidimą jis įvardijo, kad tokiu būdu bandoma šokdinti Seimą ir jį pritempti prie rusiško parlamento modelio. Aš manyčiau, kad vis dėlto Seimas turi būti nuoseklus ir įtvirtinti parlamentinės kontrolės nuostatas įvairiuose įstatymuose.
     PIRMININKAS. Nuomonė už - J. Sabatauskas.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų kai kurie kalbėtojai neatidžiai, matyt, manęs klausė, kai aš pristačiau išvadą, kad mes pritarėme Teisės departamento pastaboms ir atitinkamai patobulinome įstatymo projektą. Jeigu būtų įrašytas pagrindas, kaip buvo anksčiau... Dabar pagrindas yra visiškai neutralus - kad prokuroras gali būti atleistas Seimui pasiūlius. Yra įvairių situacijų. Pažiūrėjus į tą patį Prokuratūros įstatymo 22 straipsnį, kiti atleidimo pagrindai yra imperatyvūs, tai yra negalima neatleisti, pavyzdžiui, kai pasibaigia jo įgaliojimai, kai sulaukia atitinkamo amžiaus arba baigiasi įgaliojimų laikas, kai miršta, kai išrenkamas į kitas pareigas arba, pavyzdžiui, nutrūksta, kai... atsistatydina dėl sveikatos būklės, kai netenka pilietybės ir t. t. Čia netgi nėra svarstymo - atleisti ar neatleisti.
    Todėl šiame straipsnyje mes radome vieną vietą - kad turime daryti atskirą dalį kaip savarankišką pagrindą "Seimui pasiūlius", nes Seimas gali pasiūlyti įvairiais atvejais. Taigi siūlau balsuoti už.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, buvo išsakytos nuomonės už ir prieš. Visos procedūros yra pereitos, tai mums lieka tik balsuoti. Kas už įstatymo projekto Nr. XIIP-1129 priėmimą, balsuoja už, kas kitaip mano, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 60, prieš nėra, susilaikė 15. Įstatymo projektas Nr. XIIP-1129 yra priimtas. (Gongas)

15.29 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1424, 225, 2252, 237, 269 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4697(3) (priėmimo tęsinys)

    Kitas rytinės darbotvarkės klausimas yra toks gana techninis. Mes buvome priėmę, paskui atšaukėme, jūs puikiai prisimenate, ir tik dėl techninių dalykų, kurių nepažiūrėjo galbūt. Kviečiu į tribūną J. Sabatauską, kodėl mes šitaip priėmėme tokį sprendimą, kas ten buvo ne taip padaryta.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, na, turbūt taip atsitiko dėl ilgos plenarinių posėdžių darbotvarkės pertraukos po kitų metų biudžeto pateikimo. Komiteto išvada buvo spalio 3 d., ir ten tuo metu figūravo įsigaliojimo data - lapkričio 1 d. Dabar yra mano siūlymas, reaguojant į tai, kad objektyvios aplinkybės yra kitokios, kad šiandien tikrai turi būti kita įsigaliojimo data. Komitetas pritarė bendru sutarimu, kad įsigaliojimo data būtų gruodžio 1 d., ir išnyksta kliūtys įstatymą priimti. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke. Taigi mes turime balsuoti dėl vieno straipsnio, 6 straipsnio, kur pasikeitė data: ten buvo lapkričio 1 d., dabar yra gruodžio 1 d. Taigi dėl 6 straipsnio. Kadangi kitų pastabų ir pasiūlymų nėra, galime pritarti bendru sutarimu komiteto nuomonei, taip? Ir galime dėl straipsnio pritarti taip pat bendru sutarimu? Ačiū.
    Dabar galime balsuoti už visą įstatymo projektą su pastaba dėl datos. Kviečiu balsuoti. Kas už tai, kad pritartume įstatymo projektui Nr. XIP-4697 su pataisa, kurią pasiūlė J. Sabatauskas ir kuriai pritarė komitetas, balsuoja už, kas kitaip mano, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 79, prieš nėra, susilaikiusių taip pat nėra. Įstatymas (projekto Nr. XIP-4697) yra priimtas. (Gongas)

15.32 val.
    Prezidento rinkimų įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-969(2) (priėmimas)

    Dabar ketvirtas taip pat rytinės darbotvarkės klausimas - įstatymo projektas Nr. XIIP-969. Taip pat ypatingos skubos tvarka buvo priimtas pasiūlymas, kad priimtume, tai mums liko priėmimas. Pagrindinio komiteto pranešėja - V. Baltraitienė. Taigi dar kartą primenu, kad tai yra Prezidento rinkimų įstatymo pakeitimo įstatymo projektas. Kviečiu pagrindinio komiteto pirmininkę V. Baltraitienę, kadangi priėmimo metu...
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Buvo pateikti pasiūlymai ir buvo padaryta pertrauka, ir komitetas susirinkęs apsvarstė pasiūlymus. Aš gal... Nežinau... Seimo kanceliarijos Teisės departamento tas pats pasiūlymas, kuriam jau per svarstymo stadiją komitetas nepritarė ir dabar siūlo nepritarti. Teisės departamentas siūlė, kad "Vyriausioji rinkimų komisija jos nustatyta tvarka organizuoja mokymus", perkelti į Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatymą, o mes siūlome palikti Prezidento rinkimų įstatyme, nes Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatyme yra numatyta, kad kiti įstatymai taip pat gali numatyti jiems kai kurias funkcijas. Tai siūlome nepritarti ir palikti Prezidento rinkimų įstatyme, nes čia esmės nekeičia, svarbu, kad tuos mokymus organizuoja.
    Taip pat buvo pasiūlymas Seimo narių V. Skarbaliaus ir V. Fiodorovo, gal jie patys pristatys. Komitete buvo nepritarta, bet gal pristatys V. Skarbalius, taip?
     PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkei. Taigi priėmimas pastraipsniui.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ne! Nėra, yra komiteto... yra Seimo narių pasiūlymas, dėl kurio mes turime balsuoti. Komitetas nepritarė. Aš noriu, kad dabar pristatytų.
     PIRMININKAS. Ne taip, aš suprantu. Čia priėmimas yra, bet yra straipsnių, dėl kurių nėra jokių pasiūlymų. Mes galime dabar priimti pastraipsniui. Priėmimas pastraipsniui dabar yra. Tai tiesiog komentuosite jūs, gerai?
    Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 4 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 5 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 6 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 7 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu.
    Dėl 8 straipsnio - "Draudimas papirkti rinkėjus ir rinkimų teisę turinčius asmenis" Seimo narys V. Gapšys pristato savo pasiūlymą.
     V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju. Komitetas pritarė tam pasiūlymui. Mes pasiūlėme, kad būtų galimybė ne tik ženkliukus dalinti, kaip dabar buvo įrašyta projekte, tačiau apibrėžti, kad galima duoti, dalinti mažareikšmius daiktus, kurių vertė... mano projekte buvo siūlymas 1 Lt, bet komitetas pasiūlė 5 Lt. Ir atitinkamai tie objektai, tie daiktai turės būti deklaruoti Vyriausiojoje rinkimų komisijoje, kad kaip tik tokie yra dalinami, kad nebūtų (...), jie turės būti būtinai su partijos arba kandidato simbolika, kad nebūtų dalinami kokie nors nesusiję su rinkimais. Toks yra pasiūlymas, ir komitetas jam pritarė.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Pirmininke, kaip jūs...
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Taip, komitetas, kaip ir minėjau, pritarė iš dalies. Siūlytojas Seimo narys siūlė iki 1 Lt, komitetas pasiūlė, kad iki 5 Lt turi būti deklaruoti Vyriausiojoje rinkimų komisijoje ir jos nustatyta tvarka jie turi būti apskaitomi ir dalinami gali būti, iki 5 Lt.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, ar galime pritarti bendru sutarimu komiteto nuomonei? (Balsai salėje) Pritarta bendru sutarimu komiteto nuomonei. Taigi 8 straipsnis. Daugiau pasiūlymų, pastabų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu su komiteto... su Seimo nario V. Gapšio pasiūlymu ir komitetui pritarus.
    Dėl 9 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 10 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 11 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Dėl 12 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Dėl 13 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Dėl 14 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Dėl 15 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Dėl 16 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Dėl 17 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimame bendru sutarimu. Dėl 18 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 19 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 20 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 21 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 22 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 23 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 24 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 25 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 26 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 27 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 28 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 29 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta bendru sutarimu Dėl 30 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta bendru sutarimu.
    Dėl 31 straipsnio yra pasiūlymas. Taigi kviečiu pristatyti pasiūlymą Seimo narį J. Razmą. Prašom, kolega.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Nėra. Nes per svarstymo stadiją buvo, priėmimo stadijoje nėra.
     PIRMININKAS. Nežinau, gerbiamieji kolegos... Įkrito, matyt, iš svarstymo čia gal... Aš tai skaitau tą, ką aš turiu...
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Nėra pasiūlymų, nebuvo gauta.
     PIRMININKAS. Gerai. Viskas aišku. Dabar dėl 31 straipsnio. Kadangi jokių pastabų, pasiūlymų nėra, galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Dėl 32 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 33 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 34 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 35 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 36 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 37 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 38 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 39 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 40 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 41 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 42 straipsnio pasiūlymų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 43 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 44 straipsnio pastabų nėra. Priimta bendru sutarimu. Dėl 45 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimta bendru sutarimu.
    Dėl 46 straipsnio yra Seimo narių V. Skarbaliaus ir V. Fiodorovo pasiūlymas. Kviečiu pristatyti V. Skarbalių pasiūlymą.
     V. SKARBALIUS (DPF). Dėkui, posėdžio pirmininke. Pasiūlymas yra labai paprastas. Šiuo metu politinė reklama yra draudžiama valstybės ar savivaldybių įmonėms priklausančiose transporto priemonėse. Mūsų pasiūlymas yra padaryti išimtį: išskyrus tuos atvejus, kai reklamos plotai ar vaizdo transliavimo įrenginiai priklauso ar yra perduoti tretiesiems asmenims, t. y. verslo subjektams.
     PIRMININKAS. Prašom, pirmininke, komiteto nuomonę...
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Taip, komitetas balsavo, buvo nepritarta tam. 2 balsavo už, 3, man atrodo, buvo prieš ar 4 ir 1 susilaikė. Tai turbūt reikia balsuoti Seime.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, kadangi nuomonės išsiskyrė ir ne visų Seimo narių jos yra vienodos, todėl kviečiu balsuoti. Kas už tai, kad pritartume Seimo narių V. Skarbaliaus ir V. Fiodorovo pasiūlymui, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Gerbiamieji kolegos, už balsavo 39, prieš - 11, susilaikė 23. Seimo narių V. Skarbaliaus ir V. Fiodorovo pasiūlymui yra pritarta.
    Gerbiamieji kolegos, ar galime priimti bendru sutarimu 46 straipsnį su Seimo narių V. Skarbaliaus ir V. Fiodorovo pasiūlymu, kuris papildytas straipsniu? Galime? Priimtas bendru sutarimu su mūsų kolegų Seimo narių pasiūlymu.
    Dėl 47 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 48 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 49 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 50 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 51 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 52 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 53 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 54 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 55 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 56 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 57 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 58 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 59 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 60 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 61 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 62 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 63 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 64 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 65 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 66 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 67 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 68 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 69 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 70 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 71 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 72 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 73 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 74 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 75 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 76 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 77 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 78 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu.
    Įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Dar Seimo kanceliarijos Teisės departamentas. Komiteto nuomonė yra nepritarti. Ar mes galime bendru sutarimu pritarti, kad nepritariame Teisės departamento... Pritarta. Dabar tikrai šitas įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui yra baigtas.
    Dabar Seimo nariai gali pasakyti nuomonę už, nuomonę prieš. Nuomonė už - V. Bukauskas.
     V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, pirmininke. Jeigu nėra prieš, tai atsiimu.
     PIRMININKAS. Gerai. Dėkoju, kolega. Ačiū už supratimą. Gerbiamieji kolegos, kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-969, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 56, prieš nėra, susilaikė 17. Taigi įstatymas (projekto Nr. XIIP-969) yra priimtas. (Gongas)
    Noriu pakviesti K. Komskį, kuris toliau pirmininkaus Seimo plenariniam posėdžiui.

15.47 val.
    Savaitės (nuo 2013-11-11) - 2013 m. lapkričio 12 d. (antradienio) ir 14 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės pateikimas ir tvirtinimas

     PIRMININKAS (K. KOMSKIS, TTF). Į tribūną kviečiu Seimo Pirmininkę L. Graužinienę pristatyti kitos savaitės darbotvarkę.
     L. GRAUŽINIENĖ. Labai ačiū. Pirmiausia noriu padėkoti gerbiamiesiems kolegoms iš opozicijos už supratimą. Labai greitai pristatysiu darbotvarkę. Lapkričio 12 d. (antradienio) darbotvarkė. Persikėlė svarstymai, kurie buvo numatyti šiandien, į antradienį. Taip pat noriu atkreipti dėmesį, kad yra įrašytas Seimo nutarimo "Dėl B. Bradausko atleidimo iš Seimo Biudžeto ir finansų komiteto pirmininko pareigų" projektas. Toliau yra visa krūva pateikimų. O ketvirtadienio darbotvarkėje yra priėmimai. Svarbus dalykas yra biudžeto klausimai ir dvi teisinės neliečiamybės - dėl V. Uspaskicho ir R. Ačo. Tiek trumpai.
     PIRMININKAS. Ačiū. Niekas nėra užsirašęs paklausti. Ačiū Seimo Pirmininkei už darbotvarkės pristatymą. Ar, kolegos, galime pritarti bendru sutarimu kitos savaitės darbotvarkei? Ačiū. Pritarta.

