LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 81
STENOGRAMA

2013 m. rugsėjo 19 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojas J. NARKEVIČIUS

     PIRMININKAS (J. NARKEVIČ, LLRAF). Laba diena, gerbiamieji Seimo nariai ir gerbiamosios Seimo narės. Pradedame Seimo vakarinį plenarinį posėdį. (Gongas) Siūlome registruotis.
    Ačiū. Užsiregistravo 52 Seimo nariai.

15.01 val.
    Policijos veiklos įstatymo 12 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-967 (pateikimas)

    Siūlyčiau tokį variantą, gal mūsų susirinks daugiau. Pradėtume nuo rezervinio 2 klausimo, juo labiau kad pranešėjas prašė jį dabar pateikti, nes skuba prie anksčiau sutartų darbo reikalų. Jeigu nėra prieštaravimų, rezervinis 2 klausimas. Pranešėjas - V. Vasiliauskas. Prašome pateikti. Tai bus Policijos veiklos įstatymo 12 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-967. Pateikimo stadija. Prašom, ponas Valdai.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, pone posėdžio pirmininke, už suteiktą galimybę. Gerbiamieji Seimo nariai, šiandien teikiamas įstatymo projektas būtų pirmas žingsnis, mažytis žingsnis link parlamentinės respublikos, kitaip tariant, pirmas bandymas atsiimti šiek tiek galių, kurias Seimui suteikė Lietuvos Konstitucija ir tauta, šitą Konstituciją referendumu patvirtindama.
    Iš tikrųjų visi premjerai, kurie sėdėjo Vyriausybės rūmuose, nesvarbu, ar tai buvo kairieji, ar dešinieji, matydavo vieną ir tą patį vaizdą, kuris nesikeičia per visus nepriklausomybės metus. Tai yra basi policininkai. Basi policininkai, kurie reikalauja iš premjero ir Vyriausybės pinigų batams, tačiau kai tuos pinigus gauna, šiandien labai taikliai kolega B. Pauža paklausė per Vyriausybės valandą, Vyriausybė jau neturi jokių galių patikrinti, kaip tie pinigai yra panaudojami, ar jie efektyviai panaudojami. Nes iš tikrųjų policijos vadovybė prašo apauti policininkus Kudirkos aikštėje, o atsiskaito kitoje aikštėje. Ir tada vidaus reikalų ministras gali pradėti konfliktą su policijos generaliniu komisaru, kaip kadaise padarė J. Bernatonis, tačiau pralaimėjo, arba tyliai braukti ašaras ir sėdėti kaip pelė po šluota, kaip elgiasi dabartinis vidaus reikalų ministras, nes iš tikrųjų jis neturi jokių realių galių.
    Kalbant teisiniais argumentais, kodėl reikia keisti policijos generalinio komisaro skyrimo tvarką ir atskaitomybę, pirmiausia rodo Konstitucijos 94 straipsnis, kuris teigia, kad Vyriausybė yra atsakinga už viešąją tvarką ir garantuoja saugumą. Nacionalinio saugumo pagrindų įstatymo XIV skyrius teigia, kad Vyriausybė garantuoja valstybės saugumą ir viešąją tvarką. Vyriausybės įstatymas taip pat nurodo, kad Vyriausybės prievolė garantuoti šalies saugumą ir viešąją tvarką. Taigi uždaviniai Vyriausybei Konstitucijos ir įstatymų yra aiškiai suformuoti, tačiau neturi jokių galių, kadangi generalinį (...) skiria ne ji ir jis atsiskaito ne Vyriausybei. Pagal Europos valstybių praktiką, mes pažiūrėjome 18 vyriausybių, 18 šalių, pavargčiau visas skaitydamas, visose policijos vadas yra skiriamas arba vidaus reikalų ministro, arba Vyriausybės.
    Taigi nebūtų jokių teisinių argumentų, kodėl nereikia pakeisti šitos normos. Kita vertus, mūsų Teisės departamento pateiktose išvadose viskam yra pritariama, išskyrus viena, kad pasigesta argumentų, kodėl šitą normą reikia keisti dabar, o ne vėliau ar anksčiau. Pirmiausia, byloja mūsų valstybės situacija, kai vėl atgyja gaujos, kurios buvo nuslopintos, vėl kriminaliniai įvykiai seka įvykius ir Biržuose, ir kitur, padėtis tampa iš tikrųjų dramatiška, o policija toliau verkšlena, duokite pinigų, tačiau reikalai tik blogėja.
    Todėl aš siūlyčiau Seimo nariams balsuoti už šį įstatymo projektą, kad būtų atkurta teisinė logika pagal Konstituciją ir lydimuosius įstatymus ir policijos generalinis komisaras būtų skiriamas Vyriausybės vidaus reikalų ministro teikimu ir atsiskaitytų Vyriausybei.
     PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Jūsų nori paklausti Seimo nariai. P. Gražulis - pirmas. Prašom, ponas Petrai.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, buvo visokių minčių. Viena iš minčių, kad policijos generalinį komisarą skirtų Vyriausybės arba vidaus reikalų ministro teikimu Seimas. Jūs gana logiškai aiškinamajame rašte pateikėte, kad pagal Konstitucijoje įtvirtintas Vyriausybės nuostatas, taip pat pagal Lietuvos nacionalinio saugumo įstatymą vis dėlto už viešąją tvarką atsako Vyriausybė. Todėl gana logiška, kad tvirtintų Vyriausybė. Tačiau ar jūs nemanote, kad kokiu nors būdu atskaitingas turi būti ir Seimas, nes esame rinkti apygardose, tikrai susiduriame su policijos veiksmais, gana neadekvačiais, o mes neturime galimybės net pasikviesti generalinį komisarą, kitaip nei kitus pareigūnus, į Seimą?
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, Seimo nary. Žinau jūsų įstatymo pataisą, beje, to paties straipsnio, aš jai pritarčiau. Aš manau, kad jeigu Seimo dauguma neprieštarautų, tai atskaitomybė galėtų būti tiesiogiai Seimui. Nors šiaip Seimui atsiskaito Vyriausybė ir vidaus reikalų ministras. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. P. Gylys.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, žmonės dažnai kalba apie tai, kad šitoje šalyje trūksta demokratijos, kad kai kurios Konstitucijos nuostatos nevykdomos ir kad stiprėja policinės valstybės elementai. Kaip, jūsų manymu, šituo požiūriu, demokratizavimo požiūriu, paveiktų jūsų siūlomos pataisos?
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Kaip aš ir minėjau, tai būtų mažytis žingsnis parlamentinės respublikos link, kad iš tikrųjų policija, jos vadovybė jaustų poreikį ir pareigą atsiskaityti tautos atstovams ir taip pat būtų pavaldi išrinktos daugumos suformuotai Vyriausybei, ko iš tikrųjų šiuo metu nėra. Tai iš tikrųjų būtų mažytis žingsnis demokratijos link. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. Dabar jūsų klausia ponas V. A. Matulevičius. Prašom.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Pasiūlymas labai logiškas, nes yra konstituciniai įgaliojimai ir konstitucinė Vyriausybės atsakomybė už viešąją tvarką, o iš tikrųjų generalinis komisaras absoliučiai nepriklauso nuo Vyriausybės. Ši padėtis, kuri susidarė Lietuvoje, tai įvykiai Biržuose, banditai Ariogaloje, tarptautinės rungtynės prieš pusę metų, išdaužė, žmonėms laužė kaulus, iki šiol nepatraukti atsakomybėn. Yra daugybė problemų, mes grįžtame prie to, kas buvo Lietuvos nepriklausomybės ištakose. Bet aš norėčiau dar pridurti, kad policija, deja, parodo didžiulę drąsą ir ryžtą, kai reikia išvaikyti taikius protestuotojus, pavyzdžiui, kaip atsitiko Garliavoje. Bet štai koks yra niuansas. Kaip jūs prognozuojate, kadangi vis dėlto keičiama generalinio prokuroro skyrimo tvarka, kokia galima Prezidento institucijos reakcija?
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Mes turime precedentą, kai buvo bandoma pakeisti generalinio prokuroro skyrimo tvarką, kai irgi pagal europietišką praktiką tai turėtų būti Vyriausybės kompetencija. Tačiau čia susidūrėme su problema, kadangi generalinio prokuroro skyrimo norma yra įtvirtinta Konstitucijoje, o šiuo atveju yra paprasčiau. Aš manau, kad galbūt suprastų demokratijos poreikį, teisinę logiką ir nevetuotų. O pridurčiau tai, kodėl reikia keisti? Šiauliuose atsitiko toks dalykas, kokio nebuvo per visus nepriklausomybės metus. Iki šiol policijos sistemoje narkotikai buvo tabu, o dabar Šiauliuose policininkai pradėjo prekiauti narkotikais. Tai negirdėtas dalykas, ir tas nusikaltimas patyliukais buvo užglaistytas.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas A. Skardžius. Prašom.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis kolega Valdai, norėčiau jūsų paklausti. Pritardamas tam, kad reikia stiprinti parlamentines galias, parlamento svarbą parlamentinėje valstybėje, galų gale perskirstyti anksčiau gal ne visai išmintingai padalytas pagrindinių valstybės institucijų galias, vis dėlto norėčiau paklausti. Kaip jūs manote, ar atsiras daugiau lėšų pakeitus tą pavaldumą, ar policininkai jau galės protestuoti, jeigu prireiks to, apsiavę blizgančiais auliniais batais, ar pinigų nuo to nepadaugės?
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, kolega, už gerą klausimą. Manau, kad pinigų gal ir nepadaugės, tačiau bus galima atsakyti į jūsų kolegos B. Paužos klausimą, pateiktą šiandien per Vyriausybės valandą, ar pinigai yra efektyviai panaudojami ir kam jie panaudojami. Dabar mes šito nežinome. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Ponas R. Kupčinskas.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, kai įstatyme buvo numatyta, kad generalinį policijos komisarą skiria Prezidentė, buvo manoma, kad šita valstybinė institucija bus nepriklausoma nuo įvairių politinių permainų. Bet pastaraisiais metais mes matome, kad faktiškai tai nepasiteisino ir tiesiog vienose rankose gana sukoncentruota, sakyčiau, suabsoliutinta institucinė galia. Manau, kad vis dėlto pakeitimai šioje srityje arba šioje institucijoje turėtų vykti. Tik noriu paklausti. Jūs minėjote 18 šalių, išanalizavote policijos struktūras, valstybinę priklausomybę. Ar kas nors iš jūsų kokią nors naudingą iš tos analizės išvadą padarėte? Ačiū.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Taip, padarėme. Ši analizė patvirtino man labai patikusius Teisės ir teisėtvarkos komiteto dabartinio pirmininko ankstesnės kadencijos metu pasakytus žodžius dėl generalinio prokuroro (tiesa, ten buvo kita proga), kad niekur Europoje nei karaliai, nei prezidentai neskiria generalinio prokuroro ir generalinio policijos komisaro. Čia yra J. Sabatausko žodžiai, ne mano. Ta 18 valstybių patirties analizė visiškai tą patvirtino, tai nebuvo tušti žodžiai. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia ponas L. Balsys.
     L. BALSYS (MSNG). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis kolega, galima tik pasveikinti jūsų norą turėti daugiau parlamentarizmo Lietuvoje. Lietuva iš tikrųjų yra parlamentinė respublika, ne prezidentinė. Situacija, kai visos jėgos struktūros yra sukoncentruotos vienos institucijos, šiuo atveju Prezidentės, rankose, kaip rodo pastarųjų metų patirtis, sukelia daugiau sumaišties negu tvarkos šalyje. Bet mano klausimas jums. Jūs siūlote formuluoti, kad generalinį komisarą skiria ir atleidžia Vyriausybė vidaus reikalų ministro teikimu. Tai čia aš pasigendu to parlamentarizmo. Ar nebūtų teisingiau formuluoti, kad Vyriausybės teikimu skiria Seimas? Tada tikrai būtų parlamentarizmas. Ačiū.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Yra toks variantas, tačiau, kaip minėjau, dabar galiojantys įstatymai ir Konstitucijos tam tikras straipsnis diktuoja tokią logiką, nors kartoju, kad parlamentarizmas yra, kadangi mums atsiskaito Vyriausybė ir jos ministras. Tai čia taip yra. Jeigu Seimas pritartų P. Gražulio to paties įstatymo pataisai, tada būtų visiška atsakomybė. Iš tikrųjų čia kartu yra galios koncentracija vienose rankose. Galbūt Seimo nariai nežino, kad visų Lietuvoje atliekamų operatyvinių veiksmų, kitaip sakant, sekimo, šnipinėjimo ir kitų, 90 % tenka Policijos departamentui, kadangi tai yra pati galingiausia struktūra. Gal to ir nežinote, 90 %. Jie turi pačią didžiausią duomenų bazę apie mus.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ir ponia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, jūsų pasiūlymas gana įdomus, sukeliantis intrigą. Prašom pasakyti, kaip jūs manote, ar daug įstatymų įgyvendinamųjų teisės aktų tada reikės keisti?
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, gerbiamoji profesore. Mano supratimu, kaip ir minėjau, taip ir pasirinkta, kad Vyriausybei ir Seimui nieko nereikėtų keisti. Yra vienintelis šis aktas, ir tuo pasibaigtų.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas J. Kondrotas.
     J. KONDROTAS (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Į dalį mano klausimo gerbiamasis pretendentas, kuris teikė pataisas, jau atsakė. Sveikinu ir džiaugiuosi, bet naudodamasis proga noriu paklausti kitu aspektu. Ar jūs nemanote, kad pagrindinės šaknys, kodėl mūsų policijos darbuotojai yra neveiklūs, yra jų atlyginimų nedidinimas? Visos vyriausybės bando bando, bet iš esmės to nepadaro.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū už klausimą. Be abejo, atlyginimai, pridurkime socialines garantijas, yra tikrai jautri vieta. Tačiau ne kartą skiriant, didinant policijai asignavimus jie pakliūdavo kažkur kitur - vyriausiesiems komisarams, kitur, bet ne eiliniams policininkams, kurie dirba gatvėse, kurie saugo žmones, kurie rizikuoja savo sveikata ir gyvybe. Iš tikrųjų tai yra jautrus klausimas.
     PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Jūs atsakėte į visus klausimus ir pateikėte šį klausimą, savo projektą. Taigi yra motyvų už ir prieš. Pirmasis motyvus prieš - J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Jeigu autorius būtų pasiūlęs, kad policijos generalinį komisarą renka visi Lietuvos rinkėjai, gal iš tikrųjų tada būtų verta pagalvoti, ar nepadaryti tokio rimto pakeitimo. Jeigu dabar žiūrėsime, ir šiandien komisarą skiriant dalyvauja vidaus reikalų ministras, Vyriausybė ir galiausiai tvirtina Prezidentė. Dėl šitokios skyrimo tvarkos komisaras automatiškai atsiskaito ir vidaus reikalų ministrui, ir Vyriausybei. Iniciatoriai man tikrai nepateiks atvejo, kad komisaras kuriuo nors momentu būtų pasakęs Vyriausybei ar ministrui: žinote, mane skiria Prezidentė, aš pas jus nevaikščiosiu ir jūsų neklausysiu. Jeigu reikia, ateina ir į Seimo frakcijas, paaiškina, ir į Seimą. Nėra čia jokios realios problemos. Bet gal kam nors kaip tik labai norisi, kad dabar nebūtų Prezidentės demonstruojamo reiklumo, principingumo, veiklos rodiklių ir t. t., paliktume atskaitomybę kolektyvinei Vyriausybei, ir tada komisaro atsakomybė tikrai sumažėtų. Kita vertus, dėl tokių keitimų, aš manau, nereikalingai būtų sukelta sumaištis ir taip sudėtingą finansavimo situaciją turinčiai sistemai, kuri gyvena ne pačius geriausius laikus, dar būtų žinia, kad keičiama tvarka, turbūt keisis komisaras, vėl kažkokie nestabilumo momentai tokios sudėtingos būklės struktūrai. Dėl jos galėtume padaryti gerą darbą, jeigu galų gale Vyriausybė sugebėtų padaryti savo išvadą dėl naujo Policijos veiklos įstatymo. O ten diskutuokime ir tą tvarką, jeigu reikia, keiskime.
     PIRMININKAS. Ačiū. Motyvus už - P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, čia vienas iš Seimo narių uždavė klausimą, kad gal būtų logiškiau, kad generalinį komisarą Vyriausybės teikimu tvirtintų Seimas. Buvau parengęs tokią įstatymo nuostatą, tačiau gerbiamojo V. Vasiliausko nuostata atitinka Konstitucijos 94 straipsniu įtvirtintą Vyriausybės vaidmenį. Lietuvos Respublikos Konstitucijos 94 straipsnyje rašoma: "Lietuvos Respublikos Vyriausybė tvarko krašto reikalus, saugo Lietuvos Respublikos teritorijos neliečiamybę, garantuoja valstybės saugumą ir viešąją tvarką." Lietuvos Respublikos Vyriausybė. Antras, Lietuvos Respublikos nacionalinio saugumo pagrindų įstatymo keturioliktajame skirsnyje "Vyriausybės uždaviniai" rašoma: "Vyriausybė saugo Lietuvos Respublikos teritorijos neliečiamybę, garantuoja valstybės saugumą ir viešąją tvarką."
    Taigi mes turime būti nuoseklūs, jo išdėstyti aiškinamajame rašte argumentai, pono V. Vasiliausko, įtikino mane, kad jo skyrimo generalinio komisaro tvarka atitinka Konstituciją, Nacionalinio saugumo įstatymą ir kitas nuostatas. Todėl aš siūlyčiau pritarti po pateikimo gerbiamojo Seimo nario siūlymams dėl įstatymo projekto.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kadangi motyvai už ir prieš išsakyti, balsuojame dėl minėto įstatymo projekto. Skelbiu balsavimą. Priminsiu, kad balsuojame dėl Policijos veiklos įstatymo 12 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto. Pareiškėjas - V. Vasiliauskas. Pateikimo stadija.
    Ačiū. Balsavo ir užsiregistravo 85 Seimo nariai: už - 62, prieš - 14, susilaikė 9. Po pateikimo yra pritarta.
    Dabar turime nutarti, kokie komitetai bus pagrindiniai. Bet prieš tai po balsavimo ar vedimo tvarkos - R. Žemaitaitis.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš repliką. Aš suprantu taip, kad jeigu kolega J. Razma užregistruos įstatymo pataisą, kad generalinis komisaras bus renkamas žmonių, tai Tėvynės sąjunga-Lietuvos krikščionys demokratai balsuos šimtu procentų už tą. Kolegos, nesuprantu, kodėl jūs balsavote prieš. Tai kaip tik už, ir dabar pataisą teikiame. Ar tikrai sutariame taip, kad jeigu mes užregistruojame, kad renkamas šitas, visi kartu vieningai priimame šitą įstatymą? Tinka? Na, ačiū. Labai malonu.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kiek suprantu, apšilimas įsibėgėja. Ponas A. Kubilius. Prašau.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, na, visiškai aišku, ką šitoks balsavimas demonstruoja. Tai dar vieną teisėsaugos pareigūną valdančioji koalicija nori pasidaryti kišeninį. Šiandieninis netinka. Tai yra akivaizdu. Kova su nusikalstamumu, kur problemų yra daug, pastangos gerinti policijos darbą - viskas baigiasi tuo, kad valdančiajai koalicijai reikia sau tinkamo ir savo kišeninio komisaro. Štai ir viskas.
     PIRMININKAS. Ačiū ponui Andriui. Taigi mes turime nutarti, koks pagrindinis komitetas. Teisės ir teisėtvarkos komitetas... (Balsai salėje) Siūlomas buvo Teisės ir teisėtvarkos komitetas kaip pagrindinis, o Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas būtų papildomas. Ar būtų gerai, nėra prieštaravimų? Pritariame. Svarstymo data būtų lapkričio 19 d. Ačiū. Šį klausimą baigiame.
    Grįžtame prie balsavimo. Gerai. Dabar mes balsuokime, nes, manau, kad yra daugiau kaip 71 Seimo narys.

