LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 40
STENOGRAMA

2013 m. balandžio 18 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkas V. GEDVILAS
ir Seimo Pirmininko pavaduotojas G. KIRKILAS

PIRMININKAS (V. GEDVILAS). Labas rytas, mielieji kolegos. Malonu visus matyti. Kviečiu užimti savo darbo vietas. Šios dienos plenarinį posėdį pradėsime nuo iškilmingo minėjimo.

10.03 val.
Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo deputato, Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataro J. Mačio 75-ųjų gimimo metinių minėjimas

Gerbiamieji kolegos, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo deputato, Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataro J. Mačio 75-ųjų gimimo metinių minėjimas.
Gerbiamieji kolegos, mieli svečiai! Pradedame minėjimą, skirtą Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo deputato, Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataro J. Mačio 75-oioms gimimo metinėms. Kartu su mumis, Seimo nariais, minėjime dalyvauja velionio artimieji, Nepriklausomybės Akto signatarai, garbingi svečiai.
Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataras J. Mačys gimė ir augo Marijampolėje ūkininkų šeimoje. Tolesnį Mačių šeimos likimą lėmė prasidėjusi sovietinė Lietuvos okupacija ir Antrasis pasaulinis karas. Tėvų gyvenimas ir veikla darė įtaką ir Nepriklausomybės Akto signataro J. Mačio biografijai bei karjerai. J. Mačys atkakliai siekė mokslų, juos derino su darbu. Dar studijuodamas Lietuvos žemės ūkio akademijoje dirbo agronomu, jau tuomet gerai išmanė žemės ūkį, daug gilinosi šioje srityje, apgynė agrarinių mokslų disertaciją, yra paskelbęs mokslinių straipsnių žemės ūkio klausimais.
Nuo 1988 m. įsitraukė į Sąjūdžio veiklą, vadovavo Vilkaviškio rajono Sąjūdžio tarybai, rajono Žemdirbių sąjūdžiui, buvo deleguotas į Lietuvos Žemdirbių sąjūdžio tarybą.
1990 m. vasario 24 d. J. Mačys buvo išrinktas į Lietuvos Respublikos Aukščiausiąją Tarybą. 1990 m. kovo 11 d. savo parašu paliudijo, kad būtų atkurta Lietuvos nepriklausomybė. Būdamas parlamentaru, daug dėmesio skyrė žemės ūkio reformai. Vėliau J. Mačys buvo aktyvus Vilkaviškio rajono savivaldybės veikėjas.
Už aktyvią veiklą įtvirtinant Lietuvos nepriklausomybę J. Mačys 2000 m. apdovanotas Lietuvos nepriklausomybės medaliu. Prašau pagerbti šio signataro atminimą tylos minute.