Opozicinės Liberalų sąjūdžio frakcijos ir opozicinės frakcijos "Drąsos kelias" darbotvarkė

15.48 val.
    Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 153 ir 16 straipsnių pakeitimo" 4 straipsnio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1048 (pateikimas)

    Kolegos, opozicinių Liberalų sąjūdžio frakcijos ir frakcijos "Drąsos kelias" darbotvarkė. 2-1 klausimas - Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto "Dėl Seimo statuto 153 ir 16 straipsnių pakeitimo" 4 straipsnio pakeitimo" projektas. Pranešėjas - E. Masiulis. Prašom.
     E. MASIULIS (LSF). Laba diena, mielieji kolegos. Leiskite jums pristatyti Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto "Dėl Seimo statuto 153 ir 16 straipsnių pakeitimo" 4 straipsnio pakeitimo" projektą, kurio esmė yra ta, kad dar praėjusių metų gruodžio 29 d., prieš pat Naujuosius metus, buvo pratęstas laikotarpis, iki kurio Seimo Pirmininkui ir jo pavaduotojams liktų sumažintos reprezentacinėms išlaidoms apmokėti skiriamos lėšos bei lėšos, skiriamos Seimo nariams išlaidoms, susijusioms su jų parlamentine veikla.
    Šis pratęsimas galioja iki šių metų gruodžio 31 d., o nepakeitus arba nepratęsus šito sumažinimo reikštų, kad nuo kitų metų sausio 1 d. Seimo nariams parlamentinės veiklos išlaidos mėnesiui didėtų nuo 1 vidutinio darbo užmokesčio, kiek yra dabar, iki 1,7 vidutinio darbo užmokesčio. Maždaug nuo 2 tūkst. Lt iki 3 tūkst. 400 Lt.
    Esame įsitikinę, kad šiandien yra tokia situacija, kuri iš tikrųjų sukėlė labai didelį rezonansą kalbant apie Konstitucinio Teismo sprendimo įgyvendinimą, susijusį su daugiau uždirbančių valstybės tarnautojų, politikų ir teisėjų atlyginimų padidinimu. Akivaizdu, kad ikikrizinis lygis tikrai nėra pasiektas pirmiausia nevalstybiniame sektoriuje, ten, kur žmonės dirba privačiame sektoriuje, be to, mažiau uždirbantys biudžetinių organizacijų darbuotojai taip pat dar neatgavo tų atlyginimų, kokius turėjo iki krizės.
    Todėl manau, kad būtų visiškai geras teigiamas ženklas Seimui priimti sprendimą, kad sumažinta parlamentinių lėšų suma, kokią mes dabar ir turime, naudojamės, galiotų dar metus, iki 2014 m. gruodžio 31 d. Kviestume pritarti tokiam sprendimui.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti M. Zasčiurinskas. Prašom.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamasis kolega, Seimo nario parlamentinė veikla yra išdėstyta daugelyje dokumentų, ten surašytos funkcijos, kurias Seimo narys privalo vykdyti. Prieš teikiant šį pasiūlymą ar jums teko susipažinti su šiomis funkcijomis ir jas įvertinti pinigais? Kiek reikia pinigų parlamentinei veiklai vienam Seimo nariui, jeigu jis vykdytų tai, kas jam priklauso pagal Konstituciją ir įstatymus? Ačiū.
     E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū už klausimą. Tokio matematinio skaičiavimo, kiek reikėtų Seimo nariui pinigų, kad jis galėtų vykdyti Seimo nario pareigas, tikrai nedariau. Jeigu jūs tokį turite, būtų gerai sužinoti ir pasidalinti. Čia klausimas skamba maždaug kaip iš filmo "Kisa, kiek jums reikia iki visiškos laimės?" Bet man atrodo, kad dabar esantis sumažintas parlamentinių išlaidų limitas leidžia vykdyti Seimo nario pareigas, ir tą mes jau darome su jumis, kolega, nuo 2009 m. pradžios, kai buvo mažinta. Suprantu, kad gal kiek kenčia veiklos kokybė, galbūt negalime nuvažiuoti visur, kur esame kviečiami, nes tiesiog kuro išlaidoms tiek neužtenka. Bet tam, kad atliktume pagrindines Seimo nario funkcijas, numatytas ir Seimo statute, pagaliau ir Konstitucijoje, aš manau, esamas lėšų kiekis tikrai tą užtikrina.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui Eligijui. Jūs atsakėte į visus klausimus. Motyvai dėl viso. Yra du užsirašę, gal nenorėtumėte kalbėti? J. Razma. Yra tik už, prieš nėra. Ar norite kalbėti? Prašau.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, žinoma, objektyviai tikrai galima pagrįsti ir didesnius parlamentinių lėšų poreikius, ypač tiems Seimo nariams, kurių apygardos yra toliau. Aš pats tą puikiai jaučiu, kai neretai tenka važiuoti į ne pačią artimiausią Plungės-Rietavo apygardą. Bet šiandien situacija su žmonių pajamomis yra gana sudėtinga ir dalis žmonių, nori to ar nenori, tas parlamentines išlaidas, skirtas Seimo nariams, vertina kaip tam tikras išmokas Seimo nariams ir sunku įrodyti, kad viskas yra parlamentinei veiklai.
    Galbūt čia daugiau toks moralinio pobūdžio sprendimas, kurį siūlo kolegos liberalai. Kol mes dar nepajėgiame biudžete rasti tiek lėšų, kad atkurtume bazinį dydį valstybės tarnautojams, biudžetiniams darbuotojams, kol neišsprendžiame pensininkų pensijų kompensavimo klausimų, tokiu atveju padarykime parlamentinių išlaidų sumažinimo pratęsimą. Manau, kaip nors sugebėsime verstis su tomis, kurios šiuo momentu yra.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate pateiktam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Užsiregistravo 62 Seimo nariai, balsavo 62: už - 45, prieš - 1, susilaikė 16. Po pateikimo yra pritarta.

15.55 val.
    Baudžiamojo kodekso 149, 150, 153 straipsnių pakeitimo ir 95 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-400 (svarstymas)

    2-2 klausimas - Baudžiamojo kodekso 149, 150, 153 straipsnių pakeitimo ir 95 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-400. Pranešėjas - J. Sabatauskas, komiteto pirmininkas. Svarstymo stadija.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė Baudžiamojo kodekso 149, 150, 153 straipsnių pakeitimo ir 95 straipsnio papildymo įstatymo projektą. Buvo labai daug pastabų tiek Seimo kanceliarijos Teisės departamento, tiek Aukščiausiojo Teismo, taip pat Vyriausybės nuomonė. Faktiškai visos pastabos buvo neigiamos. Komitetas priėmė sprendimą, kad siūlomas projektas neatitinka proporcingumo principo, sankcijos prilyginamos sankcijoms už nužudymą, už terorizmą ir kitus labai sunkius nusikaltimus. Siūlymas netaikyti senaties termino prilyginamas nusikaltimams žmoniškumui ir karo nusikaltimams, todėl siūlomas projektas neatitinka Baudžiamojo kodekso bausmių sistemos. Be to, ir šiuo metu nuo 2010 m. buvo daug tiek Seimo narių, tiek Prezidentės įstatymų projektų, įstatymų leidėjas jau priskyrė projekte aptartas nusikalstamas veikas sunkiems ir labai sunkiems nusikaltimams, todėl dar didesnės atsakomybės griežtinimas už minėtas veikas nėra objektyviai pagrįstas. Pakėlus laisvės atėmimo bausmių ribas ir panaikinus alternatyvias bausmes neišvengiamai didės ir laisvės atėmimo bausmę atliekančių asmenų, kuriems išlaikyti būtinos papildomos biudžeto išlaidos. Komitetas dar siūlė Vyriausybės išvadą. Vyriausybės išvada buvo neigiama.
    Todėl bendru sutarimu komitetas priėmė tokį sprendimą - siūlyti atmesti projektą. Ačiū.
     PIRMININKAS. Komiteto nuomonei nepritaria V. Vasiliauskas. Prašom.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Norėčiau padėkoti J. Sabatauskui už labai kruopščią projekto analizę, kuri yra grindžiama ne tik tradiciškai Seimo kanceliarijos Teisės departamento ir Vyriausybės išvadomis, bet net ir Aukščiausiojo Teismo pasiūlymais. Žinoma, man labai gaila, kad mūsų Teisės ir teisėtvarkos komitetas nepritarė savo narės N. Venckienės pasiūlymui. Aišku, klausimas yra daugiau teisės filosofijos, ar mes manome, kad seksualiniai nusikaltimai prieš mūsų vaikus yra priskirtini ypač sunkiems nusikaltimams, todėl jiems taikoma speciali atsakomybė, ar pakanka bendrosios atsakomybės.
    Seimo Teisės ir teisėtvarkos komiteto ir visų kitų instancijų nuomone, pakanka bendrosios atsakomybės ir N. Venckienės pasiūlymas neva yra perteklinis ir netgi iškreipia mūsų Baudžiamojo kodekso sankcijų sistemą, todėl yra atmestinas. Tačiau visame pasaulyje matomos kylančios grėsmės prieš mūsų vaikų seksualinį išnaudojimą. Lietuvoje, deja, to nematoma. Tikiuosi, kad bent jau tie Seimo nariai, kurie turi mažų vaikų arba anūkų, vis dėlto balsuos prieš šį Teisės ir teisėtvarkos komiteto pasiūlymą. Ačiū.
     PIRMININKAS. Kas pritariate komiteto nuomonei, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Kas pritariate komiteto išvadai, balsuojate už. Komiteto išvada - atmesti.
    Užsiregistravo 57 Seimo nariai: už - 20, prieš - 16, susilaikė 19. Komiteto nuomonei nepritarta. Reikia paskirti kitą komitetą. Kolegos, prašom siūlyti. Prašau, Dangute, prie mikrofono.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Aš siūlau paskirti Sveikatos reikalų komitetą.
     PIRMININKAS. Sveikatos reikalų komitetas. Daugiau nėra jokių pasiūlymų? (Balsai salėje) Žmogaus teisių komitetas. Kolegos, gal alternatyvus balsavimas? Kas pritariate Sveikatos reikalų komitetui, balsuojate už, kas pritariate Žmogaus teisių komitetui, balsuojate prieš. Alternatyvus balsavimas. Prašom balsuoti.
    Už Sveikatos reikalų komitetą - 28, prieš - 21. Svarstys Sveikatos reikalų komitetas. Gal, Dangute, pasiūlysite datą, kada svarstysite? Atsiprašau.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Gruodžio pirmąją savaitę.
     PIRMININKAS. Gruodžio pirmąją savaitę yra posėdžiai. Tai būtų gruodžio 3 d. Tinka? Ar tinka, kolegos? Gruodžio 3 d. bus svarstomas šis klausimas.
    Aš labai atsiprašau, bet norėčiau grįžti prie 2-1 klausimo. Seniūnų sueigoje buvo aptarta, kurie komitetai svarstys, turiu galvoje tai, ką pristatė E. Masiulis, t. y. dėl Statuto, ir buvo pasiūlytas tik vienas pagrindinis Teisės ir teisėtvarkos komitetas, o svarstymo data lapkričio 28 d. Kolegos, ar galime pritarti? Galime pritarti. Ačiū.
    Pereinu prie 2-3 klausimo. Kolegos, gal sutiktumėte vieną klausimą, ne 2-3 klausimą, o dar vieną likusį klausimą 2-10a?.. Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada, pranešėjas yra J. Sabatauskas, kuris nori išvykti. Kolegos, ar sutiktumėte? Ar galime bendru sutarimu, kad šitas klausimas būtų atkeltas? Prašom. J. Sabatauskas. Svarstomas 2-10a, aišku, automatiškai 2-10a... 2-10a pristato ir paskui iš karto pereisime prie kito. Prašom.

16.03 val.
    Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Seimo nutarimo "Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą, prašant išaiškinti, ar Lietuvos Respublikos Seimo dauguma nepažeidė Lietuvos Respublikos Konstitucijos" projekto atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai

     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, komitetas svarstė išvadą dėl preliminaraus vertinimo, dėl galimo prieštaravimo Konstitucijai. Vadovaudamasis Statuto 67 straipsnio 3 punktu, atsižvelgdamas į Seimo kanceliarijos Teisės departamento išvadas ir argumentus, komitetas preliminariai įvertino, kad Seimo nutarimo projekto, kuriuo siūloma kreiptis į Konstitucinį Teismą, nuostatos galimai prieštarauja Konstitucijos 102 straipsnio 1 daliai, 105, 106 straipsniams bei Konstitucinio Teismo įstatymo 63, 64, 73 straipsniams. Komiteto sprendimas priimtas bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Motyvai prieš - V. A. Matulevičius. Prašom.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš, siūlydamas šitą nutarimo projektą, atvirai sakant, neturėjau didelių vilčių, kad jis bus palaikytas. Tiesiog norėjau po šito pasiūlymo atkreipti jūsų visų dėmesį į tai, kad vis dėlto priimant įstatymus negalima Seimo nariams, nenoriu moralizuoti, vadovautis dvejopais standartais. Šiuo atveju taip buvo pasielgta. Kai aš konkrečiai siūliau Politinių partijų įstatymo pataisą, kuri apribotų partijų teises, jeigu jos patrauktos baudžiamojon atsakomybėn, reorganizuotis arba save likviduoti, mano šis pasiūlymas buvo atmestas net jo nesvarsčius. Tačiau netrukus Seimas priėmė po pateikimo kitą pataisą, pagal kurią buvo pasiūlyta politines partijas apskritai atleisti nuo baudžiamosios atsakomybės. Tai tiek. Ačiū.
     PIRMININKAS. Kolegos, alternatyvus balsavimas. Kas pritariate Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš. Alternatyvus balsavimas: arba palaikome, arba prieštaraujame.
    Užsiregistravo 49 Seimo nariai. Balsavo 48 Seimo nariai: už - 31, prieš - 17. Yra pritarta Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadai.
    Kitas klausimas 2-10b nebus svarstomas.

16.08 val.
    Pelno mokesčio įstatymo 461 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1142 (pateikimas)