15.23 val.
    Viešųjų pirkimų įstatymo 2, 4, 6, 7, 82, 9, 10, 13, 18, 19, 22, 24, 28, 33, 35, 39, 40, 85, 86, 87, 90, 92 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-545(3) (priėmimo tęsinys)

    Buvo pirmas darbotvarkės klausimas - Viešųjų pirkimų įstatymo kai kurių straipsnių priėmimas, balsavimas. Skelbiu balsavimą dėl šio įstatymo priėmimo. Priminsiu, tai yra Viešųjų pirkimų įstatymo 2, 4, 6, 7, 82, 9, 10, 13, 18, 19, 22, 24, 28, 33, 35, 39, 40, 85, 86, 87, 90, 92 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas.
    Užsiregistravo 58 Seimo nariai. Taigi balsavimas neįvyko.
    Manau, kad... Gerai. Kiek suprantu, mes galime judėti toliau.

15.24 val.
    Valstybės ir savivaldybių įmonių įstatymo 15 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymas Nr. XIIP-617GR (Respublikos Prezidento grąžintas Seimui pakartotinai svarstyti) (priėmimo tęsinys)

    Analogiškas klausimas, tik bus Valstybės ir savivaldybės įmonių įstatymo 15 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Gerbiamos Respublikos Prezidentės teikimas. Liko balsavimas. Priminsiu, kad grąžinto įstatymo priėmimo metu pirmiausia balsuojama, ar priimti visą įstatymą be pakeitimų. Kuris balsuos už, tai balsuoja už tai, kad įstatymas būtų priimtas be pakeitimų. Taigi skelbiu balsavimą.
    Ačiū. Balsavo 69: už - 33, prieš - 26, susilaikė 10. Taigi įstatymas be pakeitimų nepriimtas.
    Dabar balsuojame, jeigu įstatymas be pakeitimų nepriimtas, ar priimti įstatymą su visomis Respublikos Prezidentės teikiamomis pataisomis ir papildymais. Taigi dabar balsuosime... Atsiprašau. Gera ir teisinga pastaba, mūsų nebuvo 71 Seimo nario, o buvo 69 Seimo nariai. Taigi minėtas mano pasakymas neturi vertės. Mes manome, kad nebalsavome, nes nebuvo 71 Seimo nario, o buvo 69 Seimo nariai.
    Judame toliau. Gal mes dabar grįžkime prie rezervinio 1 klausimo, o po šito klausimo grįšime prie balsavimo. Gal dar kas nors nebalsavo. Kadangi rezerviniai 1, 2 klausimai susiję, tai ponas P. Gražulis pristatys savo ir pono K. Komskio. Pateikimo stadija. Prašau. Ponas P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, kadangi jūs pritarėte po pateikimo gerbiamojo V. Vasiliausko įstatymo projektui, tai iš dalies yra susiję, ir kadangi bus pakeista iš esmės generalinio komisaro tvarka, todėl aš savo ir K. Komskio teikiamas įstatymo pataisas atsiimu.
     PIRMININKAS. Pone Petrai, reikia atsakyti į klausimus. (Balsai salėje) Jeigu jūs atsiėmėte, atsisakote ir klausimų. Na, nepanaudojote savo laiko tribūnoje. Ką gi, labai progresyvu. Ačiū. Taigi šis klausimas iš darbotvarkės yra išbraukiamas.
    Mes turime dar paklausti kito autoriaus - pono K. Komskio. Jūs irgi sutarėte. Ačiū.

15.29 val.
    Valstybės ir savivaldybių įmonių įstatymo 15 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymas Nr. XIIP-617GR (Respublikos Prezidento grąžintas Seimui pakartotinai svarstyti) (priėmimo tęsinys)

    Tada mes grįžtame prie 2-3 klausimo - Valstybės ir savivaldybės įmonių įstatymo 15 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-617GR. Ponios Respublikos Prezidentės teikimas. Taigi liko balsavimas. Dar kartą pabandysime, ar mūsų bus 71 Seimo narys. Pakartosiu. Jeigu dabar balsuojame už, tai reiškia, kad mes pritariame įstatymo projektui, kuris buvo iki šiol. Skelbiu balsavimą.
    Patikslinsiu formulavimą. Grąžinto įstatymo priėmimo metu pirmiausia balsuojama, ar priimti visą įstatymą be pakeitimų. Jeigu, kaip aš sakiau, balsuojama už, vadinasi, lieka įstatymas be pakeitimų. (Balsai salėje) Vyksta balsavimas. (Balsai salėje)
    Prašau. Dėl vedimo tvarkos - ponas A. Skardžius.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, aš norėčiau, kad jūs kolegoms Seimo nariams paaiškintumėte visą balsavimo procedūrą. Kada tokiu atveju sprendimas laikomas priimtu, kad reikia 71 balso, kad būtų priimtas įstatymas, jeigu pakartotinai balsuojama dėl jo. Tad norėčiau, kad supažindintumėte su statutine nuostata, nes išties yra pasimetimas salėje.
     PIRMININKAS. Gerai. Vadinasi, aš pakartosiu 167 straipsnio 1 dalį. Pirmiausia balsuojame, ar priimti visą įstatymą be pakeitimų. Kadangi tai priėmimas, tai čia reikia daugiau negu 71 balso. Antra dalis būtų: pakartotinai Seimo apsvarstytas įstatymas laikomas priimtu, jeigu už įstatymą balsavo daugiau kaip pusė, o už konstitucinį (mums tai neaktualu) ne mažiau kaip 3/5. Taigi daugiau negu pusė visų Seimo narių. Pirmas balsavimas bus atliktas, jeigu balsuos daugiau negu 71 Seimo narys. Ką gi, galime balsuoti? Ačiū.
    Taigi dar kartą skelbiame balsavimą dėl Valstybės ir savivaldybės įmonių įstatymo 15 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto. Kas balsuoja už, bus balsavimas už redakciją, kuri buvo iki šiol, prieš Prezidentės veto. (Balsai salėje) Prieš reiškia už Prezidentės veto.
    Ačiū. Viskas aišku. Užsiregistravo 46 Seimo nariai. Vadinasi, minėtas balsavimas dėl priėmimo ar atmetimo neįvyko. (Balsai salėje)

15.32 val.
    Konkurencijos įstatymo 13, 33 ir 39 straipsnių pakeitimo įstatymas Nr. XIIP-732GR (Respublikos Prezidento grąžintas Seimui pakartotinai svarstyti) (svarstymas ir priėmimas)

    Darbotvarkės 2-4 klausimas. Prašau pristatyti A. Skardžių, Ekonomikos komiteto pirmininką. Tai bus Konkurencijos įstatymo 13, 33 ir 39 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas, priėmimo stadija. Dabar svarstymas.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Norėčiau pristatyti Lietuvos Respublikos Konkurencijos įstatymo 13, 33 ir 39 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto išvadą, kurią priėmė Ekonomikos komitetas. Siūlyti Seimui priimti įstatymą be pakeitimų. Už - 7, prieš - 3, susilaikiusių nėra.
     PIRMININKAS. Svarstymas. Diskutuoti užsirašė ponas K. Daukšys. Svarsto kitoj vietoj, labai gerai. Tai dabar mes judame toliau.
    Dabar pereiname prie priėmimo stadijos. Dabar bus išsakomi motyvai už ir prieš. Yra motyvai už, prieš motyvų nėra. (Balsai salėje) Ar tie, kurie užsirašė, tikrai nori kalbėti? Ponia Birutė, ponas Kęstutis ir ponas Arūnas. Ačiū. Taigi motyvų už, prieš nėra.
    Skelbiu balsavimą. Čia analogiškai kaip ir praeitą kartą. Turi būti daugiau kaip 71 Seimo narys, ir jeigu balsuos daugiau, tai bus laikoma, kad galioja sena redakcija. (Balsai salėje) Taigi skelbiu balsavimą.
    Balsavo 79, kiek ir užsiregistravo. Už - 49. Daugumos nėra.
    Taigi dabar mes judame prie balsavimo. Jeigu įstatymas be pakeitimų nepriimtas, balsuojama, ar priimti įstatymą su visomis Lietuvos Respublikos Prezidentės teikiamomis pataisomis ir papildymais. Vadinasi, dabar kas balsuos už, balsuos už teikiamus Prezidentės pakeitimus, papildymus. Galime balsuoti. Ačiū. Skelbiu balsavimą.
    Gerbiamieji Seimo nariai, užsiregistravo 65. Vadinasi, balsavimas neįvyko. Balsavimas neįvyko. Ačiū.

15.36 val.
    Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo 19 straipsnio pakeitimo įstatymas Nr. XIIP-719GR (Respublikos Prezidento grąžintas Seimui pakartotinai svarstyti) (svarstymas ir priėmimas)

    Judam prie kito klausimo. Darbotvarkės 2-5 klausimas. Taip pat teikėjas yra Lietuvos Respublikos Prezidentės. Prašau pristatyti komiteto poziciją Biudžeto ir finansų komiteto pirmininką poną B. Bradauską. Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo 19 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Nematau pono Broniaus. Kas iš Biudžeto ir finansų komiteto pristatys?
     A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Biudžeto ir finansų komitetas svarstė ir bendru sutarimu pritarė grąžintam įstatymo projektui ir Prezidentės pataisoms.
     PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Mes dabar pereiname prie priėmimo stadijos. Motyvai už, motyvai prieš. Motyvų už, prieš nėra norinčių išsakyti. Taigi balsuojame. Paaiškinsiu, kad balsuojame kaip ir praeitą kartą. Dauguma esamų Seimo narių turi balsuoti. Jeigu surinks daugiausiai balsų, tai bus pasisakyta už tą redakciją, kurią priėmė Seimas ir nepasirašė Prezidentė. Skelbiu balsavimą.
    Ačiū. Užsiregistravo 79, balsavo 78. Taigi dauguma Seimo narių. Tačiau už - 49, prieš... Kitaip kalbant, daugiau nesurinkta.
    Pereiname prie kito balsavimo. Dabar balsuojame, ar priimti įstatymą su visomis Lietuvos Respublikos Prezidentės teikiamomis pataisomis ir papildymais. (Balsai salėje) Kas balsuoja už, balsuoja už Prezidentės pateiktus pasiūlymus, pakeitimus. Kitaip kalbant, už redakciją su Prezidentės pasiūlymais. Ačiū.