Tylos minutė

Ačiū.
Kviečiu pasidalinti mintimis, prisiminimais apie Nepriklausomybės Akto signatarą J. Mačį Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo deputatą, Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarą R. R. Survilą.
R. R. SURVILA. Gerbiamieji, J. Mačys pirmiausia prisimenamas kaip politikas. Ir iš tikrųjų jis politikas de facto ir de jure, bet, dar sykį sklaidydamas Aukščiausiosios Tarybos posėdžių stenogramas, prisimindamas savo artimą bendravimą su J. Mačiu, vis dėlto galiu teigti, kad pirmiausia tai buvo lietuvis, suvalkietis, geras šeimos tėvas, darbštus žmogus, ir būtent toks jis nuveikė tai, kas jam buvo lemta likimo ir žmonių pasitikėjimo. Taigi jis iš krašto, kuris Lietuvai davė daugybę nusipelniusių tautai ir valstybei asmenybių, nors reikia pažymėti, kad buvo ir bjaurių išimčių.
Turbūt jis atsinešė savo tą valstietišką išmintį iš vaikystės, iš savo viso gyvenimo patyrimo, o gimė jis šeimoje kartu su kitais, iš viso šešiais, broliais ir seserimis, prieškario Lietuvos šviesuolių, ūkininkų šeimoje. Deja, okupacijos vėjai nunešė tėvą ir jo mamai teko auginti vienai šešis vaikus tais metais, kai Lietuvoje buvo daug vargo, trėmimų, prievartos, bet žmogus užaugo, suprantama, visa tai atsinešdamas į savo vėlesnį gyvenimą.
Atėjęs į Aukščiausiąją Tarybą, J. Mačys iš karto pritapo prie tos kritinės deputatų masės, kuri galų gale nulėmė lemtingus valstybės pasikeitimus tais laikais, kai labai svarbūs sprendimai buvo priimami kartais vos keliais daugumos balsais. Ir ta politika – tai ne vien tik posėdžių stenogramos, bet, kaip puikiai visi įsivaizduojate, tai yra juodas kasdieninis darbas su kolegomis, su rinkėjais ir sukūrimas tų idėjų, kurios vėliau tampa svarbiais nutarimais.
Taigi po tokios vaikystės jo darbo veikla ir mokslas prasidėjo kaip ir daugelio mūsų. Ilgas mokymasis ir darbo veikla, patyrimas vėliau labai pravertė, priimant tokius svarbius Lietuvai sprendimus. Nuosekli pradžia nuo technikumo, Lietuvos žemės ūkio akademijos, o vėliau ir dėstytojas, ir vyriausiasis agronomas Vilkaviškio, Šakių rajono ūkiuose, aukščiausia to meto karjeros pakopa buvo ūkio vadovo pavaduotojas. Tačiau neįtikęs politiškai buvo atleistas ir prieglaudą rado moksle. Ten daug pasiekė. 1980 m. apgynė agrarinių mokslų disertaciją ir buvo suteiktas daktaro vardas.
Su džiaugsmu įsiliejo į Sąjūdžio veiklą. Jau 1988 m. buvo aktyvus jo dalyvis, buvo išrinktas Vilkaviškio rajono Sąjūdžio tarybos pirmininku, Žemdirbių sąjūdžio vienu iš vadovų. Toks J. Mačys laimėjo rinkimus, tapo deputatu, kartu su kitais patvirtino aktą „Dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo“ ir atėjo į Seimo Agrarinę komisiją, kurioje savo žiniomis, patyrimu, suvalkietišku atkaklumu ir sveikata prisidėjo prie kūrimo tų įstatymų, nutarimų, kurie galų gale pakeitė Lietuvos kaimą. O kad jis turėjo būti pakeistas, J. Mačys dėl to niekada neabejojo.
Kaip praktikas ir mokslininkas visada žinojo, kaip vystėsi, buvo tvarkomi, modernizuojami Danijos, Švedijos, Suomijos ūkiai, kaip dirbo jų ūkininkai, tai yra šalių, kurios prieškario metais buvo Lietuvos konkurentai Anglijos, Vokietijos, kitų šalių rinkose. Tų kraštų pasikeitimai ir Lietuvos kaimo atsilikimas buvo akivaizdūs. Atimta žemė ir kita nuosavybė, paniekintas valstiečių orumas, sudraskyta tradicinė kaimo gyvensena – visa tai buvo faktas, nuo kurio reikėjo pradėti keisti situaciją kaime. Patyręs specialistas puikiai matė primestos žemės ūkio sistemos absurdiškumą ir būtinumą greitai ją keisti.
Turbūt daugelis čia prisimena, kad vos atkūrus nepriklausomybę paaiškėjo, kad dauguma ūkių prasiskolinę, jie galėjo gyvuoti tik kaip Kanados grūdų perdirbėjai ir tiekėjai į Maskvą ir Leningradą. Tada tas beveik 1 mln. tonų Kanados grūdų srautas buvo Maskvos sustabdytas, mėsą mes tiekėme toliau, nes ir nebuvo kur daugiau tiekti, nebuvo nei kitų rinkų, nei kitų galimybių finansiniams srautams pakeisti.
O Aukščiausioji Taryba dirbo įtemptai, buvo rengiami ir priimami kaimui pertvarkyti būtini įstatymai, vyko diskusijos – vykdyti radikalias reformas ar kuo ilgiau išlaikyti status quo. Antrasis variantas iš esmės buvo kelias atgal, nes šalies nepriklausomybės klausimas buvo kasdien kvestionuojamas ne tik Maskvoje, bet ir Lietuvoje. Vakare, kartais ir vidurnaktį, užbaigęs savo Agrarinės komisijos pirmininko pavaduotojo darbą, J. Mačys nebuvo tikras, ar kita diena dar bus duota darbui Lietuvos labui, ar ateis kareiviai, kurie šlaistėsi gatvėmis, ar nugalės M. Gorbačiovo ultimatumai, ar vis drąsesni praeities šaukliai, atkakliai siekę valdžios, ateis čia. Tada kiekvienas priimtas sprendimas reiškė, kad sovietinę sistemą sugrąžinti bus sunkiau. Taip teko dirbti, bet darbas, darbas, darbas vyko.
Buvo nemažai šalininkų užtęsti reformas ir žingsnis po žingsnio pirma atkurti ekonomiką, paskui galvoti apie nepriklausomybę. Ėjome kitu keliu. Teko eiti šalia gilių ir klampių bankrutavusios sovietų sistemos vėžių, buvo labai lengva į jas vėl nuslysti. Tai, kaip plačiai apie kaimą mąstė J. Mačys, paaiškėjo pirmomis Aukščiausiosios Tarybos darbo dienomis. Jau 1990 m. kovo 14 d. vyko diskusijos apie tai, kaip dirbs Aukščiausioji Taryba, kokias struktūras reikia sudaryti. Niekas neabejojo, kad viena iš pirmųjų turėjusių veikti komisijų buvo Agrarinė komisija.
Štai dėl jos pavadinimo ir dėl jos turinio.
Remiantis Aukščiausiosios Tarybos struktūros sudėtimi, buvo numatyta sukurti Agrarinę komisiją. O J. Mačys rėmė kitą tos komisijos pavadinimą, kuris atspindėtų visą kaimo gyvenimą ir Aukščiausiosios Tarybos darbo turinį ta linkme. Jis siūlė pavadinimą – Kaimo reikalų komisija. Jonas žinojo, kad kaimas – ne vien žemdirbystė, agropramoninė veikla, maisto ir žaliavų gamyba. Jam rūpėjo valstiečių socialiniai ir kultūriniai reikalai, bendruomenių gyvenimas. Jis ne tik žinojo, bet ir dirbo panaudodamas savo, kaip deputato, įgaliojimus, rėmė kaimui naudingus projektus, mokesčių, socialinės apsaugos įstatymus. Gaila, kad toks kaimo problemų suvokimas atėjo tik vėliau. Beje, J. Mačio siūlytas pavadinimas Kaimo reikalų komitetas buvo įteisintas po šešerių metų – 1996 m. Tai tik pavadinimas, bet už to pavadinimo – visas suvokimas, kurį kaimo vaikas J. Mačys matė ir dirbo ta linkme visą kadenciją ir vėliau.
Ir kiti J. Mačio rinkti dokumentai, pavyzdžiui, 1992 m. vasario 26 d. pasiūlymai dėl agrarinės reformos tęstinumo. Jais buvo reikalaujama suteikti žemdirbiams didesnę įtaką valdant maisto perdirbimo pramonę, žemės ūkio infrastruktūrą. Gaila, bet į tą pasiūlymą buvo tik iš dalies atsižvelgta. Bet tai bruožas šito žmogaus, kuris visu savo gyvenimu, darbu ir mokymusi atsinešė į Aukščiausiąją Tarybą būtent tai, ko reikėjo žmogui.
Kaip atsakingas ir darbštus žmogus, labai išgyveno, kad įsitraukęs į politiką lieka skolingas šeimai, skolingas paliktiems Sūduvoje darbams. Tik pasibaigus kadencijai, jis su džiaugsmu ėmėsi to, kas buvo palikta. Daug nuveikė po to, dirbdamas Vilkaviškio rajono taryboje, Vilkaviškio rajono meru. Visada buvo aktyvus tautininkas.
Ne taip seniai, turbūt vos daugiau negu prieš pusmetį, buvome susitikę su J. Mačiu, pasidžiaugėme, kad Lietuvos kaimas sukūrė apie 10 % BVP, kad praeitų metų derlius pusantro karto didesnis, nei kada nors buvęs Lietuvoje rekordinis derlius, kad krizę žemės ūkis įveikia neblogai. Tai džiugino… žmogaus, tiek daug nusipelniusio Lietuvos kaimui ir Lietuvai. Na ką gi, yra, kaip yra, kaip mėgstama pasakyti, kai nieko negalima padaryti. Reikia džiaugtis tik tuo, kad J. Mačys jam lemtą kelią nuėjo labai garbingai, kad po J. Mačio Lietuvoje liko daugiau Lietuvos. Ačiū. (Plojimai)
PIRMININKAS. Dėkoju R. R. Survilai. Į tribūną kviečiu Seimo Pirmininko pavaduotoją P. Auštrevičių.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Gerbiamasis Seimo Pirmininke, gerbiamieji Nepriklausomybės Akto signataro J. Mačio giminės ir artimieji, kolegos, citata iš J. Mačio rašytos autobiografijos: „Mano kelias į Kovo 11-ąją, kaip ir daugelio patriotiškai nusiteikusių lietuvių, buvo ilgas ir sudėtingas. Gerai pamenu sunkų pokario gyvenimą, kada likome šeši vaikai su motina ir teko viską pradėti iš naujo. Patys neturėdami ką valgyti, turėjome dažnai maitinti neprašytus svečius iš valsčiaus su stribukų palyda. Kai jie pavalgę išeidavo, šokdavome laižyti maisto likučius. Teko regėti tremiamus į Sibirą, tyčiojimąsi iš žuvusių laisvės gynėjų. Štai tada gimė neapykanta okupantams, pradėjau galvoti, kodėl Lietuvą valdo svetimi, kodėl mes negalime būti laisvi. Dar būdamas vaikas, pradėjau domėtis Lietuvos praeitimi, žavėjausi kiekvienu partizanų išpuoliu prieš okupantus. Didelę įtaką formuojantis mano pasaulėžiūrai turėjo užsienio radijo laidos, transliuojamos okupuotai Lietuvai. Kiekvienais metais nekantriai laukdavau Vasario 16-osios – Nepriklausomybės dienos minėjimo, kuris buvo transliuojamas iš Vašingtono. Išgirdus giedant Lietuvos himną, negalėdavau sulaikyti ašarų.
1990-ųjų metų Kovo 11-oji – laimingiausia diena mano gyvenime. Niekada nepamiršiu to didžiulio pakilimo, didžiulio džiaugsmo ir laimės ašarų, sulaukus Kovo 11-osios.“
Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataras J. Mačys gimė 1938 m. balandžio 18 d. Marijampolėje, ūkininkų šeimoje. Šeima gyveno Igliškėlių kaime. Kartu su Jonu šeimoje augo dar penki vaikai – keturi broliai ir sesuo. Mačių šeimos likimą nulėmė prasidėjusi sovietinė okupacija ir Antrasis pasaulinis karas. J. Mačio tėvas, tarpukariu buvęs Igliškėlių seniūnu, pasitraukė į Vakarus, o viena likusi motina O. Mačienė užaugino visą didelę šeimyną. J. Mačio tėvo – emigranto likimas, motinos O. Mačienės – partizanų ryšininkės pavyzdys sovietinėje Lietuvoje daugeliu atvejų lėmė ir būsimojo Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataro biografijos ir karjeros vingius, jo kritišką požiūrį į to meto santvarką ir tvirtą moralinį apsisprendimą.
J. Mačys mokėsi Igliškėlių septynmetėje mokykloje, vėliau – Kauno sodininkystės ir daržininkystės technikume, studijas tęsė Lietuvos žemės ūkio akademijos Ekonomikos fakultete neakivaizdiniu būdu. Studijavo ir dirbo Marijampolės rajono kolūkiuose, vėliau dėstė Aukštadvario žemės ūkio technikume, dirbo ir administracinį darbą – buvo šio technikumo mokomosios dalies vedėjas.
Tik nedaugelis iš mūsų dabar žino, kad sovietmečiu, dar 1973 metais, J. Mačys platino pogrindinę literatūrą, „Katalikų bažnyčios kroniką“, kad jį nesėkmingai verbavo KGB. Už atsisakymą dirbti su KGB iš Vilkaviškio rajono kolūkio pirmininko pavaduotojo pareigų buvo atleistas, vėliau pradėjo dirbti Rumokų bandymų stotyje.
1988 m. be jokių dvejonių ir nuo pat pradžių aktyviai įsitraukė į Sąjūdžio veiklą, buvo išrinktas Vilkaviškio rajono Sąjūdžio tarybos pirmininku. 1988–1990 m. deleguotas į Lietuvos žemdirbių sąjūdžio tarybą, buvo Vilkaviškio rajono žemdirbių sąjūdžio pirmininkas. Galima sakyti, kad tokie, kaip J. Mačys, sudarė Sąjūdžio branduolį, nes jie atstovavo vietos bendruomenei ir telkė ją.
1990 m. J. Mačys buvo išrinktas į Lietuvos Respublikos Aukščiausiąją Tarybą, yra Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataras. Dirbo Aukščiausiosios Tarybos Agrarinės komisijos nariu, komisijos pirmininko pavaduotoju. J. Mačys, puikiai išmanęs žemės ūkio reikalus, buvo aktyvus šios komisijos narys.
Grįžęs į Vilkaviškį, beveik 11 metų J. Mačys buvo aktyvus Vilkaviškio rajono savivaldos veikėjas, o 1995–2000 m. ėjo Vilkaviškio rajono savivaldybės mero pareigas. Aktyvus Sąjūdžio dalyvis.
Vėliau J. Mačys priklausė Lietuvos tautininkų sąjungai, 2006 m. tapo Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdžio steigėju. Tačiau vėliau nuo aktyvios politikos nutolo.
J. Mačys vietos žmonių buvo vertinamas kaip sąžiningas, kuklus, bet supratingas ir atsakingas vadovas, patikimas žmogus.
Tokie žmonės kaip J. Mačys, valstybininkai ir politikai, dirba tyliai, toliau nuo sostinės, tačiau keičia vietos gyvenimą ir šalies veidą. Jie nenori žibėti, bet jie šviečia.
Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataro J. Mačio, atsidavusio savo valstybei politiko ir doro žmogaus, atminimas išliks jį pažinojusių žmonių širdyse. Dėkoju už jūsų dėmesį. (Plojimai)
PIRMININKAS. Dėkoju Seimo Pirmininko pavaduotojui P. Auštrevičiui. Kviečiu į tribūną Signatarų klubo valdybos narį R. R. Survilą ir Signatarų klubo kanclerį S. Kašauską.
S. KAŠAUSKAS. Laba diena. Nenoriu sakyti, kad šiandien ši diena yra iškilminga, bet savotiškai mums garbinga. Mes pagerbiame 75-mečio nesulaukusį savo kolegą signatarą J. Mačį, kuris prieš pusmetį atgulė Antakalnio kalneliuose ir kuris nenuilstamai Aukščiausiojoje Taryboje, kiek mums buvo leista dirbti, kūrė naują žemės ūkį… atkurt buvusį ūkį ir išvengti, išbristi iš šito klaikaus kolūkinio paveldo.
Pagerbdami J. Mačį, norime padėkoti jo šeimai, kuri čia sėdi susirinkusi priekyje, už palaikymą… už sunkias valandas, kai jo nebūdavo. Ir norime įteikti J. Mačio žmonai gėlių (prašom) Signatarų klubo vardu ir amžinam saugojimui Signataro atminimo ženklą. (Plojimai) Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame pranešėjams, dėkojame Nepriklausomybės Akto signataro J. Mačio artimiesiems, dėkoju visiems, dalyvavusiems šiame minėjime, skirtame Nepriklausomybės Akto signataro J. Mačio atminimui. Skelbiu minėjimą baigtą.
Gerbiamieji kolegos, leiskite paskelbti Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. balandžio 18 d., ketvirtadienio, plenarinio posėdžio pradžią. (Gongas) Kviečiu visus registruotis.
Dėkoju, kolegos. Užsiregistravo 88 Seimo nariai.