    Kolegos, pereiname prie 2-3 klausimo - Pelno mokesčio įstatymo 461 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto. Pranešėjas - E. Masiulis. Pateikimas. Prašom.
     E. MASIULIS (LSF). Mielieji kolegos, teikiame įstatymo projektą, kuriuo siūlytume neriboti apmokestinamo pelno sumažinimo dėl vykdomo investicinio projekto. Šiandieną mes turime tokią situaciją, kai įmonė, norėdama investuoti į savo plėtrą, ar į gamybos plėtrą, ar į naujų darbo vietų kūrimą, ir paskelbusi investicinį projektą, kurio kriterijai yra numatyti įstatyme, turi galimybę nuo visos investuojamos sumos, nuo 50 % nemokėti pelno mokesčio. Norint iš tikrųjų dar labiau paskatinti, kad įmonės Lietuvoje investuotų savo uždirbamą pelną, kad tokiu būdu būtų kuriamos naujos darbo vietos, būtų pažangesnės technologijos diegiamos, mūsų manymu, sprendimas neapmokestinti visos investicinės sumos pelno mokesčio iš tikrųjų leistų įmonėms patraukliau žiūrėti į investicines galimybes Lietuvoje.
    Iš tikrųjų mes labai dažnai bėdojame ir skundžiamės, kad Lietuva pagal investicijų kiekį kartais atsilieka ir nuo kaimynų, norisi, kad tų investicijų būtų daugiau, nes tai yra tiesiogiai susiję su naujom darbo vietom ir su esamų darbo vietų geresniu apmokėjimu, tačiau jokių konkretesnių sprendimų dėl to nedarome. Todėl yra siūlymas vis dėlto pabandyti priimti tokį sprendimą. Iš tikrųjų tai reikštų apie 50 mln. Lt nepatekimą į valstybės biudžetą, tiek nesurinktų valstybės biudžetas pagal šiandienius skaičiavimus, bet tai būtų iš tikrųjų trumpalaikis netekimas, nes ilgainiui investicijos, kaip sakiau, leistų didesnei žmonių daliai dirbti, uždirbti, jie mokėtų pačius įvairiausius mokesčius, ir ilgainiui biudžetas tikrai nuo to nenukentėtų.
    Tik noriu atkreipti dėmesį, kad gana panašus projektas dar pavasarį buvo teiktas Darbo frakcijos kolegų, pono V. Gapšio. Deja, jis nesulaukė Vyriausybės pritarimo. Tačiau manome, kad šiandien yra būtent tokia situacija, kad reikia daryti papildomus postūmius tam, kad mūsų ekonomika plėtotųsi, tam, kad mes sulauktume ir naujų investicijų, ir esamos kompanijos galėtų investuoti uždirbamus pinigus į savo tolesnio verslo plėtrą.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Klausia S. Jovaiša. Prašom.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, ką jūs manote, ką pasakys jums Vyriausybė, jeigu reikės jos išvados dėl šitų būsimų netekimų? Ačiū.
     E. MASIULIS (LSF). Galima truputį prognozuoti, kad Vyriausybė turbūt, jeigu pati neteikia tokio siūlymo, greičiausiai skeptiškai vertins kuklios opozicijos pastangas pagerinti investicinę aplinką Lietuvoje. Tačiau, kita vertus, aš noriu pasakyti, kad toje pačioje Vyriausybės programoje yra įrašytos labai aiškios priemonės ir tikslai, tai yra skatinti investicijas Lietuvoje, didinti darbo vietų skaičių, didinti daugiau uždirbančių žmonių kiekį, tai šitas konkretus veiksmas labai atitiktų Vyriausybės programoje numatytus tikslus.
     PIRMININKAS. Klausia B. Pauža.
     B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis Eligijau, tikrai kukli opozicija, kaip jūs sakėte, 50 mln., tai čia kuklus skaičius, bet man atrodo, iš tikrųjų jis turėtų būti didesnis. Bet su tuo kuklumu gal reikėjo palaukti dar metus, nes dabar labai negražiai atrodom. Čia ką tik jūs buvote valdžioje, to dalyko nesiūlėte, o dabar jūs labai staigiai pradėjote tokius dalykus siūlyti. Man atrodo, kad tie siūlymai kuklumu nepasižymi. Ačiū.
     E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, čia daugiau gal pastaba, ne klausimas. Aš noriu pasakyti, kad jeigu tas įstatymas būtų priimtas, jis būtų taikomas tik nuo 2015 m., nes pačiame įstatyme yra, kad apskaičiuojant 2014 m. ir vėlesnių metų mokestinių laikotarpių pelno mokestį... kitaip tariant, tai neturėtų įtakos 2014 m. biudžetui.
    O kalbant apie siūlymus, noriu pasakyti, kad ir ankstesniojoje koalicijoje vyko labai dideli ginčai ir diskusijos tarp koalicijos partnerių. Deja, liberalams nepavyko pasiekti, kad tas nulinis tarifas būtų taikomas. Bet aš viliuosi, kad socialdemokratų ekonominė politika galėtų atliepti tokius kuklius pasiūlymus.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūs atsakėte į abiejų Seimo narių klausimus. Motyvai dėl viso. Kol kas nematome. Motyvų dėl viso nėra. Kolegos, gal galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje: "Ne!") Ne. Balsuojame. Prašom balsuoti. Kas pritariate pateiktam pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate už, prieš arba susilaikote.
    Užsiregistravo 49 Seimo nariai, balsavo 49: už - 22, prieš - 7, susilaikė 20. Po pateikimo nepritarta.
    Kolegos, ką siūlome daryti? Grąžiname ar atmetame? (Balsai salėje) Yra pasiūlymas atmesti. Kas balsuoja dėl to, kad atmestume, balsuoja už, kas siūlo tobulinti, balsuoja prieš arba susilaiko. Alternatyva - už arba prieš. Kas už atmetimą, balsuojate už, kas tobulinti, balsuojate prieš. Alternatyvus balsavimas.
    Už - 29, prieš - 18. Atmesta. Ai, nėra 36, grąžintas tobulinti. Per mažai mūsų Seimo narių yra, atsiprašau, aš prie paprastų procedūrų priėjau. Eligijau, vis dėlto yra atiduota tobulinti, prašom tobulinti.

16.15 val.
    Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 20 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-725 (pateikimas)

    2-4 klausimas - Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 20 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas - E. Masiulis.
     E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū. Tobulumui tikrai nėra ribų, tai sieksime tos tobulybės.
    Jūsų dėmesiui norėčiau pateikti kitą projektą - Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 20 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Šiuo metu Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 20 straipsnio 8 dalis numato, kad nuolatiniams Lietuvos gyventojams tėvams arba įtėviams, auginantiems vaikus arba įvaikius iki 18 metų, taip pat vyresnius, jeigu jie mokosi dieninėse bendrojo lavinimo mokyklose, už kiekvieną auginamą vaiką yra taikomas papildomas neapmokestinamas pajamų dydis. Už pirmą vaiką taikomas 100 Lt, už antrą ir kiekvieną paskesnį vaiką - 200 Lt. Siūlymo esmė yra šiek tiek ženkliau paskatinti tėvus, kurie dirba, turėti motyvaciją turėti daugiau vaikų šeimoje. Siūlymas yra padidinti tuos papildomus neapmokestinamus pajamų dydžius ir už pirmą vaiką taikyti ne 100, o 300 Lt, už antrą ir kiekvieną paskesnį vaiką ne 200, o 400 Lt.
    Iš tikrųjų yra daug kalbama apie tai, kad šiandien mes turime esminę, matyt, pamatinę valstybės problemą, kai poreikis pensijų, socialinių draudimo išmokų valstybėje kiekvienais metais auga ir mūsų senjorų Lietuvoje daugėja, jau yra virš milijono. O tų žmonių, kurie uždirba ir moka mokesčius į biudžetą, per paskutinį dešimtmetį ženkliai mažėja ir niekaip neina tos blogos tendencijos sustabdyti. Puikiai suprantame, kas mūsų laukia po 10 ar 20 metų, jeigu mes nesiimsime priemonių, kaip padaryti, kad atsirastų daugiau dirbančių žmonių, mokančių mokesčius žmonių tam, kad būtų galima išlaikyti valstybės socialinius įsipareigojimus. Ši viena iš tokių nedidelių priemonių, bet vis dėlto tai būtų priemonė motyvuoti jaunas šeimas turėti, kaip sakoma, motyvaciją tam, kad šeimose atsirastų ne vienas, o du ir trys vaikai, kad iš tikrųjų valstybė mokestine lengvata prisidėtų prie tų vaikų auginimo. Noriu atkreipti dėmesį, kad kalbama būtent apie dirbančias šeimas. Lengvata galėtų pasinaudoti tik tie žmonės, kurie dirba ir augina vaikus. Tai tikrai nėra skirta tiems žmonėms, kurie gyvena iš socialinių pašalpų, ta lengvata jiems nebūtų taikoma.
    Siūlymas yra pritarti po pateikimo, o po to, aišku, kreiptis į Vyriausybę išvados, aiškintis, kokios yra valstybės finansinės galimybės, bet prašyčiau bent jau pateikimo stadijoje pritarti.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti trys Seimo nariai. Klausia B. Bradauskas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis Eligijau, metai laiko, kai jūs nebe valdžioje. Kas taip kardinaliai pasikeitė per tuos vienus metus, kad staiga prireikė tiek daug siūlymų, kurie pareikalaus milžiniškų biudžeto lėšų? Kodėl būdami valdžioje nepadarėte to, o dabar pasipylė kaip iš gausybės rago įvairūs siūlymai? Reikėjo viską sutvarkyti, mes būtume pritarę ir šiandien būtume gyvenę labai gerai. Kada jūs buvote valdžioje, jūs matėte, kad nėra jokių finansinių galimybių padaryti to, ką jūs dabar siūlote: ir pelno mokesčio, ir gyventojų pajamų mokesčio. Sakykite, kur čia šuo pakastas, ką jūs čia norite pademonstruoti šituo?
     E. MASIULIS (LSF). Mes tikrai nieko nenorime pademonstruoti, gerbiamasis Broniau, mes manome, kad yra pasiūlymai, kurie galbūt yra orientuoti... Mes visada iš biudžeto varpinės žiūrime į visus pasiūlymus, bet tokiu atveju, aš manau, valstybė yra pasmerkta dar daugelį metų būti labai skurdžia valstybe, jeigu mes nepriimsime pamatinių įstatymų, kurie yra orientuoti ne į metus, ne į ateinančius metus, ne į biudžetinius metus, o į dešimt, dvidešimt metų į priekį. Aš suprantu, kad Finansų ministerija visada, ir man būnant ministru, kai teikdavome pačius įvairiausius pasiūlymus, dažniausiai atsakydavo tradiciškai - tam nėra pinigų. Tam nėra pinigų. Bet šioje vietoje visų mūsų, Seimo narių, valia yra peržiūrėti biudžetą taip, kad mes pirmiausia prioritetą skirtume toms priemonėms, kurios yra investicija į ilgalaikę ateitį, o ne pabarstymams ir išdalijimams. Taip darėm ir mes, beje, taip daro ir dabartinė Vyriausybė. Čia niekas niekur nepasikeitė, tos pastangos buvo ir anksčiau, deja, ne visada tos pastangos ir pereitoje kadencijoje sulaukdavo pasiūlymų, siūlant liberalams. Man atrodo, kad mes visi turime ieškoti tų sprendimų, nes, kita vertus, skolinamės, skolinamės ir toliau skolinsimės, tai taip skolinsimės iki tol, kol mūsų valstybė egzistuos. Tai pagaliau priimkime sprendimus, kurie kaip tik leis ateityje turėti daugiau būsimos darbo jėgos ir po 18, po 20 metų tie žmonės gyvens Lietuvoje, dirbs ir išlaikys mus, pasenusius pensininkus.
     PIRMININKAS. Klausia Z. Žvikienė. Prašom.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Sveikinu tokį siūlymą. Padėti vaikams, padėti šeimoms, auginančioms vaikus, yra labai svarbu. Tačiau aš noriu jūsų paklausti. Kiek žinau, statistiniai duomenys rodo taip, kad šiandien šeimose yra vidutiniškai pusantro vaiko. Vadinasi, jūsų įstatymo projektas turėtų labiausiai paliesti lyg ir antro, trečio ir visų kitų vaikų, sakykim, gimimo... na, palengvinti šeimoms, turinčioms antrą ir trečią vaiką. Sakykite, kokiu principu vadovaudamasis jūs pasirinkote tą proporciją, siūlydamas neapmokestinamą minimumą, nusakydamas ribą? Gal jūs turite konkretų pasiūlymą, kur valstybės biudžete šiandien konkrečiai reikėtų numatyti, kam reikėtų neskirti lėšų, o jas skirti būtent štai šitam jūsų įstatymui įgyvendinti?
     E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū už labai konstruktyvų klausimą. Kokį kriterijų pasirinkau? Na, juokaudamas galiu pasakyti, kad savo asmeninį. Turiu du vaikus, priimtume įstatymą, gal ir daugiau atsirastų. Jeigu žiūrėtume rimtai, tai jūs teisingai pasakėte. (Balsai salėje) Man negalioja, sako Jurgis. Maždaug pusantro vaiko vidurkis yra ir Vakarų Europos valstybėse, kuriose irgi, sakykim, yra prasta demografija ir sulėtėjęs gyventojų prieaugis. Tai reiškia, kad tos visuomenės labai sensta. Norint sustabdyti visuomenių senėjimą, reikėtų, kad šeimose vidurkis būtų du su trupučiu. Akivaizdu, kad antro vaiko atsiradimas finansine prasme stipriai motyvuoja pagal šitą pateiktą projektą.
    Šaltinių siūlyčiau ieškoti pirmiausia labai gerai pasiteisinusioje ir toliau besitęsiančioje reformoje, susijusioje su socialinėmis išmokomis, kai mes atidavėme kai kurioms savivaldybėms eksperimento būdu administruoti socialines išmokas. Mes ten matome, kad pakankamai didelė ekonomija vyksta, sutaupoma lėšų, kai pačios savivaldybės administruoja socialines pašalpas vietoje, dalija tikrai tiems, kuriems to reikia. Jeigu išplėstume visa tai per visas savivaldybes, mes tikrai galėtume rasti pakankamai didelių lėšų, kuriomis kompensuotume tą netekimą, kurį patirtume priėmę šitą įstatymą.
     PIRMININKAS. Klausia A. Mitrulevičius.
     A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamasis pranešėjau, aš matau, kad teikdamas šitą klausimą turbūt jūs pats netikite, kad realu jį įgyvendinti, ypač tokį didelį šuolį - dvigubai padidinti. Visi suprantame, norime geriau šiandien gyventi, norime, kad būtų gausesnės šeimos, kad augtų laimingesni vaikai. Aš manau, mes dar neturime šiandien tų galimybių. Kokie tie resursai? Nors jūs čia bandėte ir pateikti juos, bet aš šiandien nematau. Mes turime dar didesnių bėdų iki šito klausimo.
     E. MASIULIS (LSF). Na, žiūrėkite, jeigu mes neieškosime tų resursų, tai niekada ir nerasime. Aš manau, kad biudžetas yra pakankamai didelė pinigų suma tam, kad svarbiems dalykams surastume lėšų. Aš nebūtinai sakau, kad tokią proporciją iš karto reikia kelti. Šiandien yra tik idėjos pristatymas. Jeigu būtų pritarta po pateikimo, tai, be jokios abejonės, reikia tartis ir su Biudžeto ir finansų komitetu, ir su Finansų ministerija. Gal tas pakėlimas galėtų būti po 100 Lt, galbūt nuo 2015 m., bet aš siūlau neužgesinti pačios idėjos gimimo stadijoje. Man atrodo, nesvarbu, kas ją teikia. Atmeskite šitą, tegul B. Bradauskas užregistruoja šitą pataisą, mes vis tiek balsuosime už ją ir pritarsime.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūs atsakėte į visus kolegų klausimus. Yra trys užsirašę kalbėti už. Gal nekalbėkime, kadangi visi už, ar vienas kalbės? N. Puteikis - už.
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Kolegos, nuo pridėto 100 Lt žmogus gautų 15 Lt, visi kiti atitektų mokesčiams. Taigi ta suma nėra tokia didelė, kaip atrodo.
     PIRMININKAS. Balsuojame. Kas pritariate pateiktam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Iš karto pasakau, kad prašysime Vyriausybės išvados.
    Užsiregistravo 61 Seimo narys, balsavo 61 Seimo narys: už - 42, prieš - 1, susilaikė 18. Pritarta po pateikimo Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 20 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui.
    Svarstys Biudžeto ir finansų komitetas. Svarstymo data - gruodžio 19 d. Ar galime pritarti, kolegos? Galime. Ačiū.
    Kitas klausimas. Atsiprašau. Dar B. Bradauskas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Nors automatiškai tą galima daryti, bet vis tiek noriu priminti: kadangi tai pareikalaus papildomų lėšų, tai Vyriausybės išvada čia būtina.
     PIRMININKAS. Buvo pasakyta. (Balsai salėje) Man atrodo, čia savaime. Kolegos, ar pritariame, kad reikia prašyti Vyriausybės išvados? Bendru sutarimu pritariame. Ačiū.