    Šio įstatymo priėmimas

    Užsiregistravo 71 Seimo narys. Užtenka balsų.
    Balsavo irgi tiek pat. Už - 66, prieš - 2, susilaikė 3. Taigi šis įstatymo projektas su Prezidentės pasiūlymais bei pastabomis, pakeitimais yra priimtas. (Gongas)
    Gerai, judame toliau. 2-6 klausimas. Pranešėja - ponia Ž. Juodkienė. Energetikos įstatymo 2 ir 8...

15.41 val.
    Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo 21 straipsnio 1 dalies pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-237(2) (pateikimas)

    Kadangi pranešėjos nėra, judame prie 2-8 klausimo. Ponas M. Zasčiurinskas pristatys V. Gapšio, K. Daukšio, V. Gedvilo, V. Baltraitienės ir kitų projektą. Tai yra Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo 21 straipsnio 1 dalies pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą. Pateikimo stadija. Prašau, pone...
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui. Gerbiamieji kolegos, visa šio įstatymo pakeitimo esmė (jis čia jau seniai buvo rengtas) yra ta, kad pensinį amžių motinoms, kurios išaugino arba augina tris ir daugiau vaikų, sutrumpintume dvejais metais. Prašau pritarti tam po pateikimo stadijos. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū už trumpą pristatymą. Taigi jūsų nori paklausti ponas A. Dumbrava. Nenori. Ponas A. Matulas.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, jūs pamenate 2007 m., kai daugelis Seimo narių prieš rinkimus teikė daug siūlymų, o kai klausėme buvusios socialinių reikalų ministrės ponios V. Blinkevičiūtės, taip ir nesulaukėme atsakymo, ar užteks pinigų, ar "Sodroje" neatsiras deficito. Noriu paklausti, šiandien "Sodra" turi didžiulį deficitą. Jūs teikiate siūlymą, kuris kainuos tikriausiai ne vieną milijoną. Ar jūs esate suderinę su socialinių reikalų ministre ir su koalicija šitą savo siūlymą, nes aš labai bijau, kad opozicija lyg ir turėtų balsuoti, pritarti, bet ar nebus dar kartą taip, kad mes tiesiog apgausime? Jūs pateiksite, dauguma pritars šitam įstatymui po pateikimo, o iš Vyriausybės gausime atsakymą, kad, deja, šito padaryti negalima, nes nėra finansinių galimybių. Kaip čia dabar yra? Kaip mums balsuoti kaip opozicijai, kad vis dėlto neapgautume žmonių?
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Tokio sukto klausimo manęs paklausėte. Kaip čia dabar atsakyti? Aišku, balsuoti už ir šioje stadijoje palaikyti. Kodėl? Bent mano pozicija yra tokia: demografinė situacija Lietuvoje išties yra sudėtinga. Kiekvienas vaikas mums yra brangus ir vaikas kainuoja. Pateiksiu šiek tiek kitą pavyzdį. Pavyzdžiui, daug kas labai kritikavo, kad valstybės priimtas sprendimas dėl motinystės atostogų ir išmokų buvo pražūtingas valstybei. Atsimenate?
     A. MATULAS (TS-LKDF). Aš ne to klausiau.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Taip, buvo. Bet šitas sprendimas - tie papildomi 600 tūkst. Lt, kurių tuo metu reikėjo papildomai išmokėti, sudarė sąlygas vaikų skaičiui padidėti 3 tūkst. Tai yra vaiko kaina. Šiuo atveju mes irgi teikiame siūlymą manydami apie tai, kad reikia skatinti šeimas daugiau gimdyti. Mes negalime jiems komanduoti. Mes sudarome tam tikras ekonomines ir socialines sąlygas ir sakome, kad mes jus tokia forma skatiname. Klausimas, ar tai kainuos? Aišku, kainuos, bet ar tai yra ženklu prie 10 mlrd. "Sodros" skolos, kuri yra dabar susidariusi? Aišku, tai yra visiškai nereikšminga suma. Taigi prašau balsuoti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Dėkui. Jūsų klausia ponas A. Dumčius.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkui. Gerbiamasis pranešėjau, čia jūs perfrazavote, adaptavote 2009 m. pasiūlymą į šiuos metus. Tai yra labai gerai. Aš šiai idėjai tikrai pritariu, bet yra kitas klausimas. Tada, 2009 m., buvo nuomonė, kad gali prieštarauti Konstitucijai dėl dviejų grupių - motina, tėvas ir panašiai, susipriešinimo. Ar šita nuomonė dar galiotų, ar ne šiems metams registruotam pasiūlymui?
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui už klausimą. Čia viskas būtų gerai, nes mes teikiame vienodas sąlygas, t. y. vienodomis sąlygomis. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Ponas S. Jovaiša.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamasis pranešėjau, prašau patikslinti, kokius tuos tris vaikus mes turėsime suskaičiuoti? Ar biologinius, ar gali būti ir įvaikinti, ar kur šeimynose gyvena po 10 ir daugiau ir toms motinoms galės sutrumpėti pensijos laikas?
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui. Geras klausimas. Šitie vaikai yra tie, kurie yra vaikai šeimos prasme. Ar jie įvaikinti, ar neįvaikinti, čia jau yra detalės. Jis yra vaikas. O dėl šeimynų ir visų kitų čia nekalbama, nes ten yra globa.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponia G. Purvaneckienė.
     G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis Mečislovai, jūs gerai žinote socialinę sistemą, todėl aš nesakyčiau, kad jūs tai darote iš neišmanymo. Bet ar jums neatrodo, kad jūs padarysite meškos paslaugą moterims, kurias tiesiog stengsis išvaryti anksčiau iš darbo ir po to jos gaus mažesnes pensijas?
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Bandau susidėlioti dabar, per kurią čia prizmę... Čia lyg per lygių galimybių... Moters ir vyro vienodas atlyginimas. Koks čia aspektas? (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte... Klausia ponas A. Vidžiūnas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Mūsų ir yra toks tikslas paskatinti šeimas, kad jos apsispręstų turėti daugiau vaikų. Mes komanduoti negalime, todėl siūlome vieną iš ekonominių, socialinių priemonių.
     PIRMININKAS. Dėkui. Jūs davėte truputį laiko pasiruošti klausti ponui A. Vidžiūnui. Prašau.
     A. VIDŽIŪNAS (TS-LKDF). Pone pranešėjau, man, kaip ir kolegai A. Matului, labai rūpi valdančiosios daugumos sutartinis veikimas ir politinė sveikata. Taigi konkrečiai, ar šitas sprendimas, jūsų siūlymas, suderintas su socialinių reikalų ir darbo ministre, ar šitas sprendimas yra aptartas ir aprobuotas koalicijos taryboje ar kokiu kitu formatu?
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui. Jūs klausiate technologinių klausimų. Aš galiu pasakyti taip: šitie sprendimai yra mūsų Vyriausybės programoje.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į visus klausimus. Dėkoju. Dabar mes dėl šito klausimo apsispręsime. Yra motyvai už ir prieš, o paskui jau pagal darbotvarkę kiti klausimai. Taigi motyvai už - ponas A. Matulas.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Mielasis kolega, be abejo, aš už tą idėją, už jūsų gerus norus skatinti gimstamumą, gerinti demografinę situaciją, bet yra tikrai kebli situacija dėl to, kad jeigu mes pritarsime šitam įstatymo projektui, beveik šimtu procentų esu įsitikinęs, kad Vyriausybė ir socialinių reikalų ministrė nepritars tokiam siūlymui. Vėlgi mes suteiksime tam tikrus lūkesčius žmonėms. Jūs užsidėsite savo rinkimų lankstinuke pliusiuką, kad jūs bandėte, bet, deja, kiti nenubalsavo. Vienas argumentas.
    Kitas argumentas, susidarė tokia kvaila situacija. Frakcijoje mūsų partijos pirmininkas, frakcijos pirmininkas, buvęs premjeras A. Kubilius uždraudė mums teikti populistinius įstatymų projektus, kurie gali išbalansuoti biudžetą ir didinti fiskalinį deficitą, o tokių nepopuliarių sprendimų, kuriuos reikėtų siūlyti priimti jūsų iniciatyva, jūs neteikiate. Dabar tiesiog nežinau, ką daryti. Pritardamas idėjai vis dėlto susilaikysiu. Kadangi tokios grafos nėra, yra už arba prieš, tai aš, pritardamas jūsų idėjai, dvasiai, vis dėlto susilaikysiu. Jeigu socialinių reikalų ir darbo ministrė, kurios šiandien nespėjau paklausti, būtų pasakiusi, kad jinai pritaria, tokių lėšų yra, tikrai visom keturiom balsuočiau ir už du vaikus.
     PIRMININKAS. Ačiū. Motyvai prieš - K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš turiu savo nuomonę, ne partijos pirmininko nuomonę. Ta nuomonė yra tokia. Valstybės negalima griauti, ar tu būni pozicijoje, ar opozicijoje, ir tai yra principinis dalykas. Aš matau, kad "darbiečiai" bando įkišti dar vieną pagalį socialdemokratams į ratus, sveikinu su tokiais partneriais ir džiaugiuosi tokia partneryste. Man smagu ir komiška į tai žiūrėti. Bet kadangi tai vis dėlto yra valdžios institucija ir tai yra rimtas darbas, tai man kelia susirūpinimą ir aš išgyvenu dėl to, kad taip daroma. Aš manau, kad čia neturėtų būti šposaujama ar mosuojama. Taip pat negaliu balsuoti už tokį įstatymą, kurį mes, tarkim, atėję į valdžią, turėsime naikinti, tokius sprendimus.
    Ir dar vienas motyvas. Aš ir mano žmona taip pat užauginome tris vaikus. Tai čia lyg liestų ir mane. Vadinasi, aš atsisakau šitos "darbiečių" malonės savo šeimai. (Balsai salėje: "Aš irgi negaliu balsuoti.")
     PIRMININKAS. Ačiū. Buvo pastaba, kad motyvas už buvo kaip motyvas prieš, aš dar kartą siūlysiu išsakyti motyvą už. Ponia Z. Žvikienė.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, kviečiu visus palaikyti šį įstatymo projektą, nes bet kokia priemonė, skatinanti gimstamumą ir pagarbą motinai, pagimdžiusiai ir išauginusiai vaikus, yra valstybės pagrindas. Ne vieną kartą esu girdėjusi, gerbiamasis Masiuli, iš jūsų, kad šeima, vaikai yra valstybės pagrindas. Todėl valstybės jokių pagrindų šitas projektas negriauna. Priešingai, mes turime bet kokia kaina, bet kokiomis priemonėmis iš tikrųjų įvardyti, kad vaikų gimstamumas, jų buvimas, bet kokios lengvatos ar sąlygos vaikams auginti yra vienas iš pagrindinių prioritetinių valstybės žingsnių. Ačiū, kviečiu palaikyti šį projektą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Išsakyti motyvai. Skelbiu balsavimą.
    Ačiū už balsavimą. Užsiregistravo 74, balsavo 70: už - 44, prieš - 4, susilaikė 22. Taigi po pateikimo pritarta. Siūlomi komitetai: pagrindinis - Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Ar bus papildomų komitetų? Pone Mečislovai, jūs gal norėtumėte?
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Ne, aš tik repliką po balsavimo.
     PIRMININKAS. Tada minutėlę lukterėkime. (Balsai salėje) Prašau. D. Jankauskas.
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Pagal balsavimo rezultatus smagu, kad Seimas imasi svarstyti teikiamą projektą, bet manau, kad visi, kolegos, pritarsite, kad vis dėlto Vyriausybės išvada dėl to yra būtina, nes tai yra ir lėšų klausimas.
     PIRMININKAS. Jūs siūlote prašyti Vyriausybės išvados. Pritariame tam.
    Dabar koks papildomas komitetas? Pasiūlymų nėra.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Nereikia papildomo.
     PIRMININKAS. Gerai, sutariame. Tik pagrindinis komitetas. Svarstymo data - lapkričio 21 d. (Triukšmas salėje) Prieš tai mes sutarėme, kad prašysime Vyriausybės išvados. Bendru sutarimu tam pritarėme. Taigi dabar replika po balsavimo.
    Pirma dama. Ponia L. Graužinienė, prašau.
     L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš negalėjau nesureaguoti į gerbiamojo profesoriaus pasakymą. Gerbiamasis Kęstuti, Dievas nesuteikė jums teisės pretenduoti į šio įstatymo gaunamą naudą, o medicina dar tiek toli nepažengė, kad į ją pretenduotumėte.
     PIRMININKAS. Ačiū poniai Loretai. Ponas Mečislovai Zasčiurinskai, prašau.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis pirmininke. Aš taip pat norėčiau atsakyti kolegai K. Masiuliui dėl jo pasakytų žodžių. Žinote, mes labai nuosekliai pasisakome viena tema. Tema už šeimą, už vaikus šeimoje, už kuo geresnes sąlygas motinoms, už kuo geresnes sąlygas. Aš noriu atkreipti dėmesį. Mes esame nuoseklūs. O dėl tų pagalių ar malkų, kaip čia buvo pasakyta, kolegos, aš... Kęstuti, tu klausai, ką aš sakau? (Balsai salėje) Įdėmiai, žiūriu, neužsirašinėji, paskui...
     PIRMININKAS. Kolegos, prašom sakyti repliką...
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėl tų malkų repliką sakau. Atkreipkite dėmesį, aš pasakiau, kad ši įstatymo pataisa buvo užregistruota jūsų valdymo metais. (Balsai salėje) Taigi nei su malkomis, nei su pagaliais tai visiškai nesusiję. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. Mes turime nemažai norinčių pasisakyti. Taigi ramiai! Ponas K. Masiulis, prašau.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, esu iš tų žmonių, kurie kartais padaro žioplų klaidų, bet šiuo atveju nemanau, kad padariau kokią klaidą. Skaitau: motinoms ir tėvams. Nebent jūs mane hermafroditu laikote. Esu tėvas ir sakau, kad žmoną turiu. Aš manau, kad mūsų šeima gautų naudą. Jūs mušite pagaliu mane, bet tikrai gautų naudą. Apskritai šiaip reikėtų visiems, kurie turite mažiau vaikų, nebalsuoti prieš, o visi, kurie turite daugiau vaikų, kaip aš, nebalsuoti už.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas R. J. Dagys. Prašau per šoninį mikrofoną.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš, aišku, pritariu siekiui, toms intencijoms, dėl kurių tas įstatymas buvo rengiamas, bet vis dėlto ateityje galėtume tuos dalykus aptarti platesniame kontekste. Yra Šeimos grupė, kurioje yra įvairių partijų atstovų. Nes tokia priemonė, kokią jūs siūlote, turi daug neigiamų dalykų, valstybės neina tuo amžiaus trumpinimo keliu, eina pensijų didinimo keliu. Daugiau vertinama, koeficientai skaičiuojami ir panašiai. Amžiaus trumpinimas kaip tik veikia kontrproduktyviai, motina išleidžiama su mažesne pensija, prievarta išmetama iš darbo ir taip toliau, ir panašiai. Čia yra pavojų, todėl tuo keliu niekas neina. Eina pensijų didinimo keliu. Tikrai reikia rimtų diskusijų, matyt, mums, išsiaiškinti, kas iš tikrųjų neša naudą, o kas tik iš pirmo žvilgsnio atrodo gerai.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas A. Vidžiūnas.
     A. VIDŽIŪNAS (TS-LKDF). Pone pranešėjau, jūs taip oriai pateikėte nuorodą į Vyriausybės programą, kad aš niekaip negaliu to punkto, net panašaus, rasti. Nebent šitas įstatymas, mano supratimu, galėtų plaukti iš tokio punkto: užtikrinsime valstybinio socialinio draudimo biudžeto ilgalaikį subalansavimą arba stiprinsime valstybinį socialinį draudimą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Pasidalinome nuomonėmis. Judame toliau.