10.29 val.
Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. balandžio 18 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

Pradedame darbą. Pirmasis darbotvarkės klausimas – darbotvarkės tvirtinimas. Matau norinčių kalbėti kolegų. Centrinis mikrofonas. Prašom.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš dėl 1-5a, 1-5b. Prieš pat posėdį iš Susisiekimo ministerijos buvo perduota informacija, kad, priėmus šį nutarimą, tie darbai, kurie buvo atlikti iki nutarimo priėmimo, faktiškai praranda prasmę, tie 7–8 metai, kai buvo derinami specialieji planai, tvirtinami projektai. Prašyčiau išbraukti iš darbotvarkės iki kito ketvirtadienio, kad trečiadienį mes komitete galėtume įrašyti nuostatą, kada įsigalioja nutarimas, kad tie darbai būtų imtinai, jeigu būtų galima.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Supratom. Taigi kairysis mikrofonas. Prašom. J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, esu 2-7 klausimo projekto autorius. Tačiau čia įrašyta man neprašant, kad dabar būtų įrašyta. Kaip suprantu, gal komitetas paprašė, kad būtų greičiau svarstoma, bet aš prašyčiau gal nukelti tą pateikimą porą savaičių, nes esu sulaukęs Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos narių lyg ir papriekaištavimų, kad nebuvo su jais derinta. Čia yra su jais susijęs klausimas. Jeigu porą savaičių duotumėte, tai būtų atliktas diplomatinis veiksmas, nusiųsta, atsiklausta jų nuomonės ir išreikšta pagarba tai institucijai.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolegos. Daugiau norinčių kalbėti dėl darbotvarkės nėra.
Kokių būtų pasiūlymų dėl 1-5a ir 1-5b klausimų? Čia yra du nutarimai. Ar galime bendru sutarimu išbraukti iš darbotvarkės ir kitą ketvirtadienį įrašyti į darbotvarkę? Galim? Klausimai 1-5a ir 1-5b iš darbotvarkės išbraukti. Kitas pasiūlymas gerbiamojo J. Razmos dėl 2-4 klausimo, registracijos Nr. XIP-4902. Gerbiamasis kolega, nežinau, komitetas ir Seniūnų sueiga pritarė tam klausimui, kad būtų įtrauktas. Ar jūs vis tiek ryžtingai kviečiate jį išbraukti?
J. RAZMA (TS-LKDF). Nieko ypatingo neatsitiktų, jeigu porą savaičių nukeltume ir aš per tą laiką diplomatiškai paprašyčiau Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos pastabų. Jeigu jos būtų reikšmingos, gal įregistruočiau antrąjį variantą. Toks mano prašymas.
PIRMININKAS. Gerbiamasis Jurgi, jūs frakcijos vardu prašote, kaip suprantu, taip? Gerbiamieji kolegos, gerbiamojo J. Razmos prašymas frakcijos vardu išbraukti iš darbotvarkės 2-7 klausimą. Kokių būtų pasiūlymų? Ar pritariame bendru sutarimu? (Balsai salėje) Bendru sutarimu. Dar kartą noriu pasakyti, kad 2-7 klausimas ir 1-5a ir 1-5b iš darbotvarkės yra išbraukti. Daugiau kitų pasiūlymų dėl darbotvarkės neturite? Galime bendru sutarimu pritarti darbotvarkei, nereikia balsuoti? Labai ačiū. Pritarta bendru sutarimu.

10.33 val.
Narkotinių ir psichotropinių medžiagų kontrolės įstatymo 1 straipsnio ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4657(2)ES (svarstymas)