16.27 val.
    Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo 19 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-681 (svarstymas)

    Darbotvarkės 2-5 klausimas - Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo 19 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-681. Svarstymo stadija. Pranešėjas - B. Bradauskas, Biudžeto ir finansų komiteto pirmininkas. Prašom.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, Biudžeto ir finansų komitetas svarstė šį pasiūlymą ir bendru sutarimu pasiūlymą atmetė štai dėl kokių motyvų - dėl poligrafinio popieriaus, spausdinimo paslaugų įsigijimo ir knygų įsigijimo, neperiodinių informacinių leidinių, tarp jų skaitmeninių versijų. Tai neatitinka Europos Tarybos direktyvos, kuri buvo priimta lapkričio 28 d., kurioje išvardytas asortimentas prekių ir paslaugų, kurioms gali būti taikomos pridėtinės vertės mokesčio lengvatos.
    Dabar yra 9 % lengvata knygoms ir neperiodiniams informaciniams leidiniams, bet siūloma 5 %. Jeigu mes priimtume 5 %, tai pareikalautų mažiausiai 3,5 mln. biudžeto pajamų praradimo. Turint omeny šiandieninę situaciją, kai mes ieškome po 1 Lt, kad padidintume algas labiausiai nuskriaustiems - kultūros darbuotojams, kai kuriems statutiniams pareigūnams, bibliotekininkams ir t. t. - toks žingsnis būtų tikrai neprotingas, nes tada atsirastų ir kitų, kuriems galbūt reikia pridėtinės vertės mokesčio lengvatos. Na, taip galima įsivaizduoti, kad reikia.
    Nors prieš tai kalbėjęs Eligijus sakė, kad biudžetas labai didelis ir daug pinigų, bet tada norėčiau pasakyti: iš karto ir pasiūlykite, kam sumažinti finansavimą, kuriai sričiai - kultūrai, švietimui, sveikatai ar dar kam nors? Kai surasite rezervų, kur galima sumažinti, tada būtų galima svarstyti iš esmės. Dabar kol kas nematau pasiūlymų kam nors atimti finansavimą, o matau tik pridėti. Pridėti, deja, ne visada galima, nes biudžetas, tarp kitko, irgi turi ribas. Nors, kaip buvo sakyta, labai didelis ir daug pinigų, bet jis turi ribas. Todėl nepritariame.
     PIRMININKAS. Komitetas siūlė atmesti, taip supratau? Ačiū pranešėjui. Motyvai dėl viso. Už - pritaria komiteto nuomonei. Vytautai?
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Ne. Aš suklydau užsirašydamas. Aš pritariu savo siūlymui.
     PIRMININKAS. Prieš - V. A. Matulevičius. Komiteto išvada.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamieji kolegos, aš tikrai kviečiu nebalsuoti už tokį komiteto sprendimą. Viso labo reikia 3,5 mln. tam, kad mes pritaikytume lengvatinį kreditą knygoms ir jų leidybai, ir valstybė šitų 3,5 mln. nesuranda. Na, nejaugi Vyriausybė yra tokia bejėgė, kad negalėtų investuoti bent šios nedidelės sumos į kultūrą? Aš nenoriu agituoti. Pristatydamas projektą kalbėjau, kad knygos tapo nebeįperkamos. Knygos kainuoja, elementari knyga, keliasdešimt litų. Aš klausiau, kada jūs, gerbiamieji kolegos, paskutinį sykį sau leidote nusipirkti knygą knygyne?
    Padėtis iš tikrųjų be galo prasta šioje srityje: uždaromos leidyklos, mažėja knygų tiražai, knygynai uždaromi rajonuose, didmiesčiuose ir miesteliuose. Šis argumentas, kad trūksta pinigų, tikrai manęs neįtikino. Tai yra per daug mažytė suma. Pagaliau rėmimasis tuo, kad taikyti lengvatinį PVM tarifą trukdo Europos Sąjungos Tarybos direktyva, yra neteisinga. Dabar jau taikomas 9 % lengvatinis PVM tarifas, o direktyva leidžia taikyti tarifą tiktai knygų tiekimui.
    Gerbiamieji Seimo nariai, nelaidokime švietimo, nelaidokime kultūros. Iš tikrųjų raskime šituos pinigus, prašau jūsų. Ačiū.
     PIRMININKAS. Turbūt B. Bradauskas užsirašė kalbėti irgi už, ne prieš, aš manyčiau. Taip ar ne? (Balsai salėje) Prašom.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Aš prieš šitą įstatymą...
     PIRMININKAS. Dabar kalbame dėl komiteto išvados.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). A, atsiprašau tada. (Balsai salėje) Tai aš tada esu už komiteto išvadą.
     PIRMININKAS. Supratau. Aš taip ir sakiau.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Išjungėte.
     PIRMININKAS. Ne, ne, neišjungėme, neišjungėme.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Norėčiau du žodžius tik pasakyti. Yra lengvata tai, ką jis siūlo, 3,5 mln., kur pereitų nuo 9 iki 5 procentų, o ten, priekyje, kur jūs siūlote, tai tikrai prieštarauja Europos Sąjungos direktyvai. Čia 3,5 mln., kitas ateina - vėl 3,5 mln., kitas ateina - 2 mln., trečias - 5 mln. Žinote, kiek susideda? Taip kiekvieną kartą vis ateina: tik 2 mln., tik 3 mln., tik 5 mln., bet kada sudedi į krūvą - šimtai milijonų susidaro, štai kur yra esmė. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame. Balsuojame, tik dabar prašau nesumaišyti: kas pritariate komiteto nuomonei atmesti, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Vyriausybės išvada buvo irgi neigiama. (Balsai salėje) Buvo išvada.
    Užsiregistravo 56 Seimo nariai, balsavo 56. Už - 33, prieš - 18, susilaikė 5. Yra pritarta komiteto... Nepritarta? O, vėl 36 reikia iš viso. Nėra 36. Vadinasi, kolegos, skiriame kitą komitetą. Kokių yra pasiūlymų, kolegos? Kokį komitetą siūlome? Prašau, Povilai. Švietimo komitetą siūlo. Ar yra daugiau pasiūlymų? Gal galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Galime. Ačiū. Ir tada svarstymo datą prašom pasakyti. Bet, kolegos, iš karto prašysime Vyriausybės išvados, nes tai buvo praeitos Vyriausybės išvada. Iš karto tada numatome didesnę datą, aš net manyčiau, kad reikėtų pavasario sesijoje svarstyti. Ar tinka toks dalykas? Gal bus daugiau pinigų. Ar tinka bendru sutarimu? Svarstome pavasario sesijoje, prašome Vyriausybės išvados. Ačiū.

16.36 val.
    Prokuratūros įstatymo 4 straipsnio 1 dalies ir 11 straipsnio 2 dalies pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-908 (pateikimas)

    2-6 klausimas - Prokuratūros įstatymo 4 straipsnio 1 dalies ir 11 straipsnio 2 dalies pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas - V. A. Matulevičius. Pateikimas.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, kai aš registravau šį įstatymo projektą, kuriuo siūloma pakeisti Prokuratūros įstatymo 4 straipsnį ir 11 straipsnį, tai buvo dar prieš prasidedant rudens sesijai, taigi aš net nežinojau, kad dėl prokuratūros darbo prasidės tokia konfrontacija ir Seime užvirs tokios aistros.
    Aš viso labo šiuo įstatymo projektu siūlau grąžinti tą padėtį, kuri buvo iki 2012 m. sausio 1 d. Iki mano nurodytos datos pagal Prokuratūros įstatymo 4 straipsnį Lietuvos Respublikos Seimas turėjo teisę atlikti parlamentinę prokuratūros priežiūrą. Galbūt skamba keistokai, bet iš tikrųjų nuo 2012 m. sausio 1 d. Prokuratūros įstatyme atsirado nuostata, kurioje sakoma apie tai, kad Seimas turi teisę atlikti tiktai neprocesinės prokuratūros veiklos priežiūrą.
    Tai dabar aš norėčiau užduoti retorinį klausimą: ką reiškia atlikti neprocesinės prokuratūros veiklos priežiūrą? Aš pasiimu Prokuratūros įstatymo 2 straipsnį. Ten yra surašyta 11 punktų, kokia yra prokuratūros paskirtis, jos funkcijos, ir beveik visi šitie punktai kalba apie procesinę veiklą. Tai man tada kyla klausimas: kokią prokuratūros veiklą gali prižiūrėti Lietuvos parlamentas? Nebent ūkinę veiklą, nebent tai, kaip keičiami langai ar kaip darbuojasi ūkvedys. Todėl aš...
    Mano pasiūlymas visiškai neoriginalus - aš siūlau grąžinti tai, kas buvo iki 2012 m. pradžios, kitaip sakant, vėl sugrąžinti tą ankstesnę normą, kurioje kalbama apie tai, kad prokuratūros veiklos prioritetus nustato ir prokuratūros parlamentinę veiklos kontrolę atlieka Lietuvos Respublikos Seimas Seimo statuto nustatyta tvarka.
    Taip pat norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į tai, kas galbūt pasakys akivaizdžiau, ko buvo siekiama tomis pataisomis, kuriomis Seimui buvo uždrausta atlikti procesinės veiklos kontrolę, kad keičiant šį straipsnį buvo pakeistas ir pats šio straipsnio pavadinimas. Anksčiau, iki 2012 m. pradžios, jis skambėjo taip: "Prokuratūros veiklos kontrolė". Vietoj šios sąvokos atsirado "Prokuratūros sąveika su kitomis valstybės institucijomis". Ką reiškia prokuratūros sąveika? Aš įsivaizduoju, kad sąveikauti gali lygiaverčiai subjektai.
    Be to, keičiant įstatymą 11 straipsnyje atsirado tokia norma, kad prokuroras, atlikdamas savo funkcijas, yra nepriklausomas nuo kitų valstybės valdžios institucijų. Šią nuostatą aš irgi savo projekte siūlau šalinti. Ką reiškia, kad prokuroras, atlikdamas savo funkcijas, yra nepriklausomas nuo kitų valstybės valdžios institucijų? Tai reiškia, kad prokuratūra yra prilyginama kitai valstybės valdžiai, o kaip mes žinome, Konstitucijos 5 straipsnyje yra nurodyti subjektai, kurie mūsų valstybėje vykdo valdžią. Kas tai yra? Seimas, Respublikos Prezidentas ar Prezidentė, Vyriausybė ir teismai. Prokuratūra šiomis Prokuratūros įstatymo normomis buvo paversta dar viena valdžia. Aš siūlau šią padėtį ištaisyti. Ačiū.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti P. Gylys. Prašom.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Iš tikrųjų aš manau, kad yra daug rimtų argumentų grįžti prie tos tvarkos, kuri egzistavo iki tol, ir aš manau, kad... Man atrodo, mes tuo metu galbūt prokuratūroje mažiau problemų turėjome. Kaip matome, dabar prokuratūra tampa bene tokia jautriausia teisėsaugos grandimi. Galbūt kaip tik dėl to, kad parlamentas neturi teisės prižiūrėti tos institucijos? Ar jūs čia... kaip manote, ar pagal konstitucinę mūsų sandarą mes čia pabloginame ar pageriname situaciją?
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Ačiū už klausimą, profesoriau. Aš manau, galima būtų atsakyti remiantis tokia analogija, kaip buvo vertinamas prokuratūros darbas iki mano minimų pataisų priėmimo ir kaip jis vertinamas dabar. Neidealizuodami tos prokuratūros, kurią prižiūrėjo ankstesnės kadencijos Seimas (vis dėlto prokuratūros, kiek aš prisimenu, irgi būdavo marinamos bylos arba metų metais ar net dešimtmečiais svarstomos), mes prisimename ir tokį precedentą, kaip, tarkime, tyrimai Ministro Pirmininko atžvilgiu ir panašiai. Buvo rezonansinių bylų, sukėlusių didelį susidomėjimą ar pasipiktinimą visuomenės, jos vis dėlto buvo išspręstos.
    Aš norėčiau pabrėžti, kad šiuo atveju nėra kalbama apie politikų kišimąsi į prokuratūros darbą. Už kišimąsi į prokuratūros procesinę veiklą ir neteisėtus nurodymus įstatymuose, kaip jūs žinote, yra numatyta baudžiamoji atsakomybė. Kalbama yra apie tai, kad parlamentas, kuris dalyvauja skiriant generalinį prokurorą, turėtų teisę domėtis ir kontroliuoti Statute numatytomis priemonėmis tai, kas vyksta prokuratūroje. Pavyzdžiui, man dabar būtų labai įdomu sužinoti, kaip iš tikrųjų yra su tuo "Snoru". Aš pateikiu kaip pavyzdį. Kas vis dėlto nutekino tą informaciją? Ar ne pati prokuratūra, kaip rašo kolegos žurnalistai, tačiau mes net negalime užduoti šito klausimo. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į klausimus. Motyvų dėl viso nėra norinčių kalbėti.
    Prašom balsuoti. Kas palaikote pateiktą projektą, prašom balsuoti už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Užsiregistravo 49 Seimo nariai.
    Balsavo 46: už - 28, prieš - 1, susilaikė 17. Yra pritarta pateiktam projektui. Yra siūloma, kad pagrindinis ir vienintelis komitetas - Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje. Ar, kolegos, galime pritarti? Galime. Ačiū.