15.58 val.
    Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo 42 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-669 (pateikimas)

    2-9 klausimas. Kolega Mečislovai, atsiprašau. Jau laukia ponas E. Žakaris. Prašau, pone Edvardai. Tai būtų Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo 42 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-669. Prašau, pone Edvardai.
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Šis įstatymo projektas yra susijęs su galima dalies žmonių diskriminacija dėl amžiaus ir negalios. Esmė yra tokia. Prieš keletą metų buvo priimtas įstatymas, kad asmenys, kuriems yra nustatytas neįgalumas... Neįgalumas buvo nustatomas iki tol, kol jiems sukaks pensinis amžius, o po to jie visi turėjo tapti senatvės pensininkais. Praėjusiais metais Seimas pataisė įstatymą, kad žmonės, kuriems nustatytas neįgalumas ar iki senatvės pensijos amžiaus, ar neterminuotai, sukakus senatvės amžiui įgyja teisę pasirinkti, kurią pensiją nori gauti: neįgalumo ar senatvės. Asmenys, kurie yra išdirbę daugiau kaip 30 metų, kaip žinote, turi teisę už kiekvienus metus virš 30 metų gauti 3 % nuo bazinės pensijos dydžio, t. y. už vienus metus 10 Lt 80 ct. Jeigu žmonės, kurie, sukakus senatvės pensijos amžiui, ir toliau dirba, gauna senatvės pensiją, po kiekvienų metų kreipiasi raštu į "Sodrą", jiems yra perskaičiuojama pensija, tai jiems už tuos metus pridedami tie procentai. Bet taisant įstatymą dėl neįgaliųjų neįvyko pataisymas būtent šitos vietos. Jeigu žmogus gauna neįgalumo pensiją, kol jis yra darbingo amžiaus, jau turi 30 metų darbo stažą, jis dėl kiekvienų metų gali kreiptis į "Sodrą" ir gauti tą papildomą 3 % priedą. Tačiau jeigu, sukakus senatvės pensijos amžiui, jisai apsispręs gauti neįgalumo pensiją ir toliau dirbs, mokės mokesčius, jis neturės teisės kreiptis į "Sodrą", prašyti perskaičiuoti pensiją ir už kiekvienus metus gauti tą priedą.
    Mes manome, kad čia yra diskriminacija ir pagal amžių, kadangi iki pensinio amžiaus jis turi teisę, kai turi 30 metų, tai daryti, sukakus pensiniam, neturi. Taip pat diskriminacija yra dėl negalios, kadangi pensinio amžiaus žmogus, kuris neturi negalios, gali kreiptis ir gauti papildomai tą priedą, jeigu dirba, o jeigu tu turi negalią, negausi. Čia paliestų nedidelę dalį žmonių, kadangi vadinamajai trečiajai grupei, arba kuriems nustatytas 45-55 % darbingumo lygis, ta pensija būna paprastai dvigubai mažesnė negu senatvės, tai šitie žmonės, be abejo, pereitų į senatvės pensijos grupę. Vadinamosios antrosios grupės, arba 30-40 % darbingumo lygio, pensijos dydis prilygsta senatvės pensijai, jų taip pat, ko gero, didžioji dalis pereis į senatvės pensijos grupę. Tačiau asmenų, kuriems nustatytas darbingumo lygis nuo 0 % iki 25 %, tai yra buvusiai pirmajai grupei, yra šiek tiek didesnė neįgalumo pensija, tai jie tuo pasinaudoti negalės. Ir šita mūsų pataisa, kai mes siūlome suvienodinti visiems sąlygas, paliestų, ko gero, mažiau žmonių, negu yra Seimo narių. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti ponia I. Šiaulienė. Prašom.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, aš suprantu, kad teisybė formaliai būtų atkurta, tai yra leistų žmonėms, kitaip sakant, perskaičiuoti. Bet kadangi šiuo atveju yra įtvirtinta vadinamoji dovanojamo stažo taisyklė, pagal kurią, apskaičiuojant papildomo netekto darbingumo pensijos dalį, į stažą įskaitomas asmeniui trūkstamas iki jam nustatyto senatvės pensinio amžiaus metų skaičius, gali nutikti, kad perskaičiuojant tas stažas gali būti neįskaičiuotas ir ta perskaičiuota nauja pensija gali net sumažėti. Ar, norėdami padėti, mes čia nepakenksime?
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Yra įstatyme įtvirtinta nuostata, kad, perskaičiuojant pensiją, ji perskaičiavimo metu niekada negali būti mažesnė, negu buvo iki perskaičiavimo. Tai visais atvejais ji negali sumažėti, čia kalbama tik apie galimybę, jeigu žmogus toliau dirba ir moka visus mokesčius, kaip ir visi, kad jis už kiekvienus metus turėtų galimybę gauti, kaip ir senatvės pensijos asmenys, priedą. Be abejo, čia ir Vyriausybės išvados reikia.
     PIRMININKAS. Ačiū, pone Edvardai, jūs atsakėte į visus klausimus. Dabar tik motyvai už, prieš nėra. Gal nėra ir motyvų už? Bus.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Čia pats pranešėjas... aš būčiau dėl Vyriausybės išvados.
     PIRMININKAS. Ačiū. Dabar mes bendru sutarimu ir dėl Vyriausybės išvados. Balsuojame. Skelbiu balsavimą. Balsuojame. Priminsiu, kad balsuojame dėl Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo 42 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto.
    Balsavo 61 Seimo narys, tiek pat užsiregistravo: už - 60, prieš nėra, susilaikė 1. Po pateikimo pritarta. Siūlomi komitetai: pagrindinis - Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Kitų nuomonių nėra. Svarstymas lapkričio 21 d. Buvo pasiūlymas dėl Vyriausybės išvados, tai dėl to mes jau sutarėme. Ačiū. Judame toliau.

16.05 val.
    Darbo kodekso 184 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-434 (pateikimas)

    Ponas Mečislovas jau yra. 2-10 klausimas. Teikėjas - ponas M. Zasčiurinskas. Darbo kodekso 184 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pateikimas. Prašom, pone Zasčiurinskai.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, siūloma įstatymo pataisa taip pat skirta šeimoms stiprinti, tik čia išskirtas aspektas, kad tos šeimos, kurios augina neįgalų vaiką. Siūloma papildyti kodekso 184 straipsnį, kad taip pat suteikiamos 30 dienų atostogos tiems, kurie slaugo neįgalųjį. Šiuo metu yra neįgalus vaikas, siūloma praplėsti dėl neįgalaus... Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju už trumpą pristatymą. Paklausti nori ponia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, ar jums neatrodo, kad vyrai yra didžiausia kliūtis dėl to, ką jūs teigiate, nes jie palieka šeimas, suardo jas, o mes jas stipriname? Ar jums taip neatrodo? Statistinė dokumentika tai rodo.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Jeigu statistika taip rodo, tai taip, bet aš, kaip vyras, tai negaliu su tuo sutikti. Aišku, čia yra problema, bet, žinote, valstybės yra organizuota pagalbos sistema šeimai. Tokiu atveju funkcionuoja fondas, jeigu šeima vieniša, tėvas ar mama, vienas iš sutuoktinių, nemoka vaikams, pavyzdžiui, alimentų, tai valstybė kompensuoja ir paskui išieško. Tai šioks toks sprendimas yra.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į visus klausimus. Dėkojame. Yra tik nuomonė už. Ponas R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš pasisakau ir tik noriu atkreipti valdančiosios koalicijos dėmesį, kad čia mes kaip tik nagrinėjame pozityvios diskriminacijos dėl šeiminės padėties atvejį. Jeigu mes priimsime kitus įstatymus, kuriuos kai kurie kolegos siūlo, tai tokių dalykų mes negalėsime daryti, nes čia yra kaip tik pozityvi diskriminacija, susijusi su šeimine padėtimi. Siūlau palaikyti diskusiją, pažiūrėsime, ką ten galima iš to padaryti. Gal ne ta apimtimi, kaip čia pasakyta, bet iš principo problema svarstytina.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Skelbiu balsavimą. Balsuojame dėl Darbo kodekso 184 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto.
    Balsavo 55 Seimo nariai, užsiregistravo 57 Seimo nariai: už - 45, prieš - 2, susilaikė 8. Po pateikimo pritarta. Siūlomi komitetai: pagrindinis - irgi Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomų nesiūloma. Svarstymo data - lapkričio 21 d. Ačiū, šis klausimas baigtas.

16.09 val.
    Darbo kodekso 214 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-1097 (pateikimas)