Pirmasis darbotvarkės klausimas – Narkotinių ir psichotropinių medžiagų kontrolės įstatymo 1 straipsnio ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4657. Yra daug pranešėjų. Pirmasis – P. Čimbaras, Kaimo reikalų komitetas. Ruošiasi V. Filipovičienė, Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Šiek tiek tylos, gerbiamieji kolegos, šiek tiek tyliau!
P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamasis Pirmininke, gerbiamieji kolegos, pristatau Narkotinių ir psichotropinių medžiagų kontrolės įstatymo 1 straipsnio ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą, kurį parengė Vyriausybė, siekdama išspręsti šiuo metu egzistuojantį prieštaravimą tarp nacionalinių teisės aktų, draudžiančių auginti bet kokias kanapes, ir Europos Sąjungos teisės aktų, kurie tai leidžia.
 Esant šiai teisinei kolizijai, realiai pluoštines kanapes auginti galima, tačiau kontroliuoti jų auginimo nėra teisinio pagrindo. Kaimo reikalų komiteto kaip pagrindinio išvada buvo priimta balandžio 10 d. Rengiant išvadas buvo įvertintos Teisės departamento, valstybinių įstaigų, visuomeninių organizacijų, papildomų komitetų bei Narkomanijos ir alkoholizmo prevencijos komisijos pastabos ir siūlymai, atsižvelgta į juos ir teikiamas patobulintas įstatymo projektas. Pažymėtina, kad komitetas iš esmės sutinka su Sveikatos reikalų komiteto pasiūlymu papildyti pluoštinių kanapių apibrėžimą, kad jis būtų suderintas su Bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos nuostatomis…
PIRMININKAS. Gerbiamasis Petrai, gal tik komiteto išvadą pasakykite. (Balsai salėje) Komiteto išvadą, o apie visa kita mes dar turėsime galimybės kalbėti. (Balsai salėje) Na, gerai, kalbėkite.
P. ČIMBARAS (DPF). …kad jis būtų suderintas su Bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos nuostatomis, tačiau mano, kad tikslingiau nurodyti Pluoštinių kanapių įstatyme. Prašau pritarti Kaimo reikalų komiteto patobulintam įstatymo projektui po svarstymo.
PIRMININKAS. Gerai. Dėkoju pranešėjui. Jūs galite užimti savo vietą. Kviečiu į tribūną V. Filipovičienę, Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Atsiprašau, Sveikatos reikalų komiteto nuomonė.
V. FILIPOVIČIENĖ (DPF). Gerbiamasis Seimo Pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, Sveikatos reikalų komitetas apsvarstė Lietuvos Respublikos narkotinių ir psichotropinių medžiagų kontrolės įstatymo 1 straipsnio ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą Nr. XIP-4657 ir priėmė tokį sprendimą. Siūlyti pagrindiniam Seimo Kaimo reikalų komitetui tobulinti įstatymo projektą Nr. XIP-4657 atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento, valstybės institucijų, nevyriausybinių organizacijų pastabas ir pasiūlymus, kuriems pritarė Seimo Sveikatos reikalų komitetas. Į šiuos Seimo Sveikatos reikalų komiteto pateiktus pasiūlymus.
Pirma – argumentai. Atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas ir siekiant suderinti įstatymo projekto nuostatas su Bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos nuostatomis, tikslinga pakoreguoti įstatymo projekto 1 straipsnį. Pasiūlymas – pakeisti įstatymo 1 straipsnį iš išdėstyti taip. 1 straipsnio pakeitimas ir papildymas: „Šis įstatymas nustato narkotinių ir psichotropinių medžiagų klasifikavimo pagrindus šių medžiagų, kai jos vartojamos sveikatos priežiūros, veterinarijos ir mokslo tikslams, teisėtą apyvartą ir apyvartos kontrolę pagal tarptautinius susitarimų reikalavimus.“
Antra. Šis įstatymas netaikomas Lietuvos Respublikos pluoštinių kanapių įstatymo reglamentuojamoms kanapėms, kultivuojamoms vien tik pramoniniais tikslais, dėl pluošto ir sėklų arba sodininkystės.
Trečia. Šio įstatymo nuostatos suderintos su Europos Sąjungos teisės aktais, nurodytais įstatymo priede.
Antra – argumentai. Tikslinga numatyti realią šio įstatymo įsigaliojimo datą ir suderinti ją su kitu susijusiu įstatymu, Pluoštinių kanapių įstatymu, ir Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 1075 straipsniu ir 237, 241 straipsnių pakeitimo įstatymo įsigaliojimu. Pasiūlymas – „Įstatymo įsigaliojimas. Šis įstatymas įsigalioja 2014 m. sausio 1 d.“ Balsavimo rezultatai: pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju V. Filipovičienei, Sveikatos reikalų komitetas atstovei. Kviečiu į tribūną Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkę A. Pitrėnienę. Kas galėtų perskaityti Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto nuomonę? (Balsai salėje) Gerbiamasis Valentinai! Kreipiuosi į gerbiamąjį V. Stundį. A. Pitrėnienės nėra. Gal galėtumėte pristatyti komiteto išvadas? Būtume labai dėkingi.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Atsiprašau. Dėkoju. Komitetas svarstė šį įstatymo projektą ir 7 balsuojant už, 2 susilaikius siūlo pagrindiniam komitetui daryti pertrauką, kol Vyriausybė ar jos įgaliota institucija, remdamasi šio įstatymo projekto nuostatomis, parengs įgyvendinamuosius teisės aktus, nustatančius sėjamųjų kanapių auginimo ir įvežimo licencijavimo bei ūkio subjektų priežiūros tvarką.
PIRMININKAS. Dėkoju V. Stundžiui. Jūs išgirdote Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto nuomonę.
Kviečiu į tribūną L. Dmitrijevą išsakyti Narkomanijos ir alkoholizmo prevencijos komisijos nuomonę.
L. DMITRIJEVA (DPF). Aš noriu repliką. Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas pritarė tokiam kontekste. O Narkomanijos ir alkoholizmo prevencijos komisija pritarė šiam įstatymui po pataisymo su Sveikatos reikalų komiteto pasiūlymais.
PIRMININKAS. Dėkoju L. Dmitrijevai. Visų komitetų, kurie svarstė šį įstatymo projektą, nuomonė buvo pristatyta. (Balsai salėje)
Yra užsirašiusių diskutuoti. A. Dumčių kviečiu į tribūną.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš norėjau labai trumpai pasisakyti už pluoštinių kanapių auginimą Lietuvoje. Kodėl? Dėl to, kad čia visus gąsdina tai, kad nesupainiotume su opijinėmis kanapėmis, kaip su aguonomis ir taip toliau. Tuo tarpu čia yra visiškai ne tas variantas. Man asmeniškai teko gyventi Altajaus stepėse, kur pluoštinės kanapės buvo naudojamos ir buičiai, ir maistui, tiesiog maistui. Aliejinis augalas, taip sakant, turi didelės naudos.
Dabar šis įstatymas. Žiūrėkite, komitetai svarstė, saugikliai yra numatomi. Svarbu kontrolė, kad nesupainiotų vienų su kitomis tų kanapių, kad būtų pluoštinės kanapės. Kontrolė yra numatyta. Valstybinė augalininkystės tarnyba, galų gale net ir policija. Laiku tikrinti, imti mėginius per 20 dienų nuo žydėjimo ir panašiai, ir panašiai. Tam tikros zonos. Žiūrėkite, kiek yra apleistų žemių Lietuvoje. Gali Kazimieras pasakyti, 500 tūkst. ha šiandien dirvonuoja piktžolėmis apaugę. Būtų didžiulė nauda iš pluoštinių kanapių: pluoštas, toliau – ekologinės maistinės, visokios priedinės medžiagos kosmetikai ir taip toliau, ir t. t. Dabar mes įsivežame dešimtimis tūkstančių tonų. Kodėl mes patys negalime auginti? Čia ne dėl to, kad turime pataikauti Europos Sąjungai, kuri prašo, galų gale ir Lietuva nenori šitų pluoštinių kanapių, o dėl to, kad tai bus mums didelė nauda.
Taigi, mielieji, atsižvelkime svarstydami, nes komitetai gražiai siūlo tą kontrolės mechanizmą tobulinti, ir priimkime, pasisakykime už pluoštines kanapes, bet ne opijines kanapes. Kontrolė čia svarbi. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju A. Dumčiui už išsakytą nuomonę. Svarstome pasiūlymus. Kviečiu į tribūną Sveikatos reikalų komiteto narę gerbiamąją V. Filipovičienę. (Balsai salėje) Kviečiu P. Čimbarą į tribūną pasakyti nuomonę, o po to gerbiamoji Vilija pristatys pasiūlymą, gerai? Tai P. Čimbarą – į tribūną.
Gerbiamoji Vilija, jums įjungtas mikrofonas. Jūs pristatykite siūlymą, o gerbiamasis Petras išreikš komiteto nuomonę.
V. FILIPOVIČIENĖ (DPF). Sveikatos reikalų komiteto pasiūlymas buvo pakeisti įstatymo projekto 1 straipsnį ir išdėstyti taip: „Šis įstatymas nustato narkotinių ir psichotropinių medžiagų klasifikavimo pagrindus, šių medžiagų, kai jos vartojamos sveikatos priežiūros, veterinarijos bei mokslo tikslams, teisėtą apyvartą ir apyvartos kontrolę pagal tarptautinius susitarimo reikalavimus.“ Antra. „Šis įstatymas netaikomas Lietuvos Respublikos pluoštinių kanapių įstatymu reglamentuojamoms kanapėms (kanapės, savita L.), kultivuojamoms vien tik pramoniniams tikslams, pluoštui ir sėkloms arba sodininkystei.“ Trečia. „Šio įstatymo nuostatos suderintos su Europos Sąjungos teisės aktais, nurodytais įstatymo priede.“
Antras pasiūlymas.
PIRMININKAS. Nereikia, nereikia, viskas. Vienas pasiūlymas, dėl kurio mes turime komiteto nuomonę. Ačiū. Viskas!
Gerbiamasis Petrai, išsakykite komiteto nuomonę dėl šio pasiūlymo.
P. ČIMBARAS (DPF). Komitetas iš dalies pritarė jūsų siūlymui. Kaip jūs ir minėjote, šis įstatymas netaikomas Lietuvos Respublikos pluoštinių kanapių įstatymu reglamentuojamoms kanapėms, kultivuojamoms vien tik pramoniniams tikslams, pluoštui ir sėkloms arba sodininkystei. Iš dalies mes pritarėme. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Bet įrašote pluoštines kanapes? Šitą pasiūlymą?
P. ČIMBARAS (DPF). Taip.
PIRMININKAS. Tai jūs pasakykite.
P. ČIMBARAS (DPF). Ir šitas jūsų pasiūlymas yra įtrauktas į Pluoštinių kanapių įstatymą.
PIRMININKAS. Ar sutinka komitetas? Sutinka. Nereikia balsuoti.
Dabar kitas pasiūlymas. Narkomanijos ir alkoholizmo prevencijos komisija. Gerbiamoji Dmitrijeva, pristatykite savo siūlymą.
L. DMITRIJEVA (DPF). Pone Pirmininke, mes dabar kalbame apie pirmą įstatymą, kur yra pluoštinių kanapių atskyrimas nuo psichotropinių. Šiam klausimui mes visi pritarėme, turime svarstyti ir balsuoti. Po to eina antras klausimas. Tas pluoštinių…
PIRMININKAS. Gerbiamoji kolege!
L. DMITRIJEVA (DPF). Apie kokį klausimą?
PIRMININKAS. Gerbiamoji kolege, Narkomanijos ir alkoholizmo prevencijos komisija siūlo pagrindiniam komitetui… Aš galiu perskaityti, jūs tikriausiai turite.
L. DMITRIJEVA (DPF). Antras.
PIRMININKAS. Pasiūlymas dėl 3 straipsnio Lietuvos Respublikos Vyriausybei.
L. DMITRIJEVA (DPF). Antras.
PIRMININKAS. Ten dėl perdirbimo ir importo, ir eksporto.
L. DMITRIJEVA (DPF). Čia mes dabar antrą?
PIRMININKAS. Gerbiamasis Petrai, jūs pakomentuokite siūlymą ir pakomentuokite savo atsakymą, gerai.
P. ČIMBARAS (DPF). Pasiūlymas Lietuvos Respublikos Vyriausybei. Lietuvos Respublikos Vyriausybė įstatymo Lietuvos Respublikos pluoštinių kanapių įstatymo įsigaliojimo… priima šių įstatymų įgyvendinamuosius teisės aktus, nustatančius sėjamųjų kanapių auginimo, perdirbimo, importo ar eksporto licencijavimo bei ūkio subjektų priežiūros tvarką. Komiteto nuomonė – nepritarti. Dabar argumentai. Atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas dėl 3 straipsnio, nuostatas išdėstyti Pluoštinių kanapių įstatyme.
PIRMININKAS. Ar sutinkate? (Balsai salėje) Prašau? Nesutinka su komiteto nuomone. Reikia balsuoti. Kas už tai, kad pritartume komiteto siūlymui, balsuojate už. (Balsai salėje) Gerai, formuluoju. Kas už tai, kad pritartume Narkomanijos ir alkoholizmo prevencijos komisijos nuomonei, balsuoja už, kas galvoja kitaip, taip, kaip galvoja komitetas, balsuoja prieš.
P. ČIMBARAS (DPF). Prieš.
PIRMININKAS. Kviečiu visus balsuoti. Kas balsuoja už, balsuoja už Narkomanijos ir alkoholizmo prevencijos komisijos nuomonę, kas balsuoja kitaip, balsuoja prieš ir palaiko komiteto nuomonę.
Taigi skelbiu balsavimo rezultatus: už Narkomanijos prevencijos komisijos pasiūlymą balsavo 14 Seimo narių, prieš – 21, susilaikė 44. Narkomanijos komisijos nuomonei yra nepritarta, pritarta komiteto nuomonei. Prašom. Replika po balsavimo.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Dėl vedimo tvarkos. Aš labai atsiprašau, Pirmininke, salėje daug kas iš tiesų nesuprato, ir aš tarp jų, kaip čia buvo suformuluota. Prašom patikslinti ir labai prašau perbalsuoti.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš labai aiškiai suformulavau. Yra Narkomanijos prevencijos komisijos nuomonė, siūlymas. Siūlymą pristatė, paprašiau komisijos narės. Gerbiamasis P. Čimbaras pakartojo, perskaitė, labai tiksliai viską pristatė. Komiteto nuomonė buvo nepritarti tam pasiūlymui. Mes balsavome už Narkomanijos ir alkoholizmo komisijos nuomonę, kurią pristatė. Jai nepritarė labai aiškiai, galite stenogramą perskaityti. Aš daugiau nesiruošiu, nes nėra pagrindo. Reikia labai atidžiai klausytis, ir tą aš kartojau du kartus, patikslinau. Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad balsavimo rezultatai bus tokie pat, jeigu balsuosime dar kartą. Tiesiog nėra pagrindo. Neturiu statutinio pagrindo. Ačiū.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Klausykite, gerbiamasis Pirmininke, aš jūsų labai prašau neužsiiminėti diktatu. Jeigu Seimo nariai nesuprato ir paprašė perbalsuoti, kodėl tokia baimė? Bet jeigu jūs manote, kad neleisite perbalsuoti, prašom mano balsą įskaityti kaip už. Labai ačiū už kantrybę.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, galite jūs pyktį lieti, kur norite, kaip norite, tiesiog pažiūrėkite stenogramą. Jeigu aš buvau neteisus ir jeigu ne taip suformulavau, yra visos kitos priemonės. Galite mane į Etikos ir procedūrų komisiją atiduoti, aš jau pripratęs. Prašom.
L. DMITRIJEVA (DPF). Mano balsas irgi už… mūsų Narkomanijos komisijos. Bet apskritai mes dabar kalbame apie pirmą Narkomanijos… Psichotropinės ir pluoštinės kanapės buvo pirmas tas klausimas, antro mes dar nepradėjome svarstyti. Ar mes viską kartu? Pagal straipsnius. (Balsai salėje) Pirmas buvo Psichotropinių, ir mes priėmėme.
PIRMININKAS. Gerbiamoji kolege, man labai gaila, truputį susikaupkite, perskaitykite, atidžiau klausykite, koks darbotvarkės klausimas skelbiamas. Kolegos, man atrodo, visiškai jūs… Narkotinių ir psichotropinių medžiagų kontrolės įstatymo 1 straipsnio ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymas. Gerbiamasis Sauliau, prašom.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Pirmininke, noriu jums parašyti… arba būkite kantrūs. Tiek kolegoms, tiek gerbiamajai mūsų kolegei Larisai, tiek Darbo partijos frakcijai šiandieną buvo karštos diskusijos. Iš tikrųjų, matyt, šiandien ir salėje jos yra. Matyt, jos ir turi būti, bet tiems kolegoms, kuriems pirma kadencija yra, tai tų klausimų pristatymą… Gerbiamoji Larisa kalba apie kitą įstatymo projektą, todėl visiems tolerancijos. Klausykimės, įsiklausykime vienas į kitą ir pasieksime patį geriausią rezultatą. Ačiū.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, motyvai už ir prieš. Nuomonė už – S. Bucevičius.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Jeigu nėra prieš, tai iš tikrųjų, taupydamas laiką, nekomentuosiu. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Balsuojame. Kas už tai, kad pritartume Narkotinių ir psichotropinių medžiagų kontrolės įstatymo 1 straipsnio ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui Nr. XIP-4659 po svarstymo? Kviečiu balsuoti.
Gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus: už – 67, prieš – 6, susilaikė 17. Įstatymo projektui Nr. XIP-4657 po svarstymo yra pritarta.