16.44 val.
    Įstatymo "Dėl užsieniečių teisinės padėties" 32, 33, 36, 40, 46, 492, 58 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4304(2) (pateikimas)

    Kitas 2-7 klausimas - Įstatymo "Dėl užsieniečių teisinės padėties" 32, 33, 36, 40, 46, 492, 58 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Pranešėjas - G. Steponavičius. Pateikimas.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, tie kolegos, kurie dar esate salėje, noriu jums pristatyti Užsieniečių teisinės padėties įstatymo kelių straipsnių pataisas. Priminsiu, kad šių pataisų ištakos siekia maždaug dvejus metus, kai dar ankstesnė Vyriausybė Seimui teikė sistemines Užsieniečių teisinės padėties įstatymo pataisas. Tarp jų buvo ir šitie pakeitimai, tačiau įklimpus visam įstatymui jos taip ir liko nepriimtos, bet būtinybė tokias pataisas priimti buvo suvokta. Trumpai noriu pristatyti jų esmę.
    Per pastaruosius trejetą metų Lietuvoje visų pirma Europos Sąjungos lėšų ir valstybės požiūrio dėka turbūt jau 1,5 mlrd. Lt yra investuota į mūsų aukštojo mokslo infrastruktūrą. Kaip žinote, yra sukurti net penki slėniai. Jau yra nupirktos arba artimiausiu metu bus nupirkta ir pradės veikti keli šimtai modernių laboratorijų. Natūralu, kad visa šita šiuolaikiška platforma sudaro galimybes Lietuvai kurti daug pažangių technologinių dalykų, bet tam reikalingos sutelktos ne tik Lietuvos mokslininkų, bet taip pat ir protų iš užsienio, pritrauktų į Lietuvą, pajėgos.
    Todėl pažvelgus sistemiškai į tai, kokios iki šiol yra galiojančios procedūros, akivaizdu, kad, siekdami ne bet kokius užsieniečius darbuotojus pritraukti, o būtent pačius gabiausius, talentingiausius iš mokslo srities, mes konkuruojame su kitomis šalimis tiek regione, tiek pasaulyje. Jeigu žiūrėtume retrospektyviai, net ir tokios nedidelės šalys kaip, tarkim, Lietuva ar Izraelis, prieš dešimtmečius suprato, kad yra prasminga talentus pritraukti ir įdėti pastangų į tai, kad gabūs jauni ar apskritai mokslininkai iš užsienio ilgesniam ar trumpesniam laikui atvyktų į šalis dirbti, kurti bendradarbiaujant su verslu, sukurti ir naujų darbo vietų. Todėl Lietuvos kontekste teikiamos pataisos irgi yra svarbios.
    Iki šiol leidimo gauti dirbti mokslo darbuotojams ar jų šeimos nariams išdavimo trukmė buvo iki šešių mėnesių. Jeigu mes pasižiūrėtume, koks yra dinamiškas procesas ir kaip greitai reikia priimti sprendimus ar versle, ar moksle, aišku, kad tokie svarstymo terminai neatitinka jokių racionalaus sveiko proto principų, todėl yra siūloma šitą laikotarpį sutrumpinti iki dviejų mėnesių. Mokslo studijų institucijos ir verslas tikrai žinodami šitą problemą tai sveikintų. Atitinkamai ir kai kurios kitos praktinės įsidarbinimo (pabrėžiu, mokslininkų) antros ir trečios pakopos, t. y. magistrų arba doktorantų lygmens, (...) būtų sprendžiamos šiomis pataisomis.
    Vėlgi noriu pasakyti, kad buvo praėjusios kadencijos pabaigoje įregistruotos panašios pataisos. Šitų pataisų autoriais buvo ir A. M. Pavilionienė, ir V. Stundys, ir V. Gedvilas. Išties supratimas, tikiuosi, yra gana platus ir šitos Vyriausybės.
    Kolegos, atsakysiu į klausimus, jeigu tokių bus. Prašyčiau po pateikimo šito įstatymo projektui pritarti.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūsų niekas nenori paklausti.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Negaliu patikėti, bet ačiū už dėmesį.
     PIRMININKAS. Ačiū, Gintarai. Kolegos, gal galime bendru sutarimu pritarti svarstymo stadijoje? Galime. Ačiū. Yra siūloma svarstyti gruodžio 19 d. Pagrindinis - Žmogaus teisių komitetas, papildomi - Teisės ir teisėtvarkos ir Užsienio reikalų komitetai. Ar galime pritarti, kolegos, šitiems komitetams ir datai? Galime. Ačiū. Kolegos, gruodžio 19 d.

16.48 val.
    Civilinio proceso kodekso 736 straipsnio 2 dalies pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-895, Darbo kodekso 225 straipsnio 3 dalies pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-896 (pateikimas)

    Kitas - 2-8a ir 2-8b klausimai - Civilinio proceso kodekso 736 straipsnio 2 dalies pakeitimo įstatymo projektas ir Darbo kodekso 225 straipsnio 3 dalies pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas - V. A. Matulevičius. Prašom.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, savo projektu aš siūlau keisti dabar egzistuojančią skolų išieškojimo tvarką ir priimti tam tikrus Civilinio proceso kodekso ir Darbo kodekso pakeitimų įstatymus.
    Nenorėdamas labai plėstis, norėčiau pasakyti esmę, kad pagal dabar galiojančią skolų išieškojimo tvarką yra diferencijuojamos skolos, atsiradusios dėl nusikalstamos veikos ir su tuo nesusijusios, tiktai tada, jeigu žmogus gauna minimalų mėnesinį atlyginimą. Tada išieškoms, kurios atsirado, tarkim, padarius žmogui žalą, jo sveikatai arba iš vaikų atėmus, nužudžius maitintoją, yra taikomas 50 % tarifas. Visų kitų rūšių išieškoms, kurios nesusijusios su nusikalstama veika, taikomas 20 % tarifas. Tačiau jeigu žmogaus pajamos viršija minimalų mėnesinį atlyginimą, jau visiems yra taikomas vienodas - 70 % tarifas. Ir tiems, kuriems skolos atsirado dėl nusikalstamos veikos, ir tiems, kuriems skolos atsirado, tarkim, dėl visai kitų gyvenimo aplinkybių, tarkim, dėl skyrybų, kurios galbūt įvyko net valia ne to žmogaus, kuris tas išieškas priverstas mokėti.
    Todėl įstatymo projektu aš siūlau palikti galiojantį 70 % tarifą išieškoms, kurios susijusios su nusikalstama veika, ir sumažinti toms išieškoms iki 50 %, kurios nesusijusios su nusikalstama veika. Atimti iš žmogaus 70 % jo pajamų - prie ko tai veda? Paprasčiausiai žmonės, įsidarbinę nelegaliai, pradeda slėpti savo pajamas ir panašiai. Taigi aš manau, kad siūlomas projektas... Iš pradžių gali būti ir tų surenkamų pajamų kritimas, bet ilgainiui, aš esu tikras, atsirastų daug daugiau žmonių, kurie, esant mažesniems išieškų dydžiams, geranoriškai mokėtų šitas skolas.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti vienas Seimo narys R. Kupčinskas. Prašom.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis Vytautai, man atrodo, kad jūs savo pateiktame įstatymo projekte iškėlėte labai skaudų ir reikšmingą klausimą. Aš manyčiau, kad iš viso tie, kurie gauna mažas pensijas ir dažnai, ieškodami teisingumo, kreipiasi į teismus ir juos pralaimi, ir po to iš jų išieškoma, kad ir 50 %, jeigu, tarkim, gauna truputį daugiau nei 600, tai jūs įsivaizduojate, į kokią finansinę padėtį jie pakliūva? Manau, kad šitą temą, sprendžiant šitą klausimą teisiniu požiūriu, tikrai reikėtų tęsti. Ačiū. Aš tik tiek norėjau.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Dėkoju už pastabas. Aš galėčiau pateikti dar tokį skaičių, kad būtų visas vaizdas, ką reiškia dabartinės galiojančios normos. Sakykime, vidutinis atlyginimas Lietuvoje yra 2232 Lt, tai dabar žmogui, ne žmogžudžiui, o tam, kuris prasiskolino kartais ar dėl neatsakingumo, ar dėl objektyvių aplinkybių, tarkim, bankrutavo per krizę, tai pagal dabartinę tvarką išieškojus 70 %, žinote, kiek jam lieka mėnesiui pragyventi? 685 Lt. Kas neslėps pajamų ir nebėgs į užsienį nuo tų visų skolų?!
     PIRMININKAS. Klausia D. Petrulis.
     D. PETRULIS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Iš tikrųjų norėjau teikėjo paklausti, ar nebus pažeistos kreditorių teisės ir neiškreipta teisių ir pareigų vienovė? Aš manau, kad tą procentinę dalį galėtų nustatyti teismai pagal individualią praktiką, kaip jie, tarkim, įsivaizduoja, dėl ko būtent tas 70 %? Toks klausimas.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Atsiprašau, (...) mikrofonas, neišgirdau.
     D. PETRULIS (LSDPF). Ar taip nebus pažeistos kreditorių teisės ir neiškreipta teisių ir pareigų vienovė? Ar tą procentinę dydžio dalį...
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Taip, supratau klausimą. Iš pirmo žvilgsnio galbūt taip, tas kreditorius neatgaus tiek daug, kaip dabar pirmuoju laikotarpiu. Bet pripažinkime, kad yra žmogaus teisės. Negalima iš žmogaus atimti beveik visų jo pajamų. Pagaliau jam dingsta stimulas atidirbti tas skolas, jeigu atima 70 %. Atsakydamas į jūsų klausimą aš norėčiau atkreipti dėmesį dar į vieną dalyką. Yra toks dalykas, kaip Lietuvos banko atsakingo skolinimosi nuostatos, taip? Tai ten atsakingu skolinimusi laikoma padėtis, kai žmogaus paimta iš banko paskola neviršija 40 % jo tvarių pajamų. Vadinasi, yra šansas, kad jis atiduos. Aš noriu pasakyti, kad 70 % yra beviltiškas tarifas. Todėl siūlau pritarti jo pakeitimui.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui, jūs atsakėte į visus klausimus. Motyvai dėl viso. Už - E. Gentvilas.
     E. GENTVILAS (LSF). Ačiū. Aš norėčiau kolegas paraginti pasižiūrėti ne pro pirštus. Čia yra labai rimtas pasiūlymas su labai rimtai išdėstytais argumentais. Aš nebenoriu jų kartoti, bet atsižvelkite, kad tikrai kalbama ne apie tyčinius nusikaltimus, žmogžudžius ir panašiai, kalbama apie netyčinius, vadinkime, nusikaltimus. Tai tikrai vienas iš svarbių argumentų, kad žmogus nespruks, nesislapstys, o įgausime vilties, kad bus atsiskaityta. Raginu balsuoti už šitą įstatymo projektą.
     PIRMININKAS. Kolegos, gal galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Negalime. Kas pritariate pateiktam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Iš karto balsuojame už abu projektus, darbotvarkės klausimus 2-8a ir 2-8b, kaip ir sakiau, kai pristatė abu klausimus. Vienas yra lydimasis.
    Užsiregistravo 54 Seimo nariai, balsavo 53: už - 48, susilaikė 5. Pritarta projektams po pateikimo.
    Kolegos, dėl pirmojo 2-8a klausimo (projekto Nr. XIIP-895) pagrindinis yra Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas - Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje. Kolegos, ar galime pritarti? (Balsai salėje) Ačiū.
    Dėl kito klausimo, lydimojo projekto Nr. XIIP-896, pagrindinis yra Socialinių reikalų ir darbo komitetas, o papildomas - Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Irgi yra siūloma svarstyti pavasario sesijoje. Kolegos, ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Ačiū.

16.57 val.
    Asmens tapatybės kortelės įstatymo 5 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-919(2), Konsulinio statuto 25 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-920(2), Konsulinio mokesčio įstatymo 3 ir 6 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-947 (pateikimas)

    2-9a, 2-9b, 2-9c klausimai - Asmens tapatybės kortelės įstatymo 5 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-919(2). Pateikimas. Tai pagrindinis įstatymas ir lydimieji įstatymai - Konsulinio statuto 25 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-920(2) ir Konsulinio mokesčio įstatymo 3 ir 6 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-947. Pranešėjas - R. Šimašius. Prašom.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Mielieji kolegos, neslėpsiu, iš tikrųjų tai nėra pasaulį aukštyn kojom verčiantis projektas, tai yra paprastas buitinis projektas, kylantis iš labai paprastų žmonių poreikių. Aš vėlgi neslėpsiu, man apie tą problemą parašė vienas žmogus, gyvenantis užsienyje, konkrečiai Austrijoje, ir susiduriantis su labai paprasta problema. Europos Sąjungoje visur Šengeno zonoje galima naudotis lietuviška asmens tapatybės kortele. Jeigu žmogus darbo, studijų, šeimyniniais ar kitais reikalais išvyksta ilgesniam laikui į Šengeno zonos šalį, kur jam visiškai nereikia paso (jis gal gyvenime to paso net neturėjo), ir staiga jis nori atsinaujinti tą asmens tapatybės kortelę, kuri jam baigėsi, pasirodo, vienintelė kliūtis, dėl ko tos kortelės jis negali atsinaujinti Lietuvos atstovybėje, yra įstatymo nuostatos, kad to padaryti negalima.
    Procedūros nė kiek nesiskirtų nuo paso padarymo, jeigu įstatymai tai leistų. Rinkliava, viskas galiotų lygiai taip pat. Vienintelė kliūtis yra išankstinis kažkada seniai buvęs sumanymas, kad tapatybės kortelė yra skirta naudotis Lietuvos Respublikoje, o pasas - užsienyje. Natūralu, kad tada dar nebuvo galvojama apie tai, kad tas vidaus dokumentas bus skirtas vis daugiau ir daugiau šalių, t. y. bent jau Europos Sąjungoje. Kažkodėl ta nuostata užsiliko, ir, tiesą sakant, kai užregistravau tą nuostatą, sulaukiau ne vieno priekaišto, kur jūs anksčiau buvote, ką jūs anksčiau galvojote? Man atrodo, ir aš, ir visi kiti turime prisiimti sau tą klausimą, o kur mes anksčiau buvome, ką anksčiau galvojome?
    Iš tikrųjų tai padaryti reikia geriau vėliau, negu niekada. Tikrai daug mūsų tautiečių gyvena kitur ir jie nori savo reikalus susitvarkyti paprastai, kad galėtų išdidžia galva minėti Lietuvą, sakyti, žiūrėkit, kaip paprastai aš tvarkausi savo reikalus, ir būti Lietuvos patriotais. Aš, tiesą sakant, tikrai manau, kad tai yra buitinio reikalo sutvarkymas, jis yra pribrendęs, perbrendęs ir labai kviesčiau palaikyti. Tikiuosi, kad svarstymas neužtruks ir galėsime savo piliečiams pasiųsti gerą žinią. Ačiū.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti keturi Seimo nariai. Klausia E. Jonyla.
     E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, sakykite, išduodant asmens tapatybės kortelę terminas iki metų, lyg ir piliečiui nereikia dalyvauti, o jeigu daugiau nei metai, reikia dalyvauti. Aš manau, kad vienodai svarbi ta kortelė ir mažiau negu metai, daugiau negu metai. Dėl ko čia yra šitas skirtumas? Ačiū.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Iš tikrųjų net negalėčiau atsakyti, kur čia yra logika. Čia visos procedūros yra perimtos iš paso reglamentavimo, tai, kas galioja pasui, lygiai taip pat perkelta ir asmens tapatybės kortelei. Aš, tiesą sakant, nežinau, galbūt yra tobulintinos ir paso išdavimo procedūros. Galbūt. Jeigu taip, tuomet reikėtų ir pasą tobulinti, ir tapatybės kortelę. Mano intencija buvo vienintelė - kad būtų galima užsienyje pasiimti tapatybės kortelę, o procedūra yra visiškai, nelietuviškai sakant, copy, paste iš paso procedūrų ir kad nepainiotų konsuliniai darbuotojai, nesukurtų pridėtinių kaštų, nesuveltų procedūrų, viskas yra iš paso išdavimo ir keitimo tvarkos.
     PIRMININKAS. Klausia M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju. Aš suprantu, kad paso vertės arba statuso mažinimas, kitaip sakant, tarybinės liaudies kūrimas, yra globalizacijos pasekmė. Iš tiesų asmens tapatybė nelabai suprantama. Asmens tapatybės kortelė yra skirta vidaus naudojimui, o išorės naudojimui yra skirtas pasas. Todėl asmens tapatybės kortelės naudojimo užsienyje skatinimas ir yra paso statuso žeminimas, paaiškinau.
    O klausimas mano toks. Asmens tapatybės kortelės išdavimas konsulinėje įstaigoje reikalautų... Žinai, kaip išduoda, imami pirštų atspaudai, nuotraukos daromos, dar visokių procedūrų atliekama. Ar kiekvienoje toje įstaigoje mes statysime atskirą įrangą? Kokiu būdu techniškai bus galima paimti pasams atspaudus? Ką, juos siųsti specialiu paštu į Vilnių? Vilniuje padaryti kortelę, paskui atgal grįžti. Kaip technologiškai galėtų atrodyti?
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamasis Mečislovai, jeigu kada nors mano kokiam nors įstatymo projektui pritarsite, aš iš tikrųjų jums šokolado plytelę nupirksiu, nes panašu, kad niekada nepritarėte.
    Bet aš galiu pasakyti, visą tą įrangą mūsų atstovybės turi. Turi, nes jos turi pareigą išduoti pasą. O paso procedūra nėra paprastesnė negu tapatybės kortelei išduoti, daugeliu atvejų yra ta pati. Todėl klausimas, ar ta įranga turi dūlėti ir nebūti naudojama kitam dokumentui, ar galėtų būti panaudojama ir tapatybės kortelei? Mano siūlymas, kad ta įranga būtų panaudojama.
    O dėl paso vaidmens, sovietizacija, globalizacija. Vis dėlto drįstu pasakyti, Jungtinėse Valstijose ir šiandien nebūtinas joks asmeninis dokumentas piliečiui, jis gali būti visavertis pilietis, net balsuoti gali be to dokumento. Sovietų Sąjungoje - taip: žmogus be paso - žmogaus kaip ir nėra. Iš tiesų aš manau, kad mes turėtume žengti į tą pusę, kad labiau gerbtume žmogų, netgi tada, jeigu dėl kokios nors priežasties jis neturi su savimi paso. Jeigu tą turėjote omenyje, tai sutinku, jeigu ne tą, tai nesutinku.
     PIRMININKAS. Klausia A. Mitrulevičius.
     A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Iš dalies į mano klausimą jūs jau atsakėte, kadangi klausimas buvo gerbiamojo kolegos M. Zasčiurinsko. Ačiū.
     PIRMININKAS. Klausia R. Kupčinskas.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, gal aš ne visai tiksliai supratau, bet taip išeina, kad jeigu piliečio identifikavimo kortelė bus išsiųsta paštu, tai jam faktiškai visai nereikės eiti į konsulinę įstaigą ar panašiai. Tai jis ir pareiškimą tada gali atsiųsti paštu, faktiškai iš viso nereikia rodytis konsulinėje įstaigoje, viskas susirašinėjimo būdu vykdoma? Bet čia truputį su tuo pačiu asmenybės nustatymu susikerta. Ačiū.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamasis kolega, iš tikrųjų yra tokia galimybė, ir aš džiaugiuosi, kad yra galimybė dalį procedūrų atlikti paštu. Bet aš dar kartą noriu pabrėžti, kad šiuo atveju aš neišrandu jokios naujos procedūros. Man atrodo, kad galbūt teoriškai ir paprastesnė kai kur ji galėtų būti. Bet procedūra yra grynai nukopijuota iš tos, kuri jau šiandien galioja dėl paso. Jeigu šiandien, tarkime, Vienoje gyvena žmogus, kuris nori pasikeisti pasą, jam taikomos tam tikros procedūros. Ką aš siūlau? Jeigu tas žmogus nuspręstų pasidaryti ne pasą, bet tapatybės kortelę atsinaujinti, kad jam irgi būtų taikomos tokios pačios procedūros, kurios šiandien yra taikomos jam toje pačioje Vienoje ar Barselonoje, ar Berlyne, nesvarbu, pasiimant pasą. Naujų procedūrų nėra sugalvojama, kokių nors naujų skylių, landų ar supaprastinimų nėra padaroma, išskyrus vienintelę, kad galima pasiimti ir tapatybės kortelę, ne tik pasą.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui, jūs atsakėte į visus klausimus. Motyvai dėl viso. Nėra užsirašiusių. Kolegos, gal galime bendru sutarimu pritarti? Galime. Balsuojame? Norite balsuoti? Gerai. Balsuojame. Kas už pateiktą projektą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Balsuojame iš karto už tris įstatymų projektus už, už pagrindinį ir du lydimuosius.
    Užsiregistravo 55 Seimo nariai. Balsavo 54 Seimo nariai: už - 42 Seimo nariai, susilaikė 12. Pateiktiems projektams yra pritarta.
    2-9a - Nr. XIIP-919. Dėl šio įstatymo projekto yra siūlomas pagrindinis komitetas Užsienio reikalų komitetas, papildomi - Teisės ir teisėtvarkos komitetas ir Žmogaus teisių komitetas. Siūloma svarstyti gruodžio 19 d. Kolegos, ar galime pritarti? Ačiū, galime. Bendru sutarimu.
    Dėl įstatymo projekto Nr. XIIP-920, kuris yra lydimasis, siūlomas pagrindinis Užsienio reikalų komitetas, papildomi - Teisės ir teisėtvarkos komitetas ir Žmogaus teisių komitetas. Irgi siūloma svarstyti gruodžio 19 d. Ar galime sutarti bendru sutarimu? Galime. Ačiū.
    Dar vienas lydimasis - Nr. XIIP-947. Pagrindiniu siūlomas Biudžeto ir finansų komitetas, papildomais - Teisės ir teisėtvarkos komitetas ir Užsienio reikalų komitetas. Svarstymo data taip pat gruodžio 12 d. Ar galime sutarti bendru sutarimu? Gruodžio 19 d. Kolegos, ar galime sutarti bendru sutarimu? Galime. Ačiū. Yra pritarta.