    Darbotvarkės 2-11 klausimas. Pranešėjas - irgi ponas M. Zasčiurinskas. Tai bus Darbo kodekso 214 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-1097. Pateikimas. Prašom, ponas Mečislovai.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, čia yra įstatymo projektas taip pat iš serijos stiprinti šeimą, tik šiuo atveju per moterį. Deja, vyrui tas sprendimas netaikytinas. Yra siūloma nėščioms moterims nuo 181 nėštumo dienos iki nėštumo ir gimdymo atostogų pradžios sutrumpinti darbo laiką 10 val. per savaitę, mokant darbuotojui priklausantį vidutinį darbo užmokestį. Prašom tam pritarti. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkojame už trumpą pristatymą. Klausia ponia I. Šiaulienė.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Šiaip dirbanti nėščia moteris turi galimybę pasinaudoti panašia lengvata, esant, kitaip sakant, poreikiui, nustatyti ne visą darbo dienos arba darbo savaitės laiką. Bet, kita vertus, jeigu mes dar papildysime, ar neatsitiks taip, kad, užuot pagelbėję moteriai, jos darbo rinkoje padėtį dar pasunkinsime ir darbdaviai tiesiog vengs? Nebus mechanizmo, kaip užtikrinti tokio įstatymo nuostatos gyvavimą de facto.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Ačiū už klausimą. Iš tiesų šis aspektas išlieka, yra ir dabar Lietuvoje labai aktualus, ir, aišku, jis išliks, kai tas įstatymas bus priimtas ir sudaryta galimybė motinai, būsimai motinai rinktis. Aš sutinku, kad čia gali būti tokia problema.
     PIRMININKAS. Ačiū.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Bet šioje srityje galioja kiti įstatymai.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia ponia R.Tamašunienė.
     R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Aš noriu paklausti pranešėjo tokio praktiško klausimo. Labai gerai, kad jūs rūpinatės besilaukiančiomis mamomis, bet kodėl pasirinkta 181 nėštumo diena, kodėl ne 120 ar 191? Tai vienas klausimas. Ir kodėl jūs numatote trumpinti darbo dieną per savaitę 2 val., ne 1, ne 3? Kas paskaičiavo įtaką besilaukiančios motinos sveikatai? Ačiū.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Ačiū. Visų pirma šis projektas, kaip jūs ir suprantate, aš praktinės patirties šioje srityje neturiu ir negaliu turėti, šis projektas atsirado moterų prašymu. Po to vyko diskusijos dėl to, kodėl 2 val., kodėl 1 val., buvo ir daugiau siūlymų. Galų gale buvo sutarta, rastas kompromisinis variantas ir siūlome tokį dalyką. Aš manau, kad bus Socialinių reikalų ir darbo komitetas, bet čia turėtų savo nuomonę labai aktyviai išreikšti ir Sveikatos reikalų komitetas. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. Dėkoju. Ponas A. Matulas.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, per keturias kadencijas, įsivaizdavau, buvo opozicija ir pozicija. Dabar, atrodo, opozicijoje atsirado pozicija. Viskas gerai, bet noriu paklausti. Ar yra subalansuotas siūlymas tarp privataus verslo ir moterų, besilaukiančių vaikelio? Jau dabar yra informacijos, kad privatus verslas vengia priimti į darbą arba stengiasi kaip nors atleisti moteris, kurios laukiasi. Dabar, jeigu mes dar sudarysime tam tikras lengvatas, kurias dengs privatus, kalbu apie privatų, verslas, ar darbdaviai norės priimti tokias moteris? Ar jūs bandėte skaičiuoti ir subalansuoti, ar tas jūsų sprendimas, jeigu bus priimtas, duos daugiau naudos, ar vis dėlto sumažins, pablogins verslo sąlygas ir sumažės darbuotojų skaičius?
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju. Atsakau į šį klausimą, mano atsakymas bus iš dviejų dalių. Pirmiausia, ar tai bus naudinga, ar nenaudinga, tai tikrai gali pasakyti specialistai. Vienas iš tų specialistų, gerbiamasis Antanai, esate ir jūs. Mano nuomone ir mūsų grupės, kuri rengė šį įstatymo projektą, kad toks sprendimas iš principo yra teigiamas ir geras.
    Antra dalis mano klausimo dėl privataus verslo, ką kolegė iš dalies pasakė. Aišku, yra toks pavojus, bet aš manau, kad valstybė rodo savo politinį sprendimą ir jį išreiškia įstatymu, o įstatymai privalo būti vykdomi. Kad tokių problemų yra, iš tiesų yra, bet yra daug kitų įstatymų, kurie kovoja su tokiomis apraiškomis, jeigu tokių būna. Aš iš esmės matau tokią problemą. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, jūs vėl pateikėte tiesiog klasikinį pozityvios diskriminacijos dėl šeimyninės padėties įstatymą. Aš pritariu tai pozityviai diskriminacijai, nes suteikiamos kitokios sąlygos negu kitiems žmonėms, kurie, sakykime, nesilaukia vaiko ir panašiai. Klausimas būtų toks. Šitie klausimai yra jau ne vieną kartą diskutuoti įvairiais aspektais, į jūsų siūlymą reikėtų žiūrėti kaip į kompleksą. Ar jūs nemanytumėte, kad po to pateikimo reikėtų su kokia nors struktūra, šeimos grupės ar kitų iniciatyva kaip nors susisteminti visus siūlymus ir pažiūrėti kompleksiškai, nes jie veikia vienas kitą, ir tada apsispręsti, ką priimam, o ko nepriimam? Kai mes pradėsime chaotiškai kurti sistemą, tai kartais mes galime ne sukurti teigiamai, o pagadinti.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju. Taip, aš iš tiesų manau, kad visi klausimai, kurie yra susiję su šeima ir su vaiku, vaikas irgi yra šeimos dalis, turėtų būti arba galėtų būti aptariami parlamento šeimos grupėje, nes tai leistų mums į svarstymą įtraukti daugiau žmonių ir būtų didesnė tiek informacinė sklaida, tiek ir aukštesnė galutinio sprendimo kokybė.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Ir ponia M. A. Pavilionienė.
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Labai ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, ar pats atlikote kokį nors mokslinį tyrimą, ar rėmėtės kokiais nors tyrimais, kurie patvirtintų, jog nėščios moterys pačios nori anksčiau palikti darbą? Ačiū.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Jokio mokslinio tyrimo aš neatlikau. Aš manau, kad jeigu kiekvienai... Čia liberalų dar yra? Yra, matau, Eligijus yra. Jeigu dėl kiekvienos sveiko proto minties, jos pagrindimo reikėtų atlikti mokslinius darbus, tai mes užklimptume apskritai. Pavyzdžiui, medicinos darbuotojai, gydytojai, profesoriai ir tos srities, kurioje dalyvauja kolega Antanas, visi į tą reikalą žiūri tik pozityviai. Todėl aš esu tvirtai įsitikinęs, labai nemėgstu tų žodžių "tvirtai įsitikinęs", kad toks sprendimas yra teigiamas šeimai, teigiamas motinai.
     PIRMININKAS. Ačiū, jūs atsakėte į visus klausimus. Dabar motyvai už ir prieš. Jų yra. Taigi gal pradėsime nuo motyvų prieš. Ponia G. Purvaneckienė. Prašom.
     G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, jeigu šis pakeitimas būtų priimtas, tai iš tikrųjų prasidėtų siaubinga moterų, ypač nėščių moterų, diskriminacija darbo rinkoje. Pirmiausia nepakantumo atmosferą joms sukurtų jau bendradarbiai, kadangi joms būtų mokamas atlyginimas, o jos nedirbtų, čia iš darbdavio atlyginimas, tai jau visi aplinkiniai sakytų, kad mes dirbam už ją, o ji gauna pinigus. Tai kaip žiūrėtų bendradarbiai? Aš nemanau, kad nors kokia moteris norėtų atsidurti tokioje padėtyje. Be to, ir darbdaviai, be abejonės, visokiais būdais stengtųsi jų atsikratyti. Aš agituoju tikrai nepritarti tam.
     PIRMININKAS. Ačiū. Motyvai už - ponas A. Matulas. Tikrai už.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, šį kartą problemų aš jums nesukelsiu. Tikrai ir morališkai palaikau, ir balsuosiu už vien todėl, kad dirbu moterų gydytoju ir tikrai suprantu, kaip kartais besilaukiančioms mamoms yra sunku dirbti, ypač sunkesnį fizinį darbą. Manau, kad vis dėlto sprendimai, kurie dabar siūlomi, gerinti demografinę situaciją, palengvinti besilaukiančių mamų gyvenimą turėtų būti daromi ne "Sodros" sąskaita, ne Privalomojo sveikatos draudimo fondo sąskaita, kas buvo praeitame posėdyje daroma, ne darbdavių sąskaita, bet tiesiog, jeigu yra biudžete sukaupta virš plano lėšų, tai turi būti didinamos išmokos tiems vaikams tuo klausimu, kurį prieš tai pateikė kolega M. Zasčiurinskas. Šiuo atveju irgi. Jeigu turim pinigėlių, tai padarykime, tai pailginkime atostogas, ikigimdyvines atostogas, nors mūsų gimdyvinės atostogos pasaulyje dabar yra vienos ilgiausių, tada viskas aišku. Duokime už vaiką didesnę sumą pinigėlių, bus lengviau išlaikyti ir daugiau gimdys. Anksčiau išleisime į dekretą ir nereikės darbdavių sąskaita, kaip sakoma... Mes, parlamentas, neturėtume daryti lengvatų, teikti siūlyti lengvatas, jeigu neturime pinigų. Kaip buvęs moterų gydytojas, tai idėjai pritariu. Galbūt Socialinių reikalų ir darbo ministerija, nes tikriausiai prašysime Vyriausybės išvados, arba Vyriausybė suras kitą mechanizmą įgyvendinti gerbiamojo M. Zasčiurinsko idėją.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Balsuojame. Skelbiu balsavimą.
    Balsavo 64, užsiregistravo 65: už - 45, prieš - 4, susilaikė 15. Taigi po balsavimo yra pritarta.
    Prieš komitetų paskyrimą, prašau repliką, kiek suprantu, po balsavimo. Taigi padarysiu išimtį, nes vienas vyras nori kalbėti. Tai ponas Z. Jedinskis.
     Z. JEDINSKIJ (LLRAF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Esu labai nustebęs, kai feministinės organizacijos atstovas balsuoja prieš įstatymus, kurie nori pagerinti moterų sąlygas.
     PIRMININKAS. Ačiū. Dabar ponia V. M. Čigriejienė pirmoji laukia.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, vicepirmininke. Nežinau, kaip jūs skirstote darbus į sunkius, į lengvus. Visi darbai yra vienodai sunkūs. Sakykite, ar gydytojos chirurgės moters darbas yra lengvas? Ir psichologiniu požiūriu, ir fiziniu požiūriu, kai reikia prie operacinio stalo išstovėti šešias valandas, tai jis yra lengvas? Nelengvas, bet nediferencijuojame. Taigi balsuokite už šitą įstatymą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponia M. A. Pavilionienė.
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Man nuostabu, kai Lietuvos politikai vyrai nori nuspręsti moterų likimą. Nesikiškite. Nei jūs gimdote, nei jūs tampate nėščias. Taigi palikite moterims spręsti jų likimą, nes mes turime Lygių galimybių įstatymą. Mes šiuo įstatymu tikrai pažeisime visas įmanomas lygybės nuostatas. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. Atrodo, geriausia būtų, kad iš viso mūsų vyrų nebūtų. Ponia G. Purvaneckienė. Prašau.
     G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš prašau atsiimti savo žodžius dėl kokių nors feministinių organizacijų. Taip, aš esu feministė, bet aš nesu feministinės organizacijos atstovė. O gal jūs esate kokios nors, dar aš jums pasakysiu, organizacijos atstovas. Neapšaukinėkime, kas yra kokių organizacijų atstovai. Nesvarbu. Aš esu feministė, pripažįstu, ginu moterų teises ir čia gyniau visų moterų teises, ypač nėščių moterų teises, kad jų nediskriminuotų. Ir neišsigalvokite nesąmonių.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponia D. Mikutienė.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, na, aš nuraminsiu jūsų aistras. (Balsai salėje) Gerbiamasis Daukšy, galima truputėlį dėmesio, nešaukite! Mielosios moterys, kurios kalbate apie moterų teises ir atstovaujate jų organizacijoms. Jums reikėjo būti Seimo Sveikatos reikalų komiteto renginyje, kuriame kalbėjo gydytojai, specialistai ir kaip tik štai šita tema. Na, nereikia perlenkti lazdos. Vis dėlto sveikata yra daug svarbesnis dalykas, ir čia jokios diskriminacijos tikrai nėra. Paklausykite specialistų nuomonių, jei nenorite tikėti kolegomis Seimo nariais.
     PIRMININKAS. Ačiū, ponia Dangute. Taigi tegu būna lygybė. Pradėjome nuo vyrų kalbų ir užbaigsime irgi vyrų replika. Ponas R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aišku, klausimas nėra vienareikšmis. Bet iš principo be tam tikros socialinės prievartos gerąja prasme mūsų darbdaviams ir visiems kitiems vargu ar mes galime puoselėti kokį nors pozityvų požiūrį į tuos tėvus, kurie augina vaikus. Tai reikia suprasti. Kokio lygio tas turėtų būti, reikia sverti ir diskutuoti. Todėl klausimas tikrai yra diskutuotinas, ir nereikia čia mums per daug vienam kitą kaltinti. Tos moterys, kurios aktyviai propaguoja įvairias socialines lytis, na, vyrų, moterų nuomones girdėjome, atsiras kitos socialinės lytys, gal jos kitaip... Jūs gal kažkaip apsispręsite, rasime tą sprendimą. Taigi jeigu jūs (...) šitą konvenciją, tai čia visos organizacijos sutilps ir ras savo lytį atitinkamai pagal apsisprendimą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Stebėjau salę ir mačiau, kad tikrai replikos buvo įdomiai ir įdėmiai išklausytos. Judame toliau. Turime apsispręsti pritarę po pateikimo, kuris komitetas bus pagrindinis. Siūlomas Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Dėl papildomų nėra pastabų? Prašau.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Sveikatos reikalų komitetas dėl to, kad kalbama apie nėščias moteris.
     PIRMININKAS. Papildomas, taip? Gerai, papildomas Sveikatos reikalų komitetas. Prieš nėra? Nėra. Siūloma svarstyti lapkričio 21 d. (Balsai salėje) Taigi šiuo klausimu mes baigiame... (Balsai salėje) Dabar nebuvo pasiūlymų. Kadangi paskutinę sekundę atsirado pasiūlymas dėl Vyriausybės išvados, nėra prieštaraujančių? Su Vyriausybės išvada, taip? Ačiū. Baigiame šį klausimą.

16.26 val.
    Darbo kodekso 129 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-486 (pateikimas)

    Darbotvarkės 2-12 klausimas - Darbo kodekso 129 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-486. Pateikimas. Ponas M. Zasčiurinskas dar kartą. Buvo V. Gapšio ir 19 Seimo narių...
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, šiuo įstatymo projektu siūloma nustatyti, kad darbdavys, valstybės, savivaldybių organizacijų darbdavys, turėtų pagrindą atleisti žmogų iš darbo, kai jam sukanka 65 metai.
     PIRMININKAS. Viskas, taip?
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Taip.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų paklausti... Atsirado. Labai malonu. Ponia M. A. Pavilionienė.
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis pranešėjau, ar jūs žinote, kad žmogaus diskriminuoti dėl amžiaus negalima, to neleidžia įstatymai. Apie tai girdėjote?
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Taip.
     PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą. Klausimai atsakyti. Projektas pristatytas. Nuomonės dėl motyvų už ir prieš nėra. Balsuojame? Balsuojame. Gerbiamieji Seimo nariai, prašome nešūkauti, kaip balsuoti.
    Balsavo ir užsiregistravo 47: už - 24, prieš - 11, susilaikė 12. Reikia paskaičiuoti. (Balsai salėje) Gerbiamoji ponia Aušrine, prašau netrukdyti pirmininkauti. Aš dar nebuvau paskelbęs visų rezultatų. Nors ir labai jus gerbiu. Taigi po pateikimo yra pritarta.
    Dabar judame toliau. Jeigu yra dėl vedimo tvarkos... Prašau. Ponia Aušrinė.
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Aš iš susijaudinimo suklydau. Aš turėjau balsuoti prieš.
     PIRMININKAS. Ačiū. Protokoliškai yra priimta.
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Ačiū.
     PIRMININKAS. Dabar mes turime apsispręsti po pateikimo, nes pritarta, koks bus pagrindinis komitetas. Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Papildomo nesiūlome. Papildomas... Prašau, pone Mečislovai.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Aš siūlau, kad pagrindinis komitetas būtų Žmogaus teisių komitetas.
     PIRMININKAS. Gal papildomas tegu būna, pone pirmininke? Nėra, matyt, labai esminio skirtumo. Gerai. Vadinasi, papildomas - Žmogaus teisių komitetas. Ir siūloma svarstyti lapkričio 21 d. Ačiū. Šį klausimą baigėme.

16.30 val.
    Energetikos įstatymo 2 ir 8 straipsnių papildymo, 36 straipsnio pakeitimo ir papildymo ir priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-879 (pateikimas)

    Dabar grįžtame prie mūsų darbotvarkės 2-6 klausimo. Ponia viceministrė jau atvyko, ir netgi anksčiau. Taigi pranešėja - ponia viceministrė Ž. Juodkienė. Prašome prie tribūnos ir pristatykite Energetikos įstatymo 2 ir 8 straipsnių papildymo, 36 straipsnio pakeitimo ir papildymo ir priedo papildymo įstatymo projektą. Pateikimo stadija. Prašau.
     Ž. JUODKIENĖ. Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, įstatymo projektu siekiama įgyvendinti 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl didmeninės energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo nuostatas, susijusias su nacionalinio reguliuotojo teisėmis ir taikomomis sankcijomis atliekant didmeninės energijos rinkos tyrimus. Vadovaudamasi šiame reglamente įtvirtinta rinkos tyrimo schema, vykdydama rinkos priežiūrą arba atsižvelgdama į Energetikos reguliatorių bendradarbiavimo agentūros (ACER) aptiktus pažeidimus, Valstybinė kainų ir energetikos kontrolės komisija privalo atlikti tyrimą dėl didmeninės energijos rinkos dalyvio galimo pažeidimo manipuliuojant rinka ar vykdant prekybą viešai neatskleidus informacijos. Todėl reglamento nuostatos įpareigoja valstybes nares užtikrinti, kad nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų reikiamus tyrimo vykdymo įgaliojimus ir turėtų pakankamas veiksmingas priemones operatyviai reaguoti į pažeidimus ir užkirsti jiems kelią.
    Atsižvelgiant į tai, teikiamu įstatymo projektu siūloma apibrėžti, kad Kainų komisija turi teisę kreiptis į Lietuvos Respublikos administracinius teismus dėl operatyvaus teismo leidimų išdavimo reglamente numatytiems veiksmams atlikti, t. y. vykdyti patikrinimus vietose, reikalauti telefoninių skambučių ir duomenų srauto įrašų, prašyti įšaldyti ar laikinai areštuoti turtą, laikinai uždrausti vykdyti profesinę veiklą.
    Kitas įstatymo projektu siūlomas pakeitimas yra susijęs su reglamente įtvirtintais reikalavimais, jog sankcijos turi būti atgrasančios, proporcingos, atitinkančios pažeidimo sunkumą, trukmę ir pobūdį, taip pat vartotojams padarytos žalos mastą. Atsižvelgiant į tai įstatymo projektu siūloma nustatyti sankcijas už reglamento nuostatų pažeidimus.
    Noriu atkreipti dėmesį, kad siūlomi įstatymo pakeitimai yra parengti pritaikius esamą teisinį reglamentavimą ir jau turimus reguliavimo institucijų suteiktus įgaliojimus finansų, telekomunikacijų ir konkurencijos sektoriuose, atsižvelgiant į šiuo metu energetikos įmonėms taikomus baudų dydžius bei diferencijuojant juos pagal pažeidimo pobūdį ir mastą, t. y. už sunkesnius pažeidimus numatomos piniginės baudos, kurios siektų nuo 2000 Lt iki 10 % asmens metinių pajamų praėjusiais metais iš finansinės veiklos, o už mažesnės reikšmės procedūrinius pažeidimus siūloma nustatyti baudą nuo 1000 Lt iki 2 % asmens metinių pajamų praėjusiais finansiniais metais iš veiklos, kurią vykdant buvo padarytas pažeidimas.
    Taip pat numatoma tokia išlyga, kad tais atvejais, jeigu dėl įvykdyto pažeidimo buvo gauta pajamų arba kitokios turtinės naudos ir žalos dydis viršijo nustatytus baudų dydžius, Kainų komisija gali taikyti baudą, kuri sudarytų iki dvigubo asmens gautų pajamų dydžio.
    Taip pat siūloma Kainų komisijai suteikti galimybę kreiptis į teismą skirti laikiną apribojimą vykdyti veiklą didmeninėje rinkoje, jeigu būtų matoma, kad tokia priemonė būtų efektyvesnė nei baudos skyrimas. Pastebėtina, kad visais atvejais turi būti vertinamas pažeidimo pobūdis, t. y. mažareikšmiškumas, ir jo pagrindu būtų taikomos kitos poveikio priemonės, pavyzdžiui, įspėjimas. Ačiū už dėmesį.
     PIRMININKAS. Dėkojame poniai Žydrūnei už pateikimą. Tačiau reikėtų atsakyti dar į du klausimus. Vien vyrai. Ponas K. Daukšys. Jau išėjo. Ponas S. Jovaiša.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamoji pranešėja, kokios priežastys paskatino teikti šitą įstatymą ir kokia yra jūsų išvardintų pažeidimų dinamika? Ar iš tikrųjų reikia imtis tokių griežtų priemonių?
     Ž. JUODKIENĖ. Kaip minėjau, teikiamu įstatymo projektu yra perkeliamos reglamento nuostatos, kurios valstybėms narėms yra privalomos. Atsižvelgiant į tai, kad vis dėlto rinka yra dinamiška ir dinamiškai vystosi, ypač gamtinių dujų ir elektros sektoriuje atsiranda naujų įmonių, tai tokio pobūdžio poveikio priemonės yra būtinos ir proporcingos.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ačiū poniai Žydrūnei, truputį galite pailsėti. Dabar motyvai už, prieš. Nėra. Gal bendru sutarimu? (Balsai salėje) Bendru sutarimu yra pritarta. Siūlomi komitetai: Ekonomikos komitetas - pagrindinis, papildomas - Energetikos komisija. Svarstymas būtų spalio 10 d. Nėra pastabų. Taigi šį klausimą baigėme.