10.54 val.
Pluoštinių kanapių įstatymo projektas Nr. XIP-4658(2)ES (svarstymas)

Kitas mūsų darbotvarkės klausimas 1-3b – Pluoštinių kanapių įstatymo projektas Nr. XIP-4658. Pranešėjas – gerbiamais P. Čimbaras, Kaimo reikalų komitetas. Prašom.
P. ČIMBARAS (DPF). Kaimo reikalų komitetas pritarė bendru sutarimu Pluoštinių kanapių įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Dėkoju, gerbiamasis kolega. Kviečiu į tribūną V. Filipovičienę Sveikatos reikalų komiteto nuomonę pristatyti.
V. FILIPOVIČIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Komitetas svarstė šį įstatymo projektą. Sprendimas: siūlyti pagrindiniam Seimo Kaimo reikalų komitetui tobulinti įstatymo projektą, atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento, valstybės institucijų, nevyriausybinių organizacijų pastabas ir pasiūlymus, kuriems pritarė Seimo Sveikatos reikalų komitetas, ir šiuos Seimo Sveikatos reikalų komiteto pasiūlymus.
Pirmas pasiūlymas. Argumentai. Siekiant suderinti įstatymo projekto nuostatas su Bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos nuostatomis, tikslinga pakoreguoti įstatymo projekto 2 straipsnyje apibrėžtą pluoštinių kanapių sąvoką. Pakeisti projekto 2 straipsnio 4 dalį ir ją išdėstyti taip: „Pluoštinės kanapės – kanapinių (Cannabaceae) šeimos sėjamosios kanapės rūšies augalas, kultivuojamas vien tik pramoniniams tikslams (pluoštui ir sėkloms) arba sodininkystei, kurio išdžiovintoje medžiagoje tetrahidrokanabinolio yra ne daugiau kaip 0,2 %.“
Antras pasiūlymas. Argumentai. Siekiant įgyvendinti teikiamo įstatymo projekto tikslus ir uždavinius bei atsižvelgiant į projektu reglamentuojamos problemos socialinį jautrumą, taip pat įvertinant tarptautinės teisės aktus (1961 m. Bendrąją narkotinių medžiagų konvenciją su pakeitimais), tikslinga numatyti realią įstatymo įsigaliojimo datą ir įstatymo įgyvendinamųjų teisės aktų, užtikrinančių tinkamą narkotinių ir psichotropinių medžiagų kontrolės mechanizmą, priėmimą reikiamu laiku. Pasiūlymas: pakeisti įstatymo projekto 11 straipsnį ir jį išdėstyti taip:
„1. Šis įstatymas, išskyrus šio straipsnio 2 dalį, įsigalioja 2014 m. sausio 1 d.
2. Lietuvos Respublikos Vyriausybė ar jos įgaliota institucija iki 2013 m. gruodžio 31 d. priima šio įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus, nustatančius pluoštinių kanapių auginimo, perdirbimo, importo ir (ar) eksporto licencijavo ir ūkio subjektų priežiūros tvarką bei priežiūrą ir kontrolę vykdančių institucijų papildomą finansavimą.“ Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju.
V. FILIPOVIČIENĖ (DPF). Priimta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju. Jeigu galima, kolege, truputį luktelkite. Visi komitetai kai pasakys, bus galima tai komentuoti. Kviečiu į tribūną L. Dmitrijevą.
L. DMITRIJEVA (DPF). Narkomanijos ir alkoholizmo prevencijos komisija iš esmės pritarė šitam įstatymui, bet, deja, nei mūsų komisijos, nei Lietuvos valstybės saugumo departamento siūlymai nebuvo priimti, tiesiog atmesti. Bet mūsų sąžinė rami – mes padarėme viską. Prašom palaikyti šį pasiūlymą, kuris turėjo būti jums padaugintas, bet, deja, aš matau, kad gal Sekretoriatas nespėjo… (Balsai salėje) Sekretoriatas nespėjo. …kad jūs pažiūrėtumėte…
PIRMININKAS. Gerbiamoji kolege, Sekretoriate yra tam tikra tvarka. Reikia laiko užregistruoti tą įstatymą. Yra tam tikri terminai, mes čia nieko neiškraipome, Sekretoriatas dirba pagal Statutą. Gerbiamieji kolegos, neimprovizuokime. Jūs komisijos nuomonę pasakykite, ir viskas.
L. DMITRIJEVA (DPF). Gerai, ačiū. Kokie mūsų argumentai? Įstatymo projekte nenumatytas pluoštinių kanapių auginimo licencijavimas, nenumatyti pluoštinių kanapių perdirbimo ir perdirbimo priežiūros reikalavimai, nenumatyti pluoštinių kanapių produktų importo iš ne Europos Sąjungos narės arba kitos ne Europos ekonominės erdvės valstybės kontrolės mechanizmai ir tiekimo rinkai priežiūros reikalavimai.
Mūsų pasiūlymas. Siūloma įstatymo projekto 12 straipsnyje numatyti, kad įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus tvirtintų tik Lietuvos Respublikos Vyriausybė, straipsnio pavadinime bei tekste išbraukti žodžius „ar jos įgaliotoms institucijoms“ ir visą 12 straipsnį išdėstyti taip: „12 straipsnis. Pasiūlymas Lietuvos Respublikos Vyriausybei. Lietuvos Respublikos Vyriausybė iki šio įstatymo įsigaliojimo priima šio įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus, nustatančius pluoštinių kanapių auginimo, perdirbimo, importo ir (ar) eksporto licencijavimo bei ūkio subjektų priežiūros tvarką ir kontrolės sistemą bei atitinkamais teisės aktais išsprendžia papildomų lėšų skyrimą priežiūrą vykdančioms institucijoms ir jų funkcijoms vykdyti.“
Prašome palaikyti šį siūlymą, nes puikiai suprantame, kad Augalininkystės departamentas tikrai negalės daryti įtakos nei policijos, nei muitinės, nei visų kitų darbui. Lėšų tam nenumatyta. Kaip mes vykdysime? Ką mes žinosime, kas vyks mūsų šalyje? Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamąją R. Baškienę kviečiame į tribūną išsakyti savo nuomonę dėl šio įstatymo projekto. Atsiprašau, gerbiamoji Rima, jeigu galima, dar dėl vedimo tvarkos paprašysiu, kolegė nori kalbėti. Prašom.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Aš labai trumpai, jeigu galima. Ar nebūtų galima, labai geras L. Dmitrijevos pasiūlymas, Narkomanijos prevencijos komisijos, ar negalima būtų iš tikro tada, kai mes eisime pastraipsniui, tuos pasiūlymus pristatyti? Labai sunku susigaudyti, žinokite. Čiagi turėjo būti dabar tik trumpas…
PIRMININKAS. Supratau. Gerbiamoji kolege, negalime. Pagal Statutą mes nieko negalime.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Tai dar kartą pristatykite.
PIRMININKAS. Atsiprašau, mes viską darome pagal Statutą. Gerbiamoji kolege, aš nenoriu aiškinti, jums tuoj ateis ir išaiškins. Mes neturime tam laiko. Jūs ne pirmi metai jau Seime.
Taigi, gerbiamoji Rima, prašom. (Balsai salėje)
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Gerbiamieji kolegos, gerbiamasis Pirmininke, ačiū už galimybę išsakyti keletą pastabų, o kartu ir nusistebėjimą. Iš tiesų, užuot bandę atgaivinti seną ir labai svarbią mūsų Lietuvai kultūrą – linus arba investuoti į kitas žemės ūkio kultūras, dabar staiga investuojame, susikoncentruojame į pluoštines kanapes. Teikiama informacija apie kažkokią ypatingą kanapių naudą. Aš, kaip tekstilininkė, leidžiu sau teigti, kad iš tikrųjų niekada kanapių pluoštas neatitiks linų pluošto kokybės. Mes net neturime aiškumo ir nežinome, kur panaudosime kanapių pluoštą, sėklas. Kažkas prisimena savo seną gyvenimo patirtį, kaip naudojo kanapių sėkleles, bet realiai pasižiūrėti į šitą klausimą turėtume iš kito kampo.
Aš labai gerbiu ūkininkus, tuos 12 ūkininkų, kurie jau augina kanapes 130 ha plote. Tačiau Narkomanijos ir alkoholizmo prevencijos komisijoje mes nesulaukėme atsakymo iš specialistų, kiek kainuos valstybei kontrolės mechanizmas. Vienas kanabinolio tyrimas kainuoja 345 Lt, o juk turės būti ištirta daug žiedynų ir kaip tik per žydėjimą. Ir kai specialistai atsako, kad reiks tik vieno papildomo specialisto etato visam šiam procesui, iš tikrųjų labiau negu keista.
Pritariu ir jūs, kolegos, aš manau, gavote asociacijos „Laisvas žmogus“ pastabas. Čia rašoma: „Ar valstybė, ar valstybės kuriamas kontrolės mechanizmas nebus žymiai brangesnis už pačias užaugintas kanapes ir, aišku, jų naudą? Ar kontrolė nebus numesta tik policijai, neturinčiai finansavimo? Kur apskritai yra šio klausimo finansinis pagrindimas?“
Pasigirsta gąsdinimų Europos Sąjungos reglamentais. Turėtume prisiminti, ir aš noriu pacituoti kitą dokumentą – Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo. 39 straipsnis numato galimybę valstybėms narėms pačioms taikyti tam tikrus apribojimus. Cituoju: „Jei yra pateisinamos visuomenės dorovės, viešosios tvarkos ar visuomenės augimo bei kitais sumetimais galimos aplinkybės.“