17.07 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 100 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-916 (pateikimas)

    2-11 klausimas - Administracinių teisės pažeidimų kodekso 100 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas - R. Šimašius. Remigijus yra. Prašom.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Kolegos, ačiū už palaikymą dėl ankstesnio projekto. Čia irgi yra projektas, susijęs su labai praktiniais ir buitiniais dalykais. Turiu pasakyti, kad Administracinių teisės pažeidimų kodekso 100 straipsnis yra tiek morališkai pasenęs, kad vien dėl kalbos redagavimo jį reikėtų keisti, ir kolega R. Žemaitaitis jau buvo pateikęs pasiūlymų, kurių daliai yra pritarta po svarstymo. Bet mano yra truputį plačiau. Atkreipsiu dėmesį į dvi esmines problemas.
    Viena problema yra susijusi su tuo, kad mes vis dar šiuo straipsniu iliustruojame, kad skirtingai traktuojame privačią ir valstybinę nuosavybę. Jeigu privati žemė, privačios nuosavybės teise turima, yra netvarkoma, apžėlusi, apleista, piktžolės sėjasi į kitus sklypus, tai mes savininką surandame ir baudžiame. O jeigu savivaldybės prižiūrima, patikėjimo teise valdoma žemė, ar valstybės, yra neprižiūrima, kodeksas nesudaro sąlygų nieko padaryti jokiam asmeniui, kuris patikėjimo teise valdo tą žemę. Todėl turime vaizdelį, atsiprašau, bet prie Žaliojo tilto Sosnovskio barščiai masiškai užžėlę ir niekam dėl to galvos labai neskauda, visą laiką pasiteisinama, kad nėra rangovų, kurie galėtų atlikti tą išnaikinimą ar dar ką. Nors visiems aišku, kad tai yra naikintinas augalas, ko gero, vienintelis Lietuvoje.
    Mano pirmas siūlymas, kuris glūdi tame projekte, yra suvienodinti privačių savininkų ir patikėjimo teise valdančių žemę teises ir pareigas, kad būtų vienodai traktuojami ir žemę vienodai prižiūrėtų.
    Kitas aspektas yra galbūt kiek sudėtingesnis. Mes turime iš tikrųjų tokį dalyką kaip žemės paskirtis. Kaip praktiškai yra nustatoma, ar tvarkoma žemė, ar netvarkoma? Kai kuriais atvejais pagal skundus, pagal reakciją į konkrečią situaciją, bet daugeliu atvejų iš viršaus padaroma toponuotrauka ir pažiūrima, tarkime, turi būti pieva, o ten pridygę ko nors: krūmynų, medžių, pušaičių, berželių. Kadangi tų beržų ir pušų ten neturi būti, vadinasi, žemė yra netvarkoma, vadinasi, skiriama bauda. Tų baudų žmonės yra gavę, pjauna paskui tas pušis ir beržus. O kas vyksta paskui, dar įdomesnė situacija.
    Lietuvoje galioja nederlingų žemių apželdinimo programa, o būtent nederlingose žemėse dažniausiai savaime ir užsisėję beržai ir pušys. Tada žmonės, gavę tą baudą, išpjovę tas pušis, kreipiasi į Aplinkos ministeriją, gauna pinigų nederlingai žemei įmiškinti ir tada vietoj gražiai užaugusių ir vaizdingų medelių jie tvarkingai eilėmis susodina medžius, orientuodamiesi į tai, kur didesnė išmoka, o ne į tai, kas ten augs.
    Man šita situacija iš tikrųjų, atsiprašau, primena absurdo teatrą. Kas yra siūloma pakeisti šiuo atveju? Ne apie išmokas kalbama, bet apie tai, kad jeigu tam tikrais atvejais žemė pagal dabartinį traktavimą kaip ir netvarkoma, bet iš tikrųjų tai žalos nedaro niekam: nei gretimiems sklypams, nei tolimesnei galimybei žemę naudoti pagal paskirtį, neįvyksta neatšaukiamų ar kaimynams blogų pasekmių, jeigu nieko to neįvyksta, tai elementariai baudos nereikia taikyti. Nereikia taikyti ir nereikia traktuoti, kad tai yra pažeidimas. Jeigu net žemės ūkio paskirties žemėje užaugo medis, tegul jis auga, ateis laikas, galima bus nukirsti, parduoti medieną, naudoti baldų pramonei ir toliau ten sėti daržoves. Jeigu tuo tarpu užaugo piktžolės, kas, deja, daugeliu atvejų yra nefiksuojama, usnys sėjasi pas kaimynus ūkininkus, nežinau, čia gal kaimiškų regionų turėtų daugiau įsiklausyti žmonės, jeigu kaimynams tai yra problema, tai reikia kreipti į tai dėmesį, fiksuoti ir tik tokiu atveju bausti. Mano supratimu, tai sudėliotų į vietas įvairius dalykus ir leistų pasiekti visų tikslų suderintai ir sklandžiai.
    Ką noriu pasakyti dėl Teisės departamento pastabų? Ten kelios techninės pastabos yra, tai iš tikrųjų žodžius "gretimas sklypas" ar "negretimas sklypas" galima pagludinti, patikslinti. Aš tikrai su tomis pastabomis sutikčiau, galima į jas atsižvelgti. Ačiū.
     PIRMININKAS. Klausimams liko 6 minutės... 10 minučių. Užsirašė klausti net 7 Seimo nariai. Klausia B. Pauža.
     B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, jūs iš tikrųjų savo siūlymu norite padaryti labai didelį perversmą. Žinoma, jeigu tai pavyktų, nežinau, kaip čia būtų. Bet aš noriu paklausi jūsų. Vis dėlto, man atrodo, principinis klausimas, paskutinis, ką jūs čia kalbėjote, yra apie tai, kad auga vienas krūmas, tai tegul auga ir visa kita. Aš noriu jums pasakyti, kad ši situacija šiemet buvo pirmą kartą, aš sutinku, kad buvo daug bėdų, tačiau tos bėdos yra taisomos ir šimtai žmonių pataisė, tūkstančiai, tiksliau sakant, pataisė ir šią situaciją ateityje, matyt, pataisys. Man atrodo, kad nereikėtų to dalyko daryti. Mano klausimas toks. Prašom pasakyti, kaip tą suvienodinimą jūs įsivaizduojate savivaldybėse? Kas turėtų už tą atsakyti, nes savivaldybė tam pinigų neturi? Kaip čia bus?
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Dėl antrojo klausimo galiu pasakyti, kad natūralu, jog savivaldybė gali neturėti pinigų, kaip ir privatus savininkas gali neturėti pinigų. Tada nereikia turėti tiek žemės, kiek negali prižiūrėti, su ja reikia daryti ką nors kita, kad ji būtų tvarkingo šeimininko rankose.
    O dėl pirmojo klausimo ir komentaro, noriu pasakyti, kad jeigu jūs netikite, kad yra tokių situacijų, tai aš galėsiu jums parūpinti nuotraukų. Problemų yra. Jeigu kas nors taisosi, tai labai gerai, bet šitas projektas sukuria teisinį pagrindą pasitaisyti, kad nebūtų tokių situacijų. Vaikystėje aš svajojau būti miškininku, todėl apie mišką nemažai žinau. Kad nebūtų tokių atvejų, užuot nederlingoje žemėje užaugtų gražus pušynas, ten yra pasodinamas ąžuolynas, kuris niekada neužaugs, bet pasodinamas dėl to, kad būtų gaunamos išmokos. O prieš tai žmogus gauna baudą už tai, kad nupjautų tas pušis, kurios visiems pravažiuojantiems džiugina akį, kurios gali užaugti. Ta situacija iš tikrųjų yra, aš nepabijosiu to žodžio, absurdiška. Ją reikia taisyti.
     PIRMININKAS. Klausia B. Vėsaitė.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamasis Remigijau, aš manau, kad jūsų pasiūlymas dėl privačių žemių ir būtent to užaugusio miškelio įžiebs sveiko proto kibirkštėlę, nes kai kada iš tikrųjų atrodo nelogiška tai, ko reikalauja teisės aktai, jeigu ten jau pradėję augti pavieniai medžiai ar miškas. Bet man kelia rūpestį savivaldybės. Savivaldybės turbūt ne iš blogos valios nenušienauja ir Sosnovskio barščių, ir visų kitų dalykų. Čia kirba abejonė, ar įstatymas galios, nes tos baudos vėlgi patuštins biudžetą. Aišku, bus geras botagas. Galbūt reikėtų jas diferencijuoti šiek tiek?
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Ačiū, gerbiamoji Birute. Iš tikrųjų vieną biudžetą patuštins, kitą praturtins. Tokia situacija sukurs motyvaciją tvarkytis. Aš suprantu, kad čia galima įvairiai žiūrėti, diskutuoti, bet kreipiuosi į gerbiamuosius kolegas. Žinau, kad daug kas iš patyrusių politikų tikrai įvertina tą situaciją ir sako, kad nereikia įtraukti dviejų minčių į vieną projektą, nes jeigu kas nors pritaria vienai minčiai, bet nepritaria kitai, tai tada dažnai balsuoja prieš pagal nepritarimą. Tiesą sakant, aš labai džiaugčiausi, jeigu galutinis rezultatas bus bent vieno aspekto įtvirtinimas. Aišku, aš ateisiu į komitetus ir kalbėsiu už abu. Žiūrėsime, ateis priėmimo stadija, galiausiai valdančioji dauguma ir aš toje pusėje, jeigu iš tų dviejų minčių liks viena, tai liks viena, ką padarysi. Džiaugsiuosi iš dalies, bet vis tiek džiaugsiuosi. Manau, tai vis tiek bus postūmis į priekį.
     PIRMININKAS. Klausia M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju. Kad postūmis bus į priekį, tai tikrai, bet turiu konkrečių klausimų. "Patikėjimo teise" - tai čia lies tik valstybės žemę. Toliau - "bausti". "Bausti" - kadangi čia yra administracinis siūlomas, tai yra atskiras baudimas, o dar vienas baudimas yra per mokesčius. Tai koks čia santykis? Toliau. Jeigu tos pasekmės bus blogos, tai kas nustatys tas pasekmes, ar skundų kiekis, ar bus koks nors profesorius, kuris ateis ir pasakys, kad čia jau yra bloga pasekmė? Ir dar vienas. Kas kontroliuos visą vykdymą arba kas turės teisę išrašyti baudą?
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Dėl baudų išrašymo sistema nekeičiama, yra institucijos, kaip ir savivaldybė, kurios gali tai daryti ir darys. Kaip atskirti, kur... (Balsai salėje) Aš dabar neišvardinsiu visų institucijų, atsiprašau, kadangi nekeičiu ir nesistengiu to akcentuoti... nesiūlau keisti, todėl nesistengiu akcentuoti. Bet klausimas, kaip atskirti, kur sukelia neigiamų pasekmių ir kur nesukelia neigiamų pasekmių, tai yra rimtas klausimas. Tiesą sakant, ir dabar pareigūnai visą laiką turi vertinti tas neigiamas pasekmes. Tarkim, jeigu pasekmės yra mažareikšmės, tai administracinė atsakomybė turėtų būti netaikoma. Tos institucijos, kurios vertina situaciją ir skiria baudas, aš manau, visą laiką turi turėti labai aiškius kriterijus, kada jos daro tam tikrus dalykus ir kada nedaro. Man atrodo, kad daugeliu atvejų yra visiškai akivaizdu, ar užaugęs naujas medelynas suardo kokius nors melioracijos įrengimus, ar nesuardo. Jeigu suardo, tai, ko gero, neigiama pasekmė, jeigu nesuardo, nėra neigiamos pasekmės. Jeigu ten užsiveisia koks nors usnynas, tai ar jis kenkia kaimynams ūkininkams, ar nekenkia? Jeigu kenkia, sėjasi, tai blogai, jeigu ne, tai... Tie patys Sosnovskio barščiai. Jeigu jie yra ten, kur vaikšto vaikai, pavyzdžiui, Vilniaus centre, tai, ko gero, labai blogai. Ką aš žinau, jeigu kur nors didžiausiame užkampyje ir pinigų tikrai nėra, tai galbūt ir nereikia už tai pirmiausia pulti bausti? Manau, kad tai suteikia įrankį elgtis protingai šioje situacijoje, nes dabar tokio akivaizdaus įrankio nėra. Aš siūlau suteikti tą įrankį ir tada reikalauti, kad institucijos elgtųsi protingai.
     PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis eksministre, nepaisant jūsų geros nuotaikos, aš noriu jūsų paklausti. Kokia institucija turėtų surašyti administracinių teisės pažeidimų protokolą? Ar savivaldybės vienas skyrius kitam ir vienas kitą baus, ar turės atvažiuoti valdžia iš Vilniaus?
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamoji Vida, aš dabar neturiu po ranka šito straipsnio, kuriame surašytos visos institucijos, kurios pagal kurį straipsnį baudžia, tai nenoriu jums džiazuoti, nors ir būdamas geros nuotaikos. Džiugu, kad ir jūs geros nuotaikos, bet nenoriu džiazuoti ir atsakyti į tą klausimą. Institucijų sąrašą ir mes patys kartais pakeičiame, plečiam ir siauriname. Iš tiesų tai nėra su tuo susijęs teisės aktas. Bet kuri institucija, kuri skiria baudas, turi dirbti protingai.
     PIRMININKAS. Ir paskutinis klausia J. Kondrotas.
     J. KONDROTAS (DPF). Labai ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Pranešėjau, labai džiugu, kad teisininkai pradėjo rūpintis žeme, tuo labiau kad jūsų hobis - miškininkystė, tai čia toks draugiškas šaržas.
    Mano klausimas būtų toks. Man sudėtinga paklausti. Aš, kaip buvęs specialistas, klausau ir noriu paklausti. Sumanymas jūsų geras, o kas įvykdys? Jūs pats pasakėte, kad atskiros institucijos turės kontroliuoti, bet kokios tai institucijos, jūs pasakėte tik abstrakčiai. Noriu jums, kolega, pasakyti, kad daugiausia apleistos žemės (jūs minėjote barščius, kurie labai nuodingi vaikams ir panašiai) priklauso valstybei. Negi dabar savivaldybė pati save baus? Man tai nesuprantama. Jeigu galite, kolega, paaiškinkite detaliau. Labai ačiū.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Suprantu, gerbiamieji kolegos, kad labai smagu mane dabar gaudyti, nes aš negaliu išvardinti tikslaus sąrašo institucijų, kurios tai daro. Jums galiu paliudyti tik vieną dalyką, tą analizę esu atlikęs. Tais atvejais, kai iš topografinės nuotraukos yra nustatomos apleistos žemės, tai už užaugusį mišką, kuris teoriškai turėtų būti gerai, yra baudžiama, tuo tarpu pasklidę Sosnovskio barščiai nei prie Žaliojo tilto, nei vidury dirbamos žemės nėra užfiksuojami ir už tai nėra baudžiama. Ta situacija yra nedovanotina, tą situaciją būtent ir siūlau pakeisti. Institucijų sąrašo koreguoti aš nesiūlau. Kiekviena institucija, kuri dirba, turi dirbti protingai ir turėti tam įrankius, o už įrankių suteikimą arba nesuteikimą esame atsakingi mes. Aš siūlau suteikti įrankį dirbti protingai kiekvienai institucijai.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūs atsakėte į klausimus per skirtą laiką.
    Motyvai dėl viso. Užsirašiusių nėra. Balsuojame, kolegos. Kas pritariate pateiktam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Užsiregistravo 47 Seimo nariai, balsavo 47: už - 34, susilaikė 13. Taigi projektui pritarta po pateikimo. Siūlomi komitetai: pagrindiniu - Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomu - Kaimo reikalų komitetas. Prašom pasiūlyti kitą.
     B. PAUŽA (LSDPF). Dėl komitetų. Aš siūlyčiau, žemėtvarkos visi reikalai priklauso Kaimo reikalų komitetui, tai siūlyčiau sukeisti.
     PIRMININKAS. Čia yra dėl administracinių teisių, Seniūnų sueiga į tai žiūrėjo, čia ne žemėtvarka.
     B. PAUŽA (LSDPF). Bet su žemėtvarkos mes...
     PIRMININKAS. Dėl to ir papildomas - Kaimo reikalų komitetas. Aš siūlau nekeisti. Kolegos, yra taip, kaip Seniūnų sueiga siūlė, pagrindinis - Teisės ir teisėtvarkos komitetas, o papildomas - Kaimo reikalų komitetas. Svarstyti pavasario sesijoje. Ar tinka, kolegos? (Balsai salėje) Kolegos, vis dėlto siūlote, kad pagrindinis būtų... Bet čia yra dėl administracinių, kolegos, pagal Statutą yra gana aiškiai paskirstyti komitetai, kas kurią sritį kuruoja. Aš manyčiau, čia net nėra klausimų. Kolegos, ar galime sutarti, kad svarstytume pavasario sesijoje? Galime. Bendru sutarimu. Ačiū.