16.35 val.
    Energetikos įstatymo 29 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-957 (pateikimas)

    Ponia Žydrūne, dar prašau grįžti pristatyti kitą darbotvarkės klausimą - Energetikos įstatymo 29 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-957. Irgi pateikimo stadija.
     Ž. JUODKIENĖ. Teikiame Seimui svarstyti Energetikos įstatymo 29 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Šiuo projektu siūloma optimizuoti rezervinių kuro atsargų kaupimo tvarką siekiant sumažinti energetikos įmonių patiriamas sąnaudas ir kartu energijos kainą vartotojams.
    Galiojantis reglamentavimas įpareigoja energetikos įmones, kurių šilumos ir elektros įrenginių galia viršija 5 MW, kaupti ir visus metus palaikyti energijos išteklių rezervinių atsargų kiekį, kurio pakaktų vienam kalendoriniam mėnesiui. Tačiau toks reikalavimas jau nebeaktualus nei techniniu, nei ekonominiu požiūriu, nes centralizuoto šilumos tiekimo ir elektros energijos sektoriuje veiklą vykdančios įmonės per pastarąjį dešimtmetį intensyviai modernizavo ir atnaujino energijos įrenginius, statė naujus energijos gamybos įrenginius ir tuo padidino energijos tiekimo patikimumą, saugumą bei sumažino avaringumą. Tai lėmė, kad per paskutinius trejus metus vidutiniškai buvo sudeginamas kuro atsargų kiekis, atitinkantis dviejų penkių parų poreikį, o šiltuoju metų laiku rezervinės atsargos ne tik kad nebuvo naudojamos arba apskritai naudojamos ne pagal paskirtį, bet joms saugoti dar papildomai patiriamos sąnaudos.
    Šios sąnaudos atsargoms įsigyti, saugoti, infrastruktūrai palaikyti yra įtraukiamos į šilumos savikainą ir dėl to didina parduodamos energijos kainą. Vidutiniškai šilumos įmonių savikainoje jos sudaro nuo 0,5 iki 0,7 ct/kWh, arba 2-4 %. Be to, išlaikomų atsargų vertė ir kartu energetikos įmonių įšaldytos, nedisponuojamos lėšos, pavyzdžiui, 2011 m. siekė net 203 mln. Lt.
    Atsižvelgiant į tai, įstatymo projektu siūloma. Visų pirma, reikalaujama sukaupti rezervinių atsargų kiekį, sumažinti nuo 30 iki 10 dienų, t. y. tris kartus. Antra, nustatyti, kad rezervinės atsargos privalomai turi būti kaupiamos tik šaltuoju periodu, t. y. nuo lapkričio 1 d. iki kovo 31 d. Tuo metu, kai jos realiai turi ir gali būti panaudojamos. O šiltuoju metų laikotarpiu energijos išteklių rezervinių atsargų poreikį ir kiekį turėtų nusistatyti pačios įmonės savarankiškai. Trečia, tiksliau apibrėžiamos atsinaujinančių energijos išteklių rūšys, kurias naudojančioms įmonėms nėra prievolės kaupti rezervines atsargas, t. y. saulės, vėjo, hidrogeoterminė energija, pramoninės ir komunalinės atliekos, kai dėl atliekas deginančios jėgainės technologijos nėra galimybės tokių atsargų kaupti. Ketvirta, suvienodinamos konkurencinės veiklos sąlygos šilumos sektoriuje įmonėms, fiziškai negalinčioms atsargų kaupti, ir toms, kurios atsargas privalo kaupti ir dėl šios prievolės patiria sąnaudų.
    Vyriausybė prašo Lietuvos Respublikos Seimo svarstyti įstatymo projektą skubos tvarka atsižvelgiant į tai, kad jau nuo šio šildymo sezono pradžios šilumos tiekimo įmonės galėtų sumažinti rezervinių atsargų kaupimo sąnaudas ir galutinę kainą šilumos vartotojams iki 0,7 ct/kWh. O tai sudarytų iki 50 mln. Lt Lietuvos mastu. Palyginkime - tiek Mažeikių ir Jonavos vartotojai sumoka per šildymo sezoną. Ačiū už dėmesį.
     PIRMININKAS. Dėkojame poniai Žydrūnei už pristatymą. Taigi jums yra vienas klausimas. Jį užduos ponas R. Sargūnas.
     R. SARGŪNAS (DPF). Dėkui, pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, sakykite, ar pereinant prie biokuro deginimo šilumos gamybai neiškils problemų, kai bus sutrumpinamas laikinas atsargų rezervas iki 10 dienų? Reikėtų įvertinti ir šaltųjų periodų specifiką Lietuvoje. Gali būti kuro pristatymo į šilumos įmones problemų dėl oro sąlygų. Kaip tai galėtų paveikti? Ar neiškils extra situacijų?
     Ž. JUODKIENĖ. Mes vertinome tokią situaciją rengdami įstatymo projektą. Iš tikrųjų Lietuvoje, kaip ir visame pasaulyje, turbūt tos klimato sąlygos keičiasi ir klimatas šiltėja. Per paskutiniuosius trejus metus paskutinį kartą daugiau kaip minus 20 laipsnių temperatūra laikėsi 2012 m. vasario mėn. Buvo 5 dienų laikotarpis, kai tokia temperatūra buvo žemesnė negu 20 laipsnių. Įstatymo projektu siūloma nustatyti 10 kalendorinių dienų laikotarpio trukmę, kai tokios atsargos turi būti sukauptos atsižvelgus į paskutiniųjų trejų metų įmonės vartojimo vidurkį būtent šaltuoju periodu. Vadinasi, jeigu 5 dienas laikytųsi minus 20 ir žemesnė temperatūra, sukauptų rezervinių atsargų visiškai pakaktų padengti vartotojų poreikį dirbant maksimaliu pajėgumu. Be to, tiekimo infrastruktūra yra išplėtota. Per tą laikotarpį galima atsigabenti atsargų iš kitų įmonių, taip pat panaudoti valstybės atsargas arba imtis kitų šilumos tiekimo įmonėms įmanomų priemonių, pavyzdžiui, pažeminti šilumnešio parametrus ir panašiai.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į visus klausimus ir pateikėte. Taigi dėkojame jums.
    Dabar yra norinčių pasakyti motyvus už ir prieš. Ponas K. Daukšys. Nematau. Motyvai už. Kalbėsim, pone Petrai. Ponas P. Narkevičius. Prašau.
     P. NARKEVIČIUS (DPF). Labai ačiū už suteiktą žodį. Iš tikro, manau, šis įstatymas turėtų gana teigiamą poveikį visų pirma ir dėl to, kad nors ir minimaliai, bet sumažintų šilumos kaštus.
    Antras dalykas. Iš tikrųjų laikyti 30 dienų rezervą, kai pagal visus tyrimus galima laikyti tik 10 dienų, vis didėjant biokuro katilinių skaičiui, pūdyti pjuvenas, kitas medžio drožles ar kitą biokurą, manau, tikrai nelogiška, nelogiška investuoti į sandėliavimą, logiškiausia būtų investuoti į tai, kad šilumos kaštai mažėtų. Aš palaikau - už.
     PIRMININKAS. Ačiū. Bendru sutarimu gal pavyks priimti be balsavimo? Prieštaravimų nėra. Taigi po pateikimo bendru sutarimu yra pritarta.
    Dabar Vyriausybė siūlo svarstyti skubos tvarka. Nebus prieštaravimų? Tada mes nustatome, kad pagrindinis bus Ekonomikos komitetas, o papildoma bus Energetikos komisija. Siūloma svarstyti spalio 10 d. Pastabų nėra. Taigi tuo mes šį klausimą baigėme.

16.43 val.
    Darbo kodekso 162 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-174(3) (pateikimas)