Aš noriu, mielieji kolegos, atkreipti jūsų dėmesį ne į bet ką kita, o į Valstybės saugumo departamento pastabą, kurią jie teikė dėl šito įstatymo. Joje teigiama, kad projekte visai nenustatyti jokie reikalavimai pluoštinių kanapių perdirbėjams. Cituoju: „Akivaizdu, kad, pradėjus taikyti šį įstatymą praktikoje, paaiškės, kad ūkininkas, auginantis pluoštines kanapes, pats jų neperdirba, o savo produkciją perduoda tretiesiems asmenims, kurie šias kanapes perdirba, tačiau kaip tokie asmenys bus kontroliuojami, lieka visiškai neaišku. Manytina, jog iš tikrųjų daroma esminė klaida.“ Ir gaila, kad Kaimo reikalų komiteto nariai šiuo atveju kalbasi tarpusavyje ir nesiklauso. (Balsai salėje) Ne, aš žiūriu į kitus. Daroma esminė klaida dėl šito projekto, siejant jį tik su paramos gavimu. Turėtume būti atsakingesni ir galvoti apie reglamentavimo reikalavimus ir perdirbimui, ir patiems perdirbėjams.
Gaila, kad daug ką darome, mielieji kolegos, fragmentiškai. Todėl keista, kad dėl naujos veiklos mes nesiekiame kompleksiško, nuoseklaus įstatymo taikymo, ir šiuo atveju kyla abejonių ir dėl skaidrumo, ir dėl to, kad atitinkami saugikliai nėra numatyti. Nesuprantama, kodėl buvo nepritarta ir mūsų Narkomanijos prevencijos komisijos siūlymams, ypač dėl 12 straipsnio, kur siekiama, kad būtų suteiktas didesnis ir atsakingesnis reikalavimas mūsų Vyriausybei.
Todėl, įvertindama šitą situaciją, manau, įstatymo projektas yra tobulintinas, todėl jį vertėtų grąžinti iniciatoriams, atkreipiant dėmesį į visas pastabas, kad būtų pateiktas patobulintas įstatymo projektas. Labai ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolege. Į tribūną kviečiu B. Paužą.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū Seimo Pirmininkui. Gerbiamieji kolegos, man, žinoma, po tokios karštos Rimos kalbos bus labai sunku diametraliai priešingai kalbėti, bet aš gerbiu visas nuomones ir manau, kad visi mes kalbėdami iš šios tribūnos, tarp jų ir aš, kartais nepasakome visos esmės. Pasiimame tą pusę, kuri politiškai naudinga, ir apie tą pusę mes kalbame, o iš esmės mes tų klausimų kartais ir neapčiuopiame arba nenorime apčiuopti.
Žinot, aš noriu taip pasakyti: priėmus šio įstatymo projektą, bus pirmiausia išvengta Europos Sąjungos ir nacionalinės teisės prieštaravimų. 2007 m. Europos Sąjungos bendrajame kataloge yra nurodoma net 41 kanapių veislė. Jos leidžiamos auginti visose Europos Sąjungos valstybėse, tos, kurios negali viršyti to 0,2 % tetrahidrokanabinolio. Na, aš po to šitą terminą vartosiu sutrumpintai THC.
Aš noriu dar pabrėžti, kad kitos mūsų kaimyninės valstybės, sakykime, Latvija, neseniai mūsų Kaimo reikalų komiteto delegacija ten dalyvavo… Mes trečią kadenciją šiuo klausimu diskutuojame. Latviai paprasčiausiai priėmė tiesioginį direktyvos taikymą ir buvo nustatyta tik žemės ūkio ministro kontrolės tvarka, ministras ją patvirtino. Tai mes padarėme didžiulį baubą iš šito ir trečią kadenciją diskutuojame.
Kur dar problema, kodėl žemdirbiai šitos kultūros nori? Pirmiausia nori dėl finansinių dalykų. Niekam ne paslaptis. Jeigu mes šito Pluoštinių kanapių įstatymo nepriimsime, tai kiekvienas hektaras, kur auginama, ir gerbiamoji Rima minėjo, kad jau neoficialiai auginama apie 150 ha, kiekvienais metais neteks virš 400 Lt. Todėl žemdirbiai šito dalyko nori. Jeigu mes visi žinome, kad augina neteisėtai, ir mes lyg ir sutinkame su tuo, kad augina neteisėtai, tai kur mūsų problema?
Dar vieną momentą noriu pasakyti. Mūsų senoliai, kurie vyresni už mane, puikiai prisimena, kaip Lietuvoje šita kultūra buvo auginama. Jie šiandien nesupranta, dėl ko mes čia diskutuojame, paprasčiausiai nesupranta. Aš, kaip agronomas, norėčiau pasakyti, kodėl ši kultūra yra vertinga.
Pirmiausia ji labai vertinga dirvožemiui, nes ji apvalo dirvožemį nuo chemikalų, kurių šiandien kiekvieną dieną mes naudojame daugiau, mes juos pilame į dirvožemį. Apie tai šiandien tie, kurie kalba, nekalba, kad yra teigiamų dalykų. Pažiūrėkite į kitą dalyką. Europoje labai plinta šitos kultūros produkcija. Gaminama įvairių eterinių aliejų, kurie naudojami kosmetikos pramonėje: muilo, šampūnų, kremų gamybai, nekalbant apie statybines medžiagas ir tekstilininkus, gerbiamoji Rima. Jūs, kaip tekstilininkė, turėtumėte šitą dalyką gerai žinoti. (Balsai salėje)
Kitas dalykas. Mūsų Lietuvos sąlygomis šitą kiekį THC, kurį aš minėjau, 0,2 %, galima sukaupti tik auginant dengtuose šiltnamiuose arba šildomose patalpose. Kur čia klausimas? Policija šiandien tuos augintojus kontroliuoja ir jie bus toliau kontroliuojami. 0,2 % sukaupti auginant lauke iš šio pasėlio pas mus nėra galimybės. Tai sugalvota ne mano, bet nustatyta mokslininkų.
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega!
B. PAUŽA (LSDPF). Jau baigiu. Noriu dar vieną momentą pasakyti. Priimdami šį įstatymą, man atrodo, mes pirmiausia sutvarkysime prieštaravimus europinių dokumentų ir mūsų, Lietuvos. Aš sutinku su tuo (čia ponia L. Dmitrijeva kėlė klausimą), galbūt reikia kai ką ir papildyti. Mes iki priėmimo dar galime tą kontrolės tvarką kai kurių dalykų, ypač eksporto iš trečiųjų šalių… galbūt šitą momentą reikėtų įrašyti ir papildyti. Aš visiškai su tuo sutinku ir nenoriu, kad mums visiems būtų blogiau.
 Siūlau, gerbiamieji kolegos, po svarstymo pritarti, o jeigu dar bus rimtų pasiūlymų, mes pasiryžę į juos atsižvelgti.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Kviečiu į tribūną S. Dmitrijevą. Ruošiasi G. Purvaneckienė.
S. DMITRIJEV (DPF). Ačiū, Pirmininke. Aš labai trumpai, nes labai svarbus klausimas ir mums vis tiek neaišku. Noriu paklausti įstatymo autorės. Kiek žinau, tai Žemės ūkio ministerija. Koks planuojamas ekonominis efektas priėmus šį įstatymą? Kiek žinau, ekspertai man paaiškino, nuo 1 tonos Europos parama tik 320 Lt. Jūs įsivaizduojate, kiek mažai moka? Ar mes nesukursime virtualios ekonomikos? Noriu paklausti, ar mums naudinga ta?.. Ačiū. Aš labai trumpai.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu į tribūną G. Purvaneckienę. Ruošiasi A. Dumčius.
G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, visiškai pritardama šiam įstatymui ir tam, ką pasakė mano kolega B. Pauža, aš noriu dar kartą atkreipti dėmesį į Narkomanijos ir alkoholizmo prevencijos komisijos siūlymus. Skaitant įstatymą trūksta kontrolės mechanizmų, nėra labai aišku, kaip… Žemdirbiai ir žemės ūkio mokslininkai sako, kad sunkiausias dalykas bus atskirti, jeigu tame pačiame lauke augins ir pluoštines kanapes, ir nepluoštines. (Balsai salėje) Neauga. Žinote, koks išradingumas yra tų, kurie nori nusižengti. Bet kokiu atveju kontrolės vis tiek reikia. Būtų gerai, jeigu įstatyme būtų šiek tiek aiškiau parašyta ir dėl auginimo, ir dėl perdirbimo, ir dėl eksporto iš trečiųjų šalių kontrolės. Aš manau, kad komitetas dar apie tai turi truputį pagalvoti ir pritarti Narkomanijos ir alkoholizmo prevencijos komisijos pasiūlymui, kad tie reguliavimai būtų priimti aukštesniu lygiu, kad nebūtų taip, kad priimama žemesniu lygiu, o kita institucija nevykdo. Kviečiu pritarti mūsų pasiūlymui.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolege. Kviečiu į tribūną A. Dumčių. Ruošiasi S. Bucevičius.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš jau esu pasisakęs už pluoštines kanapes. Tikrai atsižvelkime į komitetų siūlymus, dar tik svarstymo stadija, dar ne priėmimas. Ten yra numatyti kontrolės mechanizmai ir t. t. O linai šiandien Lietuvai yra vos ne prarastas dalykas. Siūlau pritarti įstatymui.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Kviečiu į tribūną Kaimo reikalų komiteto pirmininką S. Bucevičių.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, kalbėsiu vienas iš paskutiniųjų kaip šio pagrindinio komiteto, Kaimo reikalų komiteto, pirmininkas. Dėkoju visiems, kurie šiandien čia stovėjo ir kalbėjo apie šį įstatymo projektą. Žiūriu, Rima kalbėjo, taip pat ir frakcijoje mes turėjome, išties galiu patvirtinti, labai karštą diskusiją, kolegė Z. Žvikienė taip pat sakė, kad labai įdėmiai klausys, ką aš dabar pasakysiu. Šiek tiek laiko, kokias porą minučių, aš daugiau neužtruksiu.