17.23 val.
    Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 23 ir 240 straipsnių pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1143 (pateikimas)

    Darbotvarkės 2-12 klausimas - Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 23 ir 240 straipsnių pakeitimo" projektas. Pateikimas. Pranešėjas - P. Gylys.
     P. GYLYS (DKF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji nuvargę kolegos, mano pasiūlymo esmė yra susijusi su apkaltos procedūra. Tiesiog noriu papildyti keliais dalykais, keliom nuostatom, kurios padarytų procesą skaidresnį, nes kartais pritrūksta grįžtamojo ryšio. Pavyzdžiui, pagal dabartinę tvarką, prokurorui pristačius tą teikimą, Seimas neturi teisės paklausti. Manau, teisė paklausti yra natūralus ryšys tarp pateikėjo ir Seimo narių, kurie nori priimti objektyvų, skaidrų sprendimą tuo klausimu.
    Kita vertus, komisijos pirmininkas ar įgaliotas komisijos narys, kuris pristato komisijos išvadą per teisinės neliečiamybės atėmimo procedūrą, irgi nėra apklausiamas. Seimo nariai negali paklausti, detalizuoti, sakysim, neaiškių niuansų šito ar kito reikalo. Mano pasiūlymai kaip tik sukasi apie tai. Reikia tiesiog suteikti Seimo nariams galimybę paklausti, pasitikslinti ir taip pat laisviau pasisakyti. Nes irgi kol kas nėra aiškiai reglamentuoti pasisakymai. Čia turiu galvoje Statuto 240 straipsnį, kai, sakysime, kartais be pagrindo nutraukiami klausimai ir pasisakymai. Tai tokia yra mano teikiamų pasiūlymų esmė - tiesiog padaryti procesą skaidresnį.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti trys Seimo nariai. Klausia M. Zasčiurinskas. Prašom.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis kolega, žinoma, jūs teisingai sakote, bus aiškiau. Ir dabar taip turėtų būti, bet praktiškai to nėra. Tik vieno noriu paklausti. Prokuratūros atstovas neprivalės Seimo tyrimo komisijoms, tarp jų ir nuolatinėms, ir laikinoms, teikti visą prašomą medžiagą, jeigu į jos sudėtį įeis valstybinė paslaptis. Kodėl jūs išskyrėte, kad dėl valstybinės paslapties buvimo Seimo nariai neturės teisės gauti medžiagos, nors jie ir turi leidimą dirbti su slapta medžiaga?
     P. GYLYS (DKF). Aš gal pradėsiu nuo vieno precedento, kai buvo duota rašytinė versija, bet nebuvo duota vaizdinė versija, sakysime, kai kurių įvykių. Iš tikrųjų tai yra ikiteisminio tyrimo medžiaga, bet komisijos nariai iš esmės visi turi teisę dirbti su slapta medžiaga. Aš manau, kad kompetentingi Seimo nariai galėtų svarstymo metu atsakyti ir į šitą klausimą. Nes apskritai tas valstybinės paslapties niuansas pas mus virto beveik priemone izoliuotis nuo visuomenės ir taip pat parlamentarų kontrolės, pirmiausia nuo parlamentarų. Nes prisidengiant valstybine paslaptimi netgi speciali komisija negali gauti medžiagos. Tai jokiam pasaulio, patikėkite, parlamente šito negali būti. Tada kas gali susipažinti su ta paslaptimi, jeigu negali parlamentarai, tautos atstovai? Tai, manau, būtų svarstymo objektas. Mano nuomone, reikia įtraukti. Aš pritariu jūsų klausimo potekstei.
     PIRMININKAS. Klausia V. Vasiliauskas.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, pirmininke. Profesoriau, ar šita jūsų Statuto pataisa būtų reali galimybė apsaugoti Seimo narių orumą, kai jie patenka į tokią nemalonią procedūrą kaip apkalta?
     P. GYLYS (DKF). Aš manau, kad bet kuris skaidrumas apsaugo nuo įvairių susidorojimų, pirmiausia politinio ar kriminalinio susidorojimo. Nes tada iš tikrųjų viskas darosi skaidru, bet jau pačioje komisijoje viskas darosi aišku, o komisija referuoja Seimui, plenariniam posėdžiui, ir Seimas priima sprendimą. Manau, tikrai daugiau skaidrumo ir mažiau pažeminimo, įvairių intrigų ir t. t. šitoje procedūroje būtų mažiau.
     PIRMININKAS. Klausia R. Kupčinskas.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, tikrai čia, manau, jūsų pasiūlymas nepaprastai reikšmingas tuo požiūriu, kad vis dėlto tam tikra prasme mes pabrėžiame ir parlamento, ir Seimo funkcijas, ir kartu neleidžiame pažeminti Seimo, kaip svarbiausios valstybės institucijos, orumo. Nemažai buvo įvairių laikinųjų komisijų, kur buvo aptariami tie teikimai, atėję iš prokuratūros, teikiami generalinio prokuroro. Ir iš esmės jų atsisakymas teikti tam tikrus paaiškinimus arba parodymus atrodydavo kaip pasityčiojimas iš Seimo narių. Aš manau, kad šitas jūsų teikimas kaip tik sugrąžina ir parlamento orumą, ir garbę. Ačiū.
     P. GYLYS (DKF). Aš iš tikrųjų sutinku su jumis. Čia būtų apsaugoti du subjektai - Seimo galios ir tie žmonės, kurie šiandien gal iš kairės, rytoj iš dešinės, poryt iš centro gali patekti į tą nemalonią situaciją. Tai mūsų visų bendras interesas apginti Seimo parlamentines galias, priimti rimtos informacijos pagrindu galutinius sprendimus.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūs atsakėte į visus klausimus.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū pirmininkui.
     PIRMININKAS. Motyvai dėl viso. Yra tik vienas už. Gal, Valdai, nenorite kalbėti? Gerai. Ačiū. Tai iš karto balsuojame. Kas pritariate pateiktam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Užsiregistravo 43 Seimo nariai, balsavo 42: už - 39, 3 susilaikė. Pritarta Statutui po pateikimo. Siūlomas pagrindinis ir vienintelis komitetas - Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Ar galime, kolegos, pritarti, kad būtų pagrindinis ir vienintelis komitetas ir būtų svarstoma gruodžio 17 d.? (Balsai salėje) Galime pritarti. Ačiū. Bendru sutarimu pritarta, gruodžio 17 d. bus svarstomas.