    Mums liko pagal darbotvarkę 2-13 klausimas. Poną E. Šablinską prašom pristatyti Darbo kodekso 162 straipsnio papildymo įstatymo projektą Nr. XIIP-174(3). Pateikimo stadija.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui pirmininkui. Dėkui kolegoms, kurie dar ištvermingi ir liko. Noriu jums teikti Lietuvos darbo kodekso 162 straipsnio papildymo įstatymo projektą. Tiksliau, 162 straipsnio 1 dalies 14 punktą papildyti ir išdėstyti jį taip: įmonėse, įstaigose ir organizacijose nedirbama šiomis švenčių dienomis. 14 punktas būtų: gruodžio 31 d., Naujųjų metų išvakarių dieną. Prieš tai teikiau ir šiek tiek teko taisyti jūsų dėka, taip pat Teisės departamentui atsižvelgiant į logiką. Taip pat iškart galiu pasakyti, jeigu būtų priimtas svarstyti, Vyriausybės nuomonė irgi būtina.
    Dabar teikimo motyvai. Juk suprantame, kad Naujųjų metų sutikimas, manyčiau, yra išties svarbi šventė, kai apmąstome nuveiktus darbus, planuojame naujus, susitinkame su brangiais žmonėmis. Taip pat pasirengimas sutikti Naujuosius metus reikalauja laiko. Nemažai žmonių tą dieną oficialiais ar neoficialiais būdais paverčia nedarbo diena. Daugelis pasaulio valstybių oficialiai švenčia kalėdinį laikotarpį nuo gruodžio 24 d. iki Naujųjų metų. Todėl, manyčiau, apsisprendimas paskelbti šventine gruodžio 31 d. nebūtų išskirtinis. Lietuva šiuo metu turi 14 šventinių dienų, tačiau iš jų net 3 dienos visada yra sekmadieniai - Velykų, Motinos ir Tėvo dienos. Taip pat kasmet dalis švenčių sutampa su savaitgaliais. Pavyzdžiui, šiais metais bus tiktai 10 šventinių dienų, o 2014 m. - tik 9. Pagal atliktus tyrimus Lietuva priskirtina prie tų Europos šalių, kurios turi santykinai nedaug šventinių dienų. Daugiau už Lietuvą švenčių turi net 21 valstybė, tiek pat - 6, mažiau - tik 3 šalys. Projekto tikslas yra sustiprinti lietuvių tradicijas, sudaryti palankesnes sąlygas bendrauti su brangiais žmonėmis. Priėmus įstatymo projektą, būtų sudarytos palankesnės ir pagerintos sąlygos bendrauti.
    Taip pat dėl kriminogeninės situacijos ir korupcijos. Juk suprantame, kad tą dieną, ypač tie, kurie neseniai pradėję kadenciją ir buvę... Lietuvos piliečiai žino, kad dažnai darbe pakeliama taurelė, po to sėdama prie vairo. Pasekmės gali būti liūdnos. Tą dieną gali būti policijos pareigūnai atlaidesni, tai sudaro prielaidas korupcijai. Kita vertus, gali būti ir skaudžių atsitikimų.
    Dabar norėčiau pasakyti, kad atlikti tyrimai ne tik mano, bet ir Eltos duoda tokius rezultatus, kad gruodžio 31 d., atlikus Lietuvos piliečių apklausą, net per 72 % piliečių yra už tai, kad ši diena būtų paskelbta nedarbo diena, tik 21 % nenori tos išeiginės, su humoru 4,4 % atsako, kad visos dienos jiems kaip šventė, neturi nuomonės 1,7 %.
    Pagaliau svarbiausias dalykas, kurį norėčiau pabrėžti. Mes, Seimo nariai, kaip žinome, pagal Konstitucijos 64 straipsnį turime dvi sesijas: pavasario - nuo kovo 10 d. iki birželio 30 d. ir rudens - nuo rugsėjo 10 d. iki kažkodėl gruodžio 23 d. Tai jau savaime mes, kaip krikščioniška šalis, bet tik kol kas sau pasidarę kalėdines atostogas, net kitą savaitę nėra paskelbti posėdžiai susirinkti į neeilinę sesiją. Manyčiau, kad lygiateisiškumo principo žiūrint vis dėlto reikėtų padaryti nors pirmą žingsnį, skelbiant gruodžio 31 d. nedarbo diena. Aš nesakau, šventine, aš sakau, nedarbo diena, kuri leistų pasiruošti sutikti Naujuosius metus. Tai yra vienintelė šventė, kurią visi sutinkame bendrai, nėra jokių prieštaravimų, kas gali būti dėl tikėjimo arba dėl partinių įsitikinimų, pavyzdžiui, birželio, Mindauginių arba gegužės švenčių. Šita šventė tikrai būtų visuotinė. Dėkoju už dėmesį.
     PIRMININKAS. Ačiū už išsamų pristatymą. Jūsų nori paklausti nemažai Seimo narių. Pirmasis A. Dumčius.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamasis pranešėjau, gal nelabai aš čia rimtai kalbėsiu, bet ar jūs jau nenorėtumėte tą paskutinę dieną su bendradarbiais pasisveikinti, atsisveikinti prieš Naujuosius metus, ateiti į darbą? Tik tiek norėjau pasakyti. O šiaip aš pritariu jūsų siūlymui, kad reikėtų ir Vyriausybės nuomonės. Ačiū.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Jau sutikau, kad reikia Vyriausybės nuomonės.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia K. Starkevičius.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Mano klausimas būtų paprastas. Jūs daug motyvų pasakėte, dėl ko turėtų būti išeiginė, tačiau, kaip žinote, paskutinė metų diena yra finansinių atsiskaitymų diena, daug yra įplaukų, turime sutvarkyti savo įmonės biudžeto atsiskaitymus, nes yra metų pabaiga. Ir dar supraskite, čia ėjo visas socialinių klausimų blokas, kur kiekvienas didina išmokas. Viena nedarbo diena, kiek aš žinau, kainuoja 100 mln. mūsų šalies biudžetui. Jeigu nedirbsime, mes tiek neuždirbsime. Tai iš kur jūs ketinate šitas lėšas kompensuoti? Aš manau, kad tokiu atveju daugelis ir darbdavių supranta, kad yra paskutinė metų diena, tuos darbuotojus ir taip galbūt paleidžia žąsų kepti nuo pietų, bet yra tie, kurie turi dirbti, ir jeigu mes visų jų atsisakysime, reikės dvigubus atlyginimus jiems mokėti kaip už šventinę dieną. Ar jūs tai įvertinote?
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Visų pirma turime suprasti, kad Lietuva kol kas daugiau turi, sakysim, aptarnaujančio, prekybinio potencialo negu pramoninio, kuris tikrai dirbtų. Procentiškai tą dieną, ypač smulkusis verslas, kuris dirba tiek, kiek jis numatęs valandų, kad jam apsimokėtų, tikrai suneštų ne mažiau kaip pusę to 100 mln., kuris yra tiesiog toks filosofinis pasakymas. Čia prieš kitą šventinę, suprantu, jeigu tai būtų pasakyta, tai gal tą 100 mln. ir kainuotų, bet prieš Naujuosius metus, kai visos aptarnaujančios įmonės ir įstaigos dirbtų kaip visada, kaip ir dirba, tikrai valstybės iždas bent jau neturėtų tokio nuostolio, koks yra jūsų minimas. Man dar svarbu, kad tą dieną galėtų užsidirbti ypač smulkusis verslas, kuris dirbtų, jeigu tai būtų laisva diena, jie daugiausia dirba iki 13-14 val. ir tai žiūri pagal konjunktūrą.
    Kita vertus, tą dieną, ypač gruodžio 31 d., vežėjai žino, kad į Europą mašinų siųsti nebeverta, mūsų eksportas eina į Rusiją - taip pat, nes visas šventinis laikotarpis jau Europoje prasidėjęs ir uždarytos durys. Tas pats prasidėjo ir Rusijoje. Naujieji ir jų senieji metai, ten nieko negali palikti, o jeigu mašina lauks, kol iškraus, jam bus mokami didžiuliai pinigai už tai, kad stovi ir laukia.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponia G. Purvaneckienė.
     G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Aš pritariu jūsų argumentams, kodėl gruodžio 31 d. reikėtų padaryti šventine diena, ir taip pat pritariu, kad išlaidos tiems, kurie privalo dirbti, ten budintiems medikams ar kitiems, tos išlaidos būtų mažesnės, nes tai ne visa para, o tik pusė paros, bet aš tiesiog noriu jūsų paklausti. Ar jūs nesiūlytumėte pakeisti tada? Yra gana daug švenčių, galbūt reikia gruodžio 31 d. padaryti nedarbo diena, o ką nors iš kitų nedarbo dienų pasiūlyti padaryti darbo diena ir tik atmintina.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Ne, nenoriu apsimetinėti nei kaitalioti. Visos švenčių dienos, tiek Rasos birželį yra svarbios ir gegužės 1-oji, ir kovo, ir Mindauginės. Žiūriu realistiškai. Nenoriu, kad būtų apsimetinėjama, kai tą dieną praktiškai išties nedirbama. Dirbama ten, kur yra ypatinga sauga ir panašiai.
    Kitas variantas. Žiūrint į tai, ką dar 1992 m. priėmę Konstituciją numatėme iš anksto patys sau, kad baigiam sesiją gruodžio 23 d., manyčiau, tas požiūris yra krikščioniškas, kas yra ir Lenkijoje, ir kitur. Aną kartą buvo minėta, kad iš tikrųjų būtų verta pagalvoti, aš einu step by step žingsniu, kad vis dėlto tą visą savaitę padarytume, bet, aišku, čia diskusijų reikalas, plius peržiūrėti Darbo kodeksą, kuris leistų tiems verslininkams lengviau laviruoti, kai reikia mokėti dvigubus atlyginimus.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Ponas R. Sargūnas.
     R. SARGŪNAS (DPF). Norėjau gerbiamojo pranešėjo paklausti, aš palaikau kolegą, kuris jus informavo, kad remiantis ekonomistų skaičiavimais, ne kokiais nors iš lubų, generuojama per vieną darbo dieną į Lietuvos biudžetą apie 100 mln. Lt, dabar jau truputį daugiau, ir šitas lėšas tikrai būtų galima panaudoti įvairioms socialinėms programoms, kurios iš tikrųjų reikalauja gana didelių finansinių injekcijų. Nepamatuotai didinant išeiginių dienų skaičių... Jūs sakote, kad paskutinę dieną niekas nedirba, aš visą gyvenimą buvau gamybininkas ir žinau, kad paskutinė diena būdavo pati intensyviausia ir suvedimas visų finansinių galų, visų kitų dalykų, tai buvo didžiulio apkrovimo diena daugybę metų. Ar mes netapsime, didindami dienų skaičių, kaip viena labai didelė Tolimųjų Rytų valstybė, kur kas trečia diena yra šventinė, todėl per likusias darbo dienas žmonės valgo tik ryžius?
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Aš dar kartą paminėsiu, kad daugiau už Lietuvą švenčių turi net 21 Europos valstybė, tiek pat - 6, mažiau - 3 šalys. Čia pagal skaičiavimą. Kita vertus, jeigu jūsų darbuotojai dirbdavo tą dieną, ir sąžiningai, tai yra puiku, bet tiek iš savo praktikos, nemeluosiu, tiek iš savo kolegų, kurie ir šiandien galėtų pasakyti, kad kam tu teiki šitą įstatymą ir atimi iš vyrų tą dieną, kai jie gali pakelti čerką už moteris... Suprantu ir dar kartą galiu pasakyti, kad ekonomistai vidurkį apskaičiavo 100 mln., bet tą dieną visas aptarnaujantis ir paslaugų segmentas dirbtų ir tikrai nebūtų, 50 % ir daugiau tikrai dirbtų, nes tai yra Lietuva. O permokos, kaip jau minėjau, mūsų eksporto dalies yra didžiulės, nes turiu ne vieną pažįstamą vežėją verslininką, ir jie dėl to kenčia sukandę dantis, ypač Rusijos pusėje. Tas laikotarpis jiems yra labai nuostolingas.
     PIRMININKAS. Ačiū. Dar yra du norintys paklausti. Gal spėsim. G. Jakavonis. Trumpai.
     G. JAKAVONIS (DPF). Mielas kolega Eduardai, aš žinau, kad yra tautinės lietuviškos Kūčių vakaro kaip šeimos šventės tradicijos, Kalėdų tradicijos, o jūs savo pristatyme dar paminėjote ir lietuviškas tradicijas gruodžio 31 d. šventimo. Pakomentuokite man, ką turėjote omenyje?
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėl laiko stokos komentuoti nereikia, gerbiamasis Jakavoni, nes jūs turite kompiuterį, įeikite, ten yra labai plati medžiaga apie kūčeles.
     PIRMININKAS. Ačiū. S. Jovaiša.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, apskritai švęsti yra gerai, tų švenčių mes, atrodo, turime daug, kai kurios gana keistai sudėliotos, sakykime, Joninės, man keista, kad tai yra šventinė diena, nors švenčiame naktį. Dabar dėl 31 d., tai gal leiskime apsispręsti įstaigų vadovams ir ypač smulkiems ir vidutiniams verslininkams, ar jie gali paleisti žmones anksčiau, ar ne, ir gal nežlugdykime to proceso, nes vieni gal nori dirbti, kiti nenori, gal mes jų neverskime? Ačiū.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui. Tikrai teisinga pastaba. Aš ir sakau, priėmus šį projektą svarstyti, jis gali kisti. Jau minėjau dėl Darbo kodekso peržiūrėjimo ir dėl mūsų, kad ir koks verslas būtų, bet jis yra labai svarbus, ir biudžetas tik iš jo surenkamas, todėl pasvarsčius gal tada iškiltų ir kitų Darbo kodekso pataisų, palengvinančių verslininkams tą apsisprendimo kelią.
     PIRMININKAS. Dėkojame ponui Eduardui, jūs pristatėte, atsakėte į visus klausimus, o mes išnaudojome visą tam skirtą laiką. Motyvus irgi išsakysime. Gerai. Motyvas už - ponas K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš negaliu nepalaikyti tokios gilios minties. Kuo daugiau švenčių, tuo mažiau kyšininkavimų. Kyšiai imami darbo metu.
     PIRMININKAS. Ačiū.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Logiška. Antras dalykas, nebus avarijų, nes žmonės bus išgėrę, o išgėrę lietuviai nevažinėja. Logiška. Be to, Europoje mes labai nekaip atrodome, pasirodo, per mažai švenčiame ir per daug dirbame. Labai nekaip atrodome Europos kontekste. Logiška. Reikia pagerinti mūsų įvaizdį. Lygiai taip pat čerką už moteris ir kovo 8 d. visada galima kelti, reikia daugiau švenčių. Logiška. Galų gale Seimo nariai turi ką nors veikti. Kiek pamenu Seimą, tai mes nieko daugiau nedarydavome, tik atmetinėdavome visokias idėjas apie vis naujas šventes. O dabar atmintinų dienų turime turbūt tiek pat, kiek metai turi dienų. Aš siūlau visiems būtinai kokią nors atmintiną dieną susirasti - batų gamintojų ar dar kokią nors, ir įtraukti į kalendorių, o dar geriau, į šventinę dieną, ir nebus nei kyšininkavimo, nei avarijų, ir Europoje gražiai atrodysime. Aš - už.
     PIRMININKAS. Susilaikysiu nuo vertinimo už ar prieš, nes dabar motyvas prieš - A. Dumčius.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Aš tik tiek, kad siūlau paprašyti Vyriausybės išvados, daugiau nieko nenoriu pasakyti.
     PIRMININKAS. Ačiū, jeigu bus pritarta, tai paprašysime Vyriausybės išvados. Balsuojame, kiek suprantu, pažiūrėsime, kas už, kas prieš.
    Ponas K. Masiulis labai nuliūdo. Balsavo 42 Seimo nariai: už - 17, prieš - 5, susilaikė 20. Po pateikimo nepritarta. Du variantai: grąžiname tobulinti? Bendru sutarimu? Bendru sutarimu. Ačiū, grąžiname rengėjui tobulinti. Viskas, šį klausimą baigiame. Ačiū, aš jau apsisprendžiau, viskas jau buvo pasakyta.

17.04 val.
    Darbo kodekso 162 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-763, Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-764 (pateikimas)