Tie, kurie šiandien kalbėjome mūsų diskusijoje arba kurie vienas kitą norėjome įtikinti, iš dalies mes vienas kito negirdime. Vieni kalbame apie pluoštinę kanapę, kiti kalbame apie medicininę kanapę. Rima dar kartą sako, kad nesutinka. Gerbiamoji Rima, aš dar kartą tiek sau… Buvau ne vienoje laidoje ir dalyvavau diskusijose. Prašom pasakyti, tėvų asociacijos kalba apie vaikus, apie pluoštinę kanapę, bet jie kalba apie kitokią kanapę, ar aš esu kontroliuojančių mechanizmų priešininkas? Aš turiu vaikų, turiu anūkę, man taip pat skaudu dėl mūsų vaikų ateities. Prieš eidami į tribūną taip pat kalbame ir sakome, kad nepakaks tų mechanizmų, kuriuos mes šiandien priimame. Vadinasi, mes turėsime kuo skubiau sugrįžti ir dar kartą išgvildenti bet kurią problemą.
Kolegos, šiandien mes dar kartą supraskime: ūkininkas, ta pati verslo, ūkio šaka, pridėti licencijavimą, tai, ko nėra nė vienoje Europos valstybėje, mažų mažiausiai man būtų keista. Sveikatos reikalų komitetas ir Narkomanijos ir alkoholizmo prevencijos komisija. Lenkiu prieš juos galvą, bet ar mes turime kalbėti arba didžiausią dalį skirti vien tik pluoštinei kanapei, ar jie turi matyti ir gvildenti problemas, kai atsiranda patys baisiausi, taip pavadinkime, narkotikai, bet nekvestionuoju jų sprendimų, jų nuomonės. Išgirskime, ką svarstė Kaimo reikalų komitetas.
Mielieji kolegos, tikiuosi, dėl tų 12 ūkininkų, kurie šiandien tą daro, tai darys daugiau. Jeigu mes kalbėsime apie bet kurią kultūrą kaip apie kultūrą, nacionalinės išmokos taip pat mokamos. Su kolegomis Latvijos parlamento Kaimo reikalų ir Estijos parlamento Kaimo reikalų komitetų pirmininkais turėjome tokį pašnekesį, ar verta yra dėl 500 ha auginamų Latvijoje pluoštinių kanapių statyti fabriką. Latviai sako – ne. 140 ha Lietuvoje – matyt, taip pat ne. Gal reikėtų kalbėti apie vieną bendrą, konsoliduotą kokią nors perdirbimo įmonę pasienyje. Aš manau, už šiandienos diskusijas Kaimo reikalų komitetas, visas komitetas in corpore, dėkoja gerbiamajam kolegai Petrui, kuris iš tikrųjų padėjo daug sveikatos, daug dūšios, kolegoms, komiteto biuro darbuotojams, tiesiogiai Gabijai, kuri buvo šio įstatymo iniciatorė, autorė ir teikėja. Manau, tikiuosi, viliuosi, kad įstatymas bus geras, o jeigu ne, mes priimsime… Ačiū. Nuolankiai – Kaimo reikalų komitetas.
PIRMININKAS. Dėkoju Kaimo reikalų komiteto pirmininkui už išsakytą nuomonę.
Dabar svarstome pasiūlymus. Sveikatos reikalų komitetas. Yra pasiūlymas. Gerbiamąjį P. Čimbarą kviečiu į tribūną. Jūsų pagrindinis Sveikatos reikalų komitetas turi pasiūlymą. Čia komitetas, kaip suprantu, pritaria iš dalies. Tegu dabar Sveikatos reikalų komitetas pristato savo nuomonę. Gerbiamoji V. Filipovičienė – dėl Pluoštinių kanapių įstatymo. 2 straipsnis 4 dalis „Pluoštinės kanapės“, čia būtent šiame…
V. FILIPOVIČIENĖ (DPF). Komitetas atsižvelgė į Sveikatos reikalų komiteto pasiūlymą.
PIRMININKAS. Viskas gerai?
V. FILIPOVIČIENĖ (DPF). Viskas gerai.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Nereikia balsuoti?
V. FILIPOVIČIENĖ (DPF). Nereikia.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Dabar kitas pasiūlymas yra taip pat Sveikatos reikalų komiteto dėl 12 straipsnio. Sveikatos reikalų komitetas, pagrindinis komitetas, pritarė iš dalies. Kaip Sveikatos reikalų komitetas mano, pritaria?
V. FILIPOVIČIENĖ (DPF). Iš Sveikatos reikalų komiteto pasiūlymo dėl 2 dalies iškrito du pagrindiniai žodžiai, kurie, komiteto nuomone, yra esminiai. Iškirto žodžiai „perdirbimo“ ir „ar eksporto“. Prašau balsuoti.
PIRMININKAS. Balsuojame, taip. Gerbiamieji kolegos… (Balsai salėje) Komiteto nuomonė, gerbiamasis Petrai.
P. ČIMBARAS (DPF). Komiteto nuomonė – pritarti iš dalies, įvertinus Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas dėl 12 ir 13 straipsnių, ir išdėstyti taip: „12 straipsnis. Pasiūlymas Vyriausybei ar jos įgaliotoms institucijoms. Lietuvos Respublikos Vyriausybė ir jos įgaliotos institucijos iki šio įstatymo įsigaliojimo priima šio įstatymo baigiamuosius teisės aktus, nustatančius pluoštinių kanapių auginimo, importo, licencijavimo ir ūkio subjektų priežiūros tvarką ir kontrolę vykdančių institucijų papildomą finansavimą.“ Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų ir taip jau yra suvaržytas tas pats kanapių auginimas, jeigu mes dabar licencijuosim perdirbimą, gamybą, tai aš norėčiau paklausti, kiek tai pareikalaus administracinių finansinių išteklių? Ūkininkas, leidus auginti, per suvaržymus nebegalės nei auginti, nei perdirbti. Gal reikėtų licencijuoti ir vartojimą, pavyzdžiui, aliejaus ar kokio nors produkto?
PIRMININKAS. Gerbiamasis pirmininke, vis tiek reikia balsuoti, nes komitetų nuomonės nesutapo. Aš dar kartą labai aiškiai formuluoju… (Balsai salėje) D. Mikutienė – už Sveikatos reikalų komiteto pasiūlymą. Prašom kalbėti.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, aš noriu atkreipti dėmesį. Tai visiškai nesusiję su kokiais nors papildomais apribojimais, kad bijos ūkininkai auginti ir taip toliau. Kaip tik priešingai. Dėl perdirbimo kalba ir Europos Sąjunga, kai tai yra licencijuojama ir įvardijama būtent kaip perdirbimas, tai kaip tik yra daug skaidriau ir daug ramiau. Yra kontroliuojančios institucijos, yra licencijų išdavimo tvarka, aš čia tikrai nematau jokių esminių trukdžių. Manau, kad tai būtų sąžininga, teisinga ir kaip tik bus ramesni ūkininkai, kurie augins kanapes.
PIRMININKAS. Nebegalima, viskas! S. Bucevičius – prieš. Prašom, gerbiamasis Sauliau.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū. Kolegos, trumpą komentarą dėl to, ką kalbėjo D. Mikutienė, kodėl jie už. Prašom pasakyti, bet kuri ūkio šaka… licencijavimas yra… ir į perdirbimą, kuri yra dar licencijuojama. Tie, kurie balsuosit už, na, atsakykite pirmiausia sau į klausimą. Aš manau, kad licencijavimas, eksportas, importas, kiekviena išduota licencija, pirmas dalykas, kainuoja pinigus. Antra, mano kolegė Z. Žvikienė (vėlgi pakartosiu) sako: kiekvienas licencijavimas galimai sudaro vėlgi neskaidrius dalykus. Yra kitų instrumentų, jeigu mes norime kalbėti apie išgrynintas, tikras pluoštines kanapes ir jų perdirbimo licencijavimą.
PIRMININKAS. Gerbiamasis Petrai, dėkoju jums už kantrybę. Dabar formuluoju klausimą. Labai gerai, paklausykite! Kas už Sveikatos reikalų komiteto pasiūlymą, balsuoja už, kas balsuoja kitaip, pritaria Kaimo reikalų komitetui. (Balsai salėje) Kitaip. Gerbiamieji kolegos, kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume Sveikatos reikalų komiteto nuomonei, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja kitaip.
Skelbiu balsavimo rezultatus: už Sveikatos reikalų komiteto pasiūlymą balsavo 21 Seimo narys, prieš – 25, susilaikė 41. Taigi Sveikatos reikalų komiteto pasiūlymui nepritarta.
Gal tada Kaimo reikalų komiteto siūlymui pritarsime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Balsuojam! Balsuojame, yra norinčių balsuoti. Nevieninga nuomonė. Kviečiu visus balsuoti, kas pritaria Kaimo reikalų komiteto nuomonei. (Balsai salėje) Kas pritaria Kaimo reikalų komiteto siūlymui.
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 63, prieš – 5, susilaikė 23. Pritarta Kaimo reikalų komiteto siūlymui.
Visi siūlymai apsvarstyti. Tiesiog noriu priminti mūsų kolegoms, kad yra dar galimybė teikti siūlymus. Jūs labai neišgyvenkite, yra priėmimo stadija, visos galimybės, laikykitės normų, svarstysime ir priimsime, čia jokių bėdų nėra, jeigu dar po svarstymo galvojate kitaip. Dar yra galimybių. (Balsai salėje) Motyvai už, prieš? Nėra. Nėra motyvų už, prieš. Galime pritarti bendru sutarimu po svarstymo? (Balsai salėje) Negalime. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume po svarstymo įstatymo projektui, kurio registracijos Nr. XIP-4658, balsuojame.
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 56, prieš – 8, susilaikė 23. Po svarstymo įstatymo projektui, kurio registracijos Nr. XIP-4658, yra pritarta.