17.31 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas Nr. XIIP-1169 (pateikimas ir svarstymas)

    2-13a, 2-13b, 2-13c, visas blokas. Vis dėlto yra atskiras nutarimas, nes reikia papildyti sesiją. Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas. E. Masiulis - pranešėjas. Prašom. Pateikimas, svarstymas ir priėmimas, jeigu pritarsime visiems. Ir po to iš karto bus, ką siūlo kiti projektai. Prašome.
     E. MASIULIS (LSF). Mielieji kolegos, čia kol kas pirmas, kaip suprantu, formalus nutarimas papildyti rudens sesijos darbų programą dviem teikiamais įstatymų projektais, su kurių turiniu aš turėčiau jus supažindinti vėliau, jeigu bus papildyta programa. Siūlome į darbų programą įtraukti Biudžeto sandaros įstatymo 12 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą bei Mokesčių administravimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą.
     PIRMININKAS. Nėra užsirašiusių paklausti. Ne, yra užsirašę paklausti net 2 Seimo nariai.
    G. Steponavičius klausia. Prašom.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Aš vis dėlto, gerbiamasis teikėjau, noriu paklausti, kaip jūs manote, dėl kokių motyvų valdančiosios frakcijos neturėtų pritarti tokiam projektui?
     PIRMININKAS. Kokiam? Čia yra dabar svarstomas tiktai dėl...
     E. MASIULIS (LSF). Nematau tokių motyvų.
     PIRMININKAS. Kol kas čia nėra. Gal M. Zasčiurinskas? Prašau.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui. Man čia kilo noras paklausti, kaip taip užslaptintai darbotvarkę kolega pateikė? Dėl kokio čia klausimo jūs siūlote? Nors dviem žodžiais pasakykite.
     E. MASIULIS (LSF). Gerai.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Ar mokesčius didinti norite, ar sumažinti, ar?..
     E. MASIULIS (LSF). Ar mes panašūs į tuos, kurie nori didinti mokesčius?
    Šitie du įstatymų projektai įtvirtintų vieną principą, kurio mes dabar nesilaikome arba labai retai laikomės, kad bet kokie įstatymai, kurie yra susiję su mokesčių tarifų padidinimu arba sumažinimu, su naujų mokesčių įvedimu, su mokesčių administravimo tam tikrų sąlygų pakeitimu, turėtų įsigalioti tik po pusės metų, kas dabar įstatyme ir yra numatyta. Tačiau dabar įstatyme taip pat numatyta, kad yra ir kita galimybė, kad tokie įstatymai gali būti teikiami ir įsigalioja kartu su biudžeto tvirtinimu Seime. Ir atsitinka taip, kad gruodžio mėnesį priimame biudžetą, priimame tam tikrus įstatymus, kurie keičia mokestinę aplinką, ir likus dviem ar trim savaitėm... nuo Naujų metų jau tie įstatymai įsigalioja.
    Tai mūsų siūlymas yra nustatyti normą, kad visi mokestiniai įstatymai įsigaliotų po pusės metų tam, kad būtų galimybė pasiruošti.
     PIRMININKAS. Labai jau plačiai pristatėte programą su visais net ir įstatymų projektais. Kolegos, ar galime programai pritarti bendru sutarimu po pateikimo? Galim? Balsuojame, ar galime pritarti nutarimo dėl programos papildymui. Pateikimo stadija.
    Užsiregistravo 46, balsavo 46: už - 26, prieš - 4, susilaikė 16. Pritarta.
    Kolegos, pereiname prie svarstymo stadijos. Ar galime, kolegos, pritarti? Svarstymas čia yra dėl nutarimo, dėl įtraukimo į darbų programą. Ar galime pritarti, kolegos? (Balsai salėje) Galime. Balsuojame. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Svarstymo stadija.
    Užsiregistravo 44, balsavo 44: už - 20, prieš - 5, susilaikė 19. Nepritarta, kolegos. Kadangi nėra ką ir programos nėra... (Balsai salėje) Kas už tai, kolegos, kad atmestume, balsuojate už. (Balsai salėje) Na, programą. Arba tobulinti. Kas prieš, tas už tobulinimą. Tobulinti bendru sutarimu? Sutariame. Bendru sutarimu tobulinti. Ačiū, kolegos.
    Pereiname prie 2-14 klausimo. Prašau, aišku, visada.
     E. MASIULIS (LSF). Kolegos, gal jau vėlyvas metas, bet mes svarstėme Seimo nutarimą, ar įtraukti į rudens darbų programą tuos du projektus, ir jūs dabar pasiuntėte mane tobulinti. Tai ką aš galiu tobulinti? Į vėlyvą rudenį įrašyti ar į ankstyvo rudens sesiją? Kaip jūs patartumėte tobulinti? (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Patobulinti, kitus įdėti. Prašau. Jau norime...
     K. DAUKŠYS (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, yra galimybė patobulinti į pavasario sesiją.
     PIRMININKAS. Ačiū, aš supratau.

17.38 val.
    Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 151 straipsnio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-769 (pateikimas)

    Kolegos, ir 2-14, ir 2-15 klausimais pranešėjas yra P. Auštrevičius, ir vienas jis yra pateikėjas, tai šitų klausimų nesvarstome. Pereiname iš karto prie 2-16, t. y. Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 151 straipsnio pakeitimo". Pranešėja - D. Teišerskytė. Prašau.
     D. TEIŠERSKYTĖ (LSF). Labas vakaras. Labai gaila, kad šitas projektas taip ilgai gulėjo kažkur stalčiuose. Jis yra šiek tiek drausminantis mus pačius ir šiek tiek galbūt pakelsiantis Seimo įvaizdį rinkėjams, mūsų tautai. Jis skamba taip: "Seimo nariui, be svarbios pateisinamos priežasties nedalyvavusiam daugiau kaip trijuose Seimo posėdžiuose, kuriuose iš anksto buvo numatytas ir numatytu laiku įvyko balsavimas dėl teisės aktų priėmimo, to mėnesio atlyginimas mažinamas 1/3. Seimo nariui, be svarbios pateisinamos priežasties nedalyvavusiam daugiau kaip pusėje Seimo posėdžių, kuriuose iš anksto buvo numatytas ir numatytu laiku įvyko balsavimas dėl teisės aktų priėmimo, to mėnesio atlyginimas mažinamas 50 %. Remiantis Etikos ir procedūrų komisijos išvadomis atlyginimas sumažinamas Seimo valdybos sprendimu."
    Prašau pritarti po pateikimo. Jeigu kas nors norės ką nors pakeisti, galima bus keisti.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Mano klausimas labai paprastas. Pasakykite tokį paprastą pavyzdį. Pavyzdžiui, Seimo narys gydosi.
     D. TEIŠERSKYTĖ (LSF). Tai yra pateisinama priežastis.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gydosi nuo tokių dalykų, kurie nei su gera reputacija nesusiję, nei su kitais dalykais. Tai kaip jūs įsivaizduojate, jam reikėtų 50 % mažinti atlyginimą, jeigu jis neturi nedarbingumo lapelio, ar ne?
     D. TEIŠERSKYTĖ (LSF). Jeigu jis neturi nedarbingumo lapelio, aišku, kad reikia mažinti.
     PIRMININKAS. Klausia V. A. Matulevičius.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamoji pranešėja, labai gerbiu jus kaip projekto iniciatorę, bet ar jūs nemanote, kad mes einame į tai, kad greitai bus pasiūlyta prie kojų mums skaitliuką pritvirtinti ir fiksuoti, kur mes ir kiek būname? Ačiū.
     D. TEIŠERSKYTĖ (LSF). Ne. Tiesiog mes kartais būname truputį išsiblaškę ir truputį neatsakingi. O šita pataisa galbūt įpareigotų mus labiau gerbti žmones, kurie mus išrinko, ir iš tikrųjų truputį nuoširdžiau tarnauti tėvynei.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjai. Jūs atsakėte į abiejų Seimo narių klausimus. Dėl motyvų dėl viso nėra užsirašę niekas. Kolegos, gal galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ne.
    Balsuojame. Kas pritariate pateiktam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Užsiregistravo 44 Seimo nariai. Balsavo 44 Seimo nariai: už - 18, prieš - 2, susilaikė 24. Kolegos, pateiktam projektui yra nepritarta. Gal galime susitarti iš karto grąžinti tobulinti? Ar galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Kolegos, iš tiesų 36 neturėsime atmesti. Aš iš karto pasakau, bet... Galime mėginti, bet aš siūlau tobulinti. Ar galime sutarti? (Balsai salėje) Tobulinti. Siūlome tobulinti. Dalia, prašom tobulinti. (Balsai salėje) Kaip sakote? Ar viskas gerai? (Balsai salėje)
    Vis dėlto balsuojame. Kas už tai, kad tobulintume, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš. Alternatyvus balsavimas. Už - tobulinti, kolegos.
    Užsiregistravo 46 Seimo nariai. Už tobulinimą - 28, prieš, kad nebūtų tobulinama, atmesti - 18. Yra perduota tobulinti.

17.43 val.
    Gamtinių dujų įstatymo 7, 29, 43, 57 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 431 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-675ES (pateikimas)

    Kolegos, kitas jau r-5 klausimas, nes mes laiko iš tiesų sutaupėme, - Gamtinių dujų įstatymo 7, 29, 43, 57 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 431 straipsniu įstatymo projektas. Pranešėjas - K. Daukšys. Pateikimas. Prašom. Kolegos, dar turėsime vieną rezervinį klausimą ir bus darbotvarkė baigta. Prašau.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iš esmės yra eurointegraciniai įstatymo pakeitimai. Galiu juos išvardyti. Vienas iš jų - 29 punkto 4 dalies 2 punkto pakeitimas. Yra išdėstoma taip, kad apie sistemos operatoriaus... užlaikymo sistemos operatoriaus atskyrimus čia sakoma, kad jeigu paskyrimas nesukelia pavojaus Lietuvos Respublikos ir kitos valstybės narės energijos tiekimui ir šio tiekimo saugumui: komisija, vertindama, ar operatoriaus paskyrimas nesukelia pavojaus Lietuvos Respublikos ar kitos valstybės narės energijos tiekimui ir šio teikimo saugumui, atsižvelgia į Europos Sąjungos teises ir pareigas tos trečiosios valstybės atžvilgiu, kurios numatytos pagal tarptautinę teisę, įskaitant ir visus susitarimus, sudarytus su viena ar daugiau trečiųjų šalių, kurių susitariančioji šalis yra Europos Sąjunga, ir kuriose nagrinėjami energijos tiekimo saugumo klausimai, Lietuvos Respublikos teises ir pareigas tos trečiosios valstybės atžvilgiu, kurios numatytos pagal su ja sudarytus susitarimus, jei jie atitinka Europos Sąjungos teisę bei kitus principinius faktus ir aplinkybes.
    Kitas pasiūlymas: nuostata, susijusi su skirstymo sistemos operatoriaus faktinėmis teisėmis, neturėtų kliudyti taikyti tinkamų koordinavimo mechanizmų siekiant užtikrinti, kad būtų saugomos pagrindinės bendrovės ekonominės ir valdymo priežiūros teisės dėl pavaldžiosios įmonės protingumo kriterijų atitinkančios investicijų grąžos, kurios netiesiogiai reglamentuojamos šio įstatymo 7 straipsnio 2 dalies 6 punkte.
    5 straipsnio papildymas 43 straipsniu, kad laikymo sistemos operatorius... Čia aprašo visą operatoriaus, kaip jis turi būti... Laikymo sistemos operatorius yra vertikaliai integruotos įmonės dalis, jei jis savo teisine forma, organizacine struktūra ir priimdamas sprendimus turi būti nepriklausomas nuo kitų veiklos rūšių, nesusijusių su perdavimu, skirstymu ir gamtinių dujų laikymu. Čia kad jis būtų vertikaliai integruotos įmonės dalis.
    Užtikrinant laikymo sistemos operatoriaus nepriklausomumą, taikomi šie reikalavimai: asmenys, atsakingi už laikymo sistemos operatoriaus valdymą, negali dalyvauti integruotos gamtinių dujų įmonės, tiesiogiai ar netiesiogiai atsakingos už gamtinių dujų gavybos ir tiekimo kasdienį organizavimą, valdymo organuose; būtina imtis tinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad į laikymo sistemos operatoriaus valdymo organų narių profesinius interesus būtų atsižvelgiama, ir t. t.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūsų niekas nenori paklausti.
    Kolegos, motyvų dėl viso, kiek aš suprantu, irgi nelabai bus. Nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti pateiktam projektui? (Balsai salėje) Galime. Ačiū. Yra pritarta. Yra siūlomas pagrindinis ir vienintelis komitetas - Ekonomikos komitetas. Siūloma svarstyti gruodžio 5 d. Ar galime pritarti, kolegos? (Balsai salėje) Galime. Ačiū. Yra pritarta.

17.47 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl pavedimo Lietuvos Respublikos valstybės kontrolei atlikti Lietuvos Respublikos gaunamos Europos Sąjungos struktūrinės paramos auditus" papildymo" projektas Nr. XIIP-1080 (pateikimas)

    Šiandieninės darbotvarkės paskutinis rezervinis 7 - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl pavedimo Lietuvos Respublikos valstybės kontrolei atlikti Lietuvos Respublikos gaunamos Europos Sąjungos struktūrinės paramos auditus" papildymo" projektas. Pranešėja - J. Vaickienė, Audito komiteto pirmininkė. Prašom.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Galų gale sulaukėme savo pateikimo eilės. Audito komiteto vardu norime pateikti Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo projektą "Dėl pavedimo Lietuvos Respublikos valstybės kontrolei atlikti Lietuvos Respublikos gaunamos Europos Sąjungos struktūrinės paramos auditus".
    Valstybės kontrolei pavesti atlikti Europos Sąjungos auditą gali tik Seimas, todėl Seimo Audito komitetas, atsižvelgdamas į kitų komitetų rekomendacijas ir pasiūlymus, parengė Seimo nutarimo projektą, kuriuo siūloma Valstybės kontrolei pavesti atlikti 2014-2020 m. Europos Sąjungos struktūrinės paramos veiksmų programos audito institucijos funkcijas. Taip pat, atsižvelgiant į Lietuvos Respublikos finansų ministerijos siūlymą, numatoma pavesti Valstybės kontrolei atlikti ne tiktai 2014-2020 m. audito institucijos funkcijas, bet ir 2014-2020 m. Europos Sąjungos struktūrinės paramos valdymo ir kontrolės sistemos atitikties jų paskyrimo kriterijams vertinimą. Tuo būtų užtikrinamas tęstinumas, racionalumas, efektyvumas ir darbo funkcijų nedubliavimas.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti M. Zasčiurinskas. Prašau.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Tuojau. Prašau pasakyti, Valstybės kontrolė kiekvienais metais atliks tokį patikrinimą ir iš kokių lėšų ji tai atliks?
     J. VAICKIENĖ (TTF). Visų pirma yra techninei paramai skirtos lėšos. Jomis ir naudosis, jeigu reikės papildomų lėšų.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Kiekvienais metais?
     J. VAICKIENĖ (TTF). Taip.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjai. Jūs atsakėte į visus klausimus.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkui.
     PIRMININKAS. Kolegos, ar galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ką? Galime. Bendru sutarimu yra pritarta pateiktam projektui ir yra siūloma, kad pagrindinis ir vienintelis komitetas būtų Audito komitetas. Siūloma svarstyti lapkričio 19 d. Ar galime pritarti, kolegos? Galime.
    Dabar prašom... Nori S. Jovaiša. Prašau.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Norėčiau sužinoti, kaip bus ten... Pora klausimų liko iš rytinės darbotvarkės ir jie... Aš nežinau, iki kitos savaitės...
     PIRMININKAS. Jūs gal iš karto pasakykite, kurie.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). 1-16.
     PIRMININKAS. 1-16?
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). 1-16a, 1-16b... Sekundę, tuoj!
     PIRMININKAS. Šitie klausimai yra apsvarstyti. O nuo 1-17b bus įtraukti į antradienio darbotvarkę.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Tai dar neįtraukti. Pirmininkė pristatė darbotvarkę, ten nėra. Kad paskui vėl nenuvažiuotų į pavasarį.
     PIRMININKAS. Ne, bus papildomai įtraukti, nes jau buvo taip sutarta. Aišku, darbotvarkė buvo turbūt sudaryta ryte, bet buvome iš karto sutarę taip.
    Kolegos, galima tik protokolinį sutarimą, bet buvo taip nutarta iš karto net salėje, kad bus antradienį įtraukti tie klausimai, kuriuos šiandien išbraukėme.
    Kolegos, registruojamės. (Balsai salėje) Deja, kad ir kaip norėtume, teks truputį palaukti.
    Užsiregistravo 40 Seimo narių. Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. lapkričio 7 d. vakarinį posėdį skelbiu baigtą. (Gongas)