    Dabar toliau 2-14a klausimas. Yra prašymas anksčiau išsakyti savo pasiūlymus, prieš išsakant apsisprendimą. Pranešėjas - E. Žakaris. Jau yra Eduardas. Darbo kodekso 162 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Pateikimas. Ir dar bus lydintysis.
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Čia abu yra susiję, tai aš manau, kad reikia kalbėti apie abu. Gerbiamieji kolegos, šitas projektas yra šiek tiek kitoks, jis turbūt švenčių ir pramoginiam žanrui tikrai negalėtų būti priskirtas. Mes siūlome, kad lapkričio 2 d., Vėlinių diena, būtų valstybinė šventė, nors, kaip minėjau, tai tikrai yra ne šventė, tik kodekse taip įvardinta, kad būtų nedarbo diena.
    Šitas siūlymas neatsirado savaime, čia yra Etninės kultūros globos tarybos siūlymas. Yra surinkta istorinė medžiaga, ji aiškinamajame rašte gal dar ne visa yra. Ji yra platesnė, kaip yra Europos Sąjungos šalyse. Jeigu kalbėtume apie tai, ką mes minime lapkričio 1 d., tai lapkričio 1 d. pirmiausia yra Visų Šventųjų diena, ne Mirusiųjų pagerbimo diena. Tačiau nuo senų laikų, kadangi lapkričio 1 d. buvo nedarbo diena, tai lietuviai prisitaikė, neturėdami kitos galimybės, tą dieną minėti kaip Mirusiųjų pagerbimo dieną, nors tai yra neteisinga. Šita diena yra atėjusi iš senovės, tai rodo ir visi istoriniai šaltiniai, lietuviai nuo seno minėjo Vėlines. Buvo netgi laikotarpis, kai iki dviejų savaičių jos buvo minimos, ir buvo vadinamos Ilgėmis.
    2006 m. Lietuva ratifikavo UNESCO Nematerialaus kultūros paveldo konvenciją, kurioje kaip tik Vėlinės yra įvardintos kaip gana reikšminga data. Aš neminėsiu, kiek lapkričio 1 d. būna keliuose mašinų, kokios grūstys, kaip vargsta žmonės, kurie nori pagerbti, prisiminti mirusiuosius, o kapai yra įvairiose Lietuvos vietose, ir per vieną dieną tai neįmanoma padaryti. Čia daugiau motyvacinė pusė.
    Dabar dėl to, kaip yra Europoje. Taip pat yra labai tikslūs skaičiai, kas skaitė aiškinamajame rašte, jie yra surašyti. Buvo patikrinta 31 Europos Sąjungos šalis. Jeigu, tarkime, imtume šiuos metus, tai Lietuva turi 10 šventinių dienų, turime minty tas dienas, kurios nesutampa su savaitgaliais, kitose iš tų 31 šalių 15 šalių turėjo daugiau švenčių, 7 mažiau, o Lietuva pakliūna į 9 valstybių tarpą, kur yra 10 dienų.
    Kalbant apie finansinę pusę, kurią čia labai daug kas akcentuoja, tai, be abejo, kažkokie nuostoliai valstybei gali būti, tačiau tas 100 mln., kuriuos čia skaičiuoja, tai yra labai teoriniai skaičiavimai. Puikiai žinome, kalbant apie biudžetininkus, kad žmogus atlyginimą, ar yra tą mėnesį darbo diena, ar nėra, gauna tą patį, vadinasi, ir mokesčiai tokie pat sumokėti, o darbą, kad ir viena darbo diena yra mažiau per tą mėnesį, jis vis tiek turi padaryti. Taigi toks automatinis skaičiavimas neturi logikos. Teisingai kolega sakė, kam yra didesnė problema, tai yra gamybinėms įmonėms, ir ypač žmonėms, kurie gauna ne už atėjimą į darbą pinigus, bet už tai, kiek padaro. Be abejo, tiems vieninteliams žmonėms, ko gero, yra problema.
    Dabar kalbėdamas apie lapkričio 2 d. kaip nedarbo dieną, aš prašyčiau, jeigu Seimas pritars... Čia skubėti, be abejo, nereikia, nes šiais metais lapkričio 2 d. yra išeiginė diena, kitais metais taip pat bus išeiginė, vadinasi, čia skubėti tikrai nereikia. Reikia, manyčiau, iš esmės peržiūrėti visas šventines dienas. Galbūt būtų galima diskutuoti apie pakeitimą kitos dienos, galbūt galima panagrinėti galimybę, tarkime, vienas iš pavyzdžių būtų lapkričio 2 d. daryti nedarbo dieną, įpareigojant Vyriausybę tą patį lapkričio mėnesį numatyti savo nutarimu kažkurį darbo šeštadienį. Tai yra perkeliant, kad valstybei visiškai nekainuotų, bet kad šita diena ir istoriniu aspektu, ir žmonėms, kurie tikrai lanko kapus, o lietuviai, kaip žinote, tikrai kapus prižiūri... Juk čia yra kaip, sakykim, apie moteris, kokias geriausia vesti ir t. t., ir kokio amžiaus, tai žinome, kas apie lietuves kalbama ir t. t. Iš tikrųjų kapai prižiūrimi ir ta diena lietuviams yra labai svarbi.
    Todėl prašytume pritarti, neskubėti, nes tikrai laikas nespaudžia, ir Vyriausybei duoti pasvarstyti, ir patiems Seimo nariams. Galbūt kas nors imsis iniciatyvos ir žmonių apklausas atliks, galbūt atsiras kokių nors kitų variantų, kaip minėjau, dienų sukeitimo ar atidirbimo, kitų variantų. Manytume, kad šita diena, nedarbo diena kartu su lapkričio 1 d. žmonėms tikrai būtų labai naudinga. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū, pone Eduardai, kad pateikėte du įstatymų projektus. Jūsų klausti nori 6 Seimo nariai. Pirmasis - ponas B. Pauža.
     B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, labai gerai užbaigėte paskutinį sakinį. Pristatėte tikrai labai įtikinamai ir aš pritarčiau tam, jeigu jūs būtumėte pasiūlęs, kuo pakeisti šitą dieną. Vieną sumažinti, o šitą padaryti, kaip jūs siūlote. Tai būtų visiškai normalu. Ar jūs nesutiktumėte svarstymo metu šitą dalyką pats padaryti ir ką nors pasiūlyti? Ačiū.
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Be abejo, jeigu Seimas pritars, aš turiu savo nuomonę. Viena žiniasklaidos priemonė klausė ir aš iš inercijos leptelėjau, tuoj pasigavo, kad aš siūlau keisti, aš tikrai nesiūliau, tik paminėjau kaip vieną iš pavyzdžių. Manyčiau, kad šiuo metu šventinių dienų sąraše yra žmonėms tikrai mažiau svarbių dienų negu kad būtų šita. Jeigu bus pritarta, be abejo, pasitardamas ir su žmonėmis, nes, aš manau, žmonių nuomonė tikrai svarbi, su savo rinkėjais... arba keisti į kitą dieną, arba galbūt siūlyti, kaip minėjau, galimybę paprasčiausiai ne didinti dienų skaičių, o perkelti į kitą darbo dieną. Visa esmė, kad tai yra istoriniai dalykai, Vėlinės yra vienintelė diena, kuri yra Mirusiųjų pagerbimo diena, kad žmonės turėtų galimybę dvi dienas neskubėdami lankyti visus kapus. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą. Ponas K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš turėsiu klausimą. Gerbiamasis kolega, vis dėlto kurį projektą jūs mums siūlote svarstyti: ar tą, kurį pateikėte, ar tą, kurį turite galvoje?
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Tą, kurį pateikiau.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponia G. Purvaneckienė. Prašom.
     G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Mano klausimas, Edvardai, jums toks pat, kaip buvo, tai yra Eduardai, kaip buvo Edvardui. Ar jūs nesiūlytumėte, kad jeigu mes priimame papildomą nedarbo dieną, tai tuomet kokios nors atsisakome?
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Kaip minėjau, gali būti labai įvairūs variantai. Todėl aš ir prašau pritarti po pateikimo, nes, manau, argumentų, kad lapkričio 2 d. būtų nedarbo diena, tikrai yra pakankamai, manau, kad dauguma žmonių pritartų. Bet kuriuo keliu pasukti, manyčiau, ne man vienam ir ne mums penkiems kolegoms nuspręsti. Galbūt mes kiekvienas atskirai paskui pateiksime savo siūlymus, norėčiau ir Vyriausybės išvados sulaukti. Jeigu Vyriausybė pasakys, kad tai finansiškai valstybei yra labai blogai, nenaudinga, tada, aš manau, norėdamas, kad šita diena būtų nedarbo, asmeniškai siūlysiu kitus variantus, bet tikrai stengsiuosi, kad ši diena būtų nedarbo.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Ponas A. Matulas.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, pirmiausia noriu padėkoti jums už tai, kad esate toks aktyvus, kad esate toks konstruktyvus, jūsų siūlymai visada būna argumentuoti ir apgalvoti, tikrai esate daugeliui mums pavyzdys. Šis jūsų siūlymas yra tikrai labai svarbus, nes labai dažnai suvienija artimuosius, kurie dažnai vienas nuo kito yra nutolę ir kartais būna, kad susitinka per tas šventes, laidotuves arba prie kapų. Tai yra tikrai šaunus pasiūlymas. Bet noriu pakartoti ir įvardyti bent dvi šventes, kaip jūs sakėte, kurios yra mažiau svarbios, pavyzdžiui, gegužės 1-oji ir Joninės, ypač pastarosios tapo tautos girtuokliavimo švente. Ar jūs sutiktumėte, kad bent jau tos mano dvi įvardytos šventės galėtų tapti atmintinomis dienomis?
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Mano asmenine nuomone, jeigu kalbėtume apie Rasų, deja, mes padarėme Jonines, visai ne tokią šventę, kuri turėjo būti istorinė, padarėme grynai tokią, kaip žmonės sako, alaus gėrimo šventę, tai aš pritarčiau, kad būtų keičiama su Joninėmis, bet, sakau, norėčiau platesnės diskusijos. Čia mano vieno asmeninė nuomonė.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponia L. Graužinienė.
     L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū. Gerbiamasis kolega, aš tikrai palaikysiu jūsų siūlymą. Šiaip kalbant, mes visą laiką neužmirštame pagerbti žmogų, kai jis miręs, bet visada užmirštame pagerbti ar padėkoti žmogui, kai jis yra gyvas. Dėl to mes visi turime susitelkti ir pagalvoti, kaip po truputį tą kultūrą, tą dvasią nešti žmonėms, ir pradėti reikia turbūt nuo savęs.
    Norėčiau paklausti. Ar jūs nemanote, gal ir užtektų vienos dienos, jeigu pirmą dieną atkeltume, na, tiesiog sukeistume, vietoj 1 d. padarytume 2 d., ir tai bus Vėlinės, nes turbūt ta 1 d., kiek aš atsimenu, buvo padaryta todėl, kad tradiciškai taip nusistovėjo nuo ankstesnių laikų. Kokia būtų jūsų nuomonė?
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Be abejo, jeigu žiūrėtume į istorinius dalykus, be to, kas yra kas, nes Visų Šventųjų diena ir Mirusiųjų pagerbimo, be abejo, yra skirtingos, tai būtų galima jums pritarti. Tačiau matydamas, kas darosi Lietuvoje lankant kapus, kad lietuviai yra aktyvūs (be abejo, pritariu, kad svarbiausia gerbti ir mylėti žmogų, kol jis gyvas, bet nėra blogai, kad prisimename ir mirusius), vienos dienos, manau, yra mažoka. Jeigu žmonėms būtų dvi dienos, būtų kur kas mažiau problemų ir žmonės turėtų tikrai didesnes galimybes aplankyti visus norimus kapus. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. Paskutinioji klausia ponia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis Edvardai, aš nieko prieš tą dieną, bet visos pagalbinės tarnybos turės dirbti. Tarp jų greitoji, skubi pagalba ir t. t. Ar jūs neskaičiavote, kiek gali kainuoti tas dalykas, ar mes neturėsime nuostolių ir gal reikėtų Vyriausybės išvados?
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Kad Vyriausybės išvados reikia, tai aš pasakiau iš karto, čia net nekyla abejonių. O dėl kainavimo, tai tikrai kainuotų, bet tikrai netikiu tais skaičiais, kurie, manyčiau, yra taip sau paimti, tarytum Lietuvoje visi nedirba, negauna atlyginimų ir niekas nevyksta. Tas 100 mln. tikrai ne tokie skaičiai. Be abejo, jie kažkokie yra. Vyriausybės išvada yra būtina. Ir antras momentas, sakau, aš neatmetu galimybės, kad tai nebūtų papildoma diena.
     PIRMININKAS. Dėkojame ponui E. Žakariui už pateikimą ir atsakymus į visus klausimus. Motyvai už ir prieš yra, mes tikrai kalbėsime. Gerai. Ačiū. Taigi pirmasis motyvus už - A. Dumčius.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Aš labai daug nešnekėsiu. Mane įtikino Edvardo kalba, labai motyvuota kalba. Manyčiau, kad nėra tokios atmintinos, nedarbo, valstybinės dienos, kuri prilygtų Vėlinėms. Taigi Vėlinėms iš tiesų vienos dienos, kuri vadinasi ir kitaip, nepakanka. Pritarčiau siūlymui.
     PIRMININKAS. Ačiū. Motyvas prieš - ponas K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš vis dėlto skatinčiau socialdemokratus prisiminti, kad jie jau ne opozicinė partija ir gali atrasti kitų svarbių valstybei idėjų, kaip atimti iš žmonių ir ekonomikos po darbo dieną. Lygiai taip pat skatinčiau gerbiamąjį kolegą E. Žakarį tikėti statistika, darbo dieną žmonės dirba. Dar daugiau, aš kolegą E. Žakarį skatinčiau atsisakyti tokių neteisingų pažiūrų, kad BVP kuria tik tie, kurie kuria materialinį produktą. Tas, kuris operuoja žmogų, irgi kuria BVP. Tas, kuris moko mokinį, irgi kuria BVP. Netgi tas biurokratas, kuris išduoda statybos leidimą, o tą dieną neišduos, irgi kuria BVP. Visi mes kuriame BVP, net ir čia būdami. Ir baikite pasiduoti iliuzijoms, kad viena nedarbo diena daugiau, tai BVP nuo to išaugs. Neišaugs. Nemeluoju. Ji negailestinga.
    Dabar mes turime dieną, ir melas yra tai, kad ji tradiciškai buvo nedarbo diena. Sovietmečiu, aš gerai atsimenu, net drausdavo man, moksleiviui, eiti į kapines. Ir būtent mes eidavome ne kada nors kitu laiku (tradiciškai bandė nukelti į kitą dieną), o eidavome būtent 1-ąją, per Visų Šventųjų dieną. Dabar čia yra taip, tai jau yra, tik dar stipriname. Reikia labai argumentuoti, kad išplėstume. Na, gerai, aš sutikčiau su E. Šablinsko argumentu, gersime ten, būsime dar kokie. Na, bet nėra argumentų. Jeigu taip svarbu, tai aš sutikčiau su tuo, kad perkeliate iš 1-osios į 2-ąją. Jeigu taip labai rūpi, na, gerai, tikrai naikinama ta gegužės 1-oji, ji man visai ne šventė, bet tik tokiom sąlygom. Turėkite omeny, kad valstybinės šventės turi būti stabilios, pasižymėti stabilumu, pastovumu, žmonės supras, kad tai valstybinė šventė. Dabar mes kaitaliojame, kiekvienas turi savo idėją, ir ta idėja, aišku, valstybinė, čia mes už tautą!
     PIRMININKAS. Laikas.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Kur tas strateginis projektas? Atneškite čia, jį svarstykime, o ne šventes kaitaliokime.
     PIRMININKAS. Ačiū ponui Kęstučiui. Taigi belieka balsuoti. Bendru sutarimu, matyt, nepavyks. Skelbiu balsavimą. (Balsai salėje)
    Ačiū už balsavimą. Užsiregistravo ir balsavo 42 Seimo nariai: 31 - už, prieš - 2, susilaikė 9. Taigi po pateikimo yra pritarta.
    Dabar apsisprendėme dėl komitetų. Pagrindinis komitetas būtų Socialinių reikalų ir darbo komitetas, tai būtų dėl projekto Nr. XIIP-763. O dėl lydinčiojo projekto Nr. XIIP-764 būtų Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas. Papildomus siūlome Biudžeto ir finansų komitetą, Švietimo, mokslo ir kultūros komitetą dėl projekto Nr. XIIP-763, o dėl lydinčiojo projekto Nr. XIIP-764 būtų Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Buvo prašyta Vyriausybės išvados dėl vieno ir kito. Ar mes dėl komitetų pasiskirstymo sutariame? Ačiū.
    Pone Edvardai, jūs... Pagrindinis komitetas skiriasi. Jūs, pone Edvardai, siūlote, kad pagrindinis komitetas vienu ir kitu atveju būtų Socialinių reikalų ir darbo komitetas, taip? (Balsai salėje) Ne, minutėlę. Jeigu norime posėdžio pabaigoje tam tikros dezorganizacijos, tai kitas dalykas, jeigu racionaliai dirbame, tai yra pasiūlymas, kad dėl pirmojo projekto pagrindinis būtų Socialinių reikalų ir darbo komitetas, o dėl kito ponas Edvardas irgi siūlo, kad būtų šitas komitetas. Sutariame? Sutariame. Tada papildomi komitetai dėl projekto Nr. XIIP-763 būtų Biudžeto ir finansų komitetas ir Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas, o dėl kito būtų Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Matyt, sutariame. Svarstymo diena būtų lapkričio 21 d., su Vyriausybės išvada. Taigi sutariame, šita darbotvarkė yra baigta.
    Atsiprašau, norėčiau dar, jeigu ponas E. Šablinskas pageidaus, suteikti, nes norėjo pasakyti repliką po balsavimo. Aš nepastebėjau, matyt. Ne, ačiū. Viskas. Repliką - ponia L. Graužinienė. Prašau.
     L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Aš tik noriu pasakyti, kad tomis dienomis, ar 1 d., ar 2 d., žmonės, važiuodami lankyti kapinių, tikrai sukuria didelę dalį BVP, kadangi tiek kuro pila, kiek turbūt per vieną dieną nesunaudojame. Taigi, kalbant apie ekonominius rodiklius, reikia būti tiksliems.
     PIRMININKAS. Ačiū. Taigi viskas. Lieka mums rezervinis, tačiau P. Gražulio nematau. (Balsai salėje) Atsiėmė. Ačiū už priminimą. Viskas. Ačiū.

17.25 val.
    Informaciniai pranešimai

    Dabar dar Seimo narių pareiškimai. Yra vienas pareiškimas. Turiu pareigą jį perskaityti jums.
    Parlamentinė grupė "Už gyvūnų gerovę ir apsaugą". Šios dienos pareiškimas. Pranešu, kad parlamentinės grupės "Už gyvūnų gerovę ir apsaugą" posėdyje pirmininke buvo išrinkta O. Leiputė. Jos pavaduotojas neišrinktas. Grupę sudaro penkiolika narių. Pirmininkė - O. Leiputė. Sveikiname. Tuo pareiškimai baigti.
    Taigi registruojamės. Pridedamas Homo sapiens sąrašas. Užsiregistravo 44 Seimo nariai. Ačiū už bendradarbiavimą šiame posėdyje. Šios dienos vakarinis posėdis baigtas. (Gongas)