11.28 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 1075 straipsniu ir 237, 2413 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-1175(3)ES (svarstymas)

Kitas darbotvarkės klausimas – Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 1075 straipsniu ir 237, 2413 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-1175(3)ES. Pranešėjas – gerbiamasis S. Šedbaras, Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Ruošiasi – S. Bucevičius.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Teisės ir teisėtvarkos komitetas balandžio 17 d. svarstė projektą, įvertino tiek institucijų, tiek komisijų, komitetų pasiūlymus ir bendru sutarimu už pritarė komiteto patobulintam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Kviečiu į tribūną P. Čimbarą. Pristatys Kaimo reikalų komiteto nuomonę.
P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, Kaimo reikalų komitetas kaip papildomas 2012 m. gruodžio 19 d. bendru sutarimu pritarė iniciatorių pateiktam įstatymo projektui. Pasiūlė pagrindiniam Teisės ir teisėtvarkos komitetui patobulinti įstatymo projektą pagal Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas ir suderinti šio įstatymo įsigaliojimo datą su Narkotinių ir psichotropinių medžiagų kontrolės įstatymo 1 straipsnio ir įstatymo priedo pakeitimo įstatymu ir Pluoštinių kanapių įstatymo įsigaliojimo tvarka. Pagrindinis komitetas atsižvelgė į šiuos komiteto pasiūlymus ir patobulino įstatymo projektą. Siūlau pritarti patobulintam įstatymo projektui po svarstymo.
PIRMININKAS. Dėkoju P. Čimbarui. Kviečiu į tribūną L. Dmitrijevą, Narkomanijos ir alkoholizmo prevencijos komisijos narę. Gerbiamoji Larisa Dmitrijeva, kviečiu jus į tribūną pristatyti komisijos nuomonę dėl Administracinių teisės pažeidimų kodekso, registracijos Nr. XIP-1175. Čia, mes turime.
L. DMITRIJEVA (DPF). Mes norėjome, kad šitas įstatymas iš esmės eitų kaip visuma – visi trys, jie taip ir eina. Bet Administraciniame kodekse dabar yra pataisymai ir sugriežtinta bausmė. Taigi mes, kaip komisija, tam pritarėme.
PIRMININKAS. Pritaria jūsų komisija, kaip įsivaizduoju. Labai ačiū. Visų komitetų ir komisijos nuomonė buvo pristatyta. Gerbiamieji kolegos, norinčių kalbėti nėra. Dabar motyvai už ir prieš. S. Bucevičius – nuomonė už.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, Pirmininke. Nėra prieš, tai taupydamas laiką atsisakau.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, supratau. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume įstatymo projektui Nr. XIP-1175, balsuojame.
Dėkoju. Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 62, prieš nėra, susilaikė 14. Įstatymo projektui, kurio registracijos Nr. XIP-1175, po svarstymo yra pritarta.

11.32 val.
Geležinkelių transporto kodekso 3, 7, 10, 11, 13, 16, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 28, 31 straipsnių pakeitimo ir papildymo, 6, 30, 301 straipsnių pripažinimo netekusiais galios, Kodekso papildymo 101, 231 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIP-4730(3)ES (priėmimas)

Kiti darbotvarkės klausimai. Darbotvarkės 1-4a klausimas – Geležinkelių transporto kodekso 3, 7, 10, 11, 13, 16, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 28, 31 straipsnių pakeitimo ir papildymo, 6, 30, 301 straipsnių pripažinimo netekusiais galios, kodekso papildymo 101, 231 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIP-4730. Pranešėjas – D. Kreivys. Eisime pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio. Dėl 1 straipsnio pataisų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Dėl 2 straipsnio kokių būtų pasiūlymų? Nėra pasiūlymų. Bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta bendru sutarimu.
Dėl 3 straipsnio kokių būtų pasiūlymų? Nėra pasiūlymų. Galima priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 4 straipsnio kokių būtų pasiūlymų? Nėra pasiūlymų. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 5 straipsnio kokių būtų pasiūlymų? Nėra pasiūlymų. Galima priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 6 straipsnio kokių būtų pasiūlymų? Nėra pasiūlymų. Galima priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 7 straipsnio kokių būtų pasiūlymų? Nėra pasiūlymų. Galima priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 8 straipsnio kokių būtų pasiūlymų? Nėra pasiūlymų. Galima priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu
Dėl 9 straipsnio. Nėra pasiūlymų ir pastabų? Nėra. Priimame bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 10 straipsnio kokių būtų pastabų? Nėra pastabų. Galima priimti bendru sutarimu?
Dėl 11 straipsnio kokių būtų pasiūlymų, pastabų? Nėra. Galima priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 12 straipsnio kokių būtų pasiūlymų? Nėra pasiūlymų. Galima priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 13 straipsnio kokių būtų pasiūlymų? Nėra pasiūlymų. Galima priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 14 straipsnio kokių būtų pasiūlymų? Nėra pasiūlymų. Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 15 straipsnio kokių būtų pasiūlymų? Nėra. Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 16 straipsnio kokių būtų pasiūlymų? Nėra pasiūlymų. Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 17 straipsnio? Pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 18 straipsnio? Pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 19 straipsnio? Pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 20 straipsnio? Pasiūlymų yra. Seimo narys gerbiamasis R. Žemaitaitis. Gerbiamasis kolega, prašom pristatyti savo pasiūlymą dėl 20 straipsnio.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Čia dėl įsigaliojimo?
PIRMININKAS. Pasiūlymas dėl…
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Normalus pasiūlymas, taip sakant. Jis yra toks, kad reikia atidėti įsigaliojimo datą, nes nespėja pasiruošti. Tai komitetas pritarė. Nematau jokios problemos.
PIRMININKAS. Supratome. Ačiū. Gerbiamasis kolega, prašom komiteto nuomonę. Atsiprašau, galima kalbėti.
D. KREIVYS (TS-LKDF). Komiteto nuomonė yra pritarti patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadai. Pritarta yra bendru sutarimu. Taip pat yra pritarta ir papildymui, kad nukėlus įstatymo projekto priėmimą reikia atitinkamai patikslinti ir įstatymo projekto įsigaliojimo datą. Įstatymas pakeistas, kad įsigalioja ne gegužės 1 d., o liepos 1 d. Kviečiu pritarti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Ar galime pritarti šiam pasiūlymui bendru sutarimu, nes ir komitetas pritarė? Pritarta bendru sutarimu. 20 straipsnis yra priimtas, jam pritarta bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas. Dėl viso įstatymo projekto. Nuomonės už ir prieš. J. Razma – nuomonė už.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, manau, kad gana vieningai balsuosime už šį projektą, kuris tikrai turėtų palengvinti gyvenimą Lietuvos geležinkeliams ir visiems su tuo sektoriumi susijusiems subjektams, nes iš tikrųjų jis padaro išskirtines, lengvesnes sąlygas, reikalavimus toms įmonėms, kurios nedaug veikia šiame sektoriuje, kur manevravimo ar kokias kitas paslaugas atlieka, bet naudojasi infrastruktūra, kad nereikėtų tokių didelių mokėti sumų už civilinės atsakomybės draudimą ir licencijai gauti, kad nereikėtų tokių reikalavimų. Išsprendžia geležinkelių objektų žemės naudojimo ir disponavimo tvarką ir daug kitų dalykų. Lieka tik padėkoti darbo grupę sudariusiam dar anos kadencijos buvusiam susisiekimo ministrui E. Masiuliui, kad visas susikaupusias problemas pasistengė išspręsti šiuo projektu. Ir dabartiniam Ekonomikos komitetui, kuris dar rūpestingai tobulino projektą, ir turime trečią variantą. Manau, kad tikrai padarysime gerą darbą to sektoriaus žmonėms, šiandien priėmę šį projektą.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už nuomonę. Norinčių kalbėti nėra. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą, kurio registracijos Nr. XIP-4730? Kviečiu visus balsuoti.

Šio įstatymo priėmimas

Gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus: už – 82, prieš nėra, susilaikė 1. Taigi, įstatymo projektas, kurio registracijos Nr. XIP-4730, yra priimtas. (Gongas)

11.39 val.
Geležinkelių transporto kodekso patvirtinimo, įsigaliojimo ir taikymo įstatymo 4 straipsnio pakeitimo ir papildymo 41 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-4731(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-4b klausimas – Geležinkelių transporto kodekso patvirtinimo, įsigaliojimo ir taikymo įstatymo 4 straipsnio pakeitimo ir papildymo 41 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-4731(2). Pranešėjas – D. Kreivys. Priėmimas.
Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio kokių būtų pasiūlymų, pastabų? Nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Dėl 2 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra? Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 3 straipsnio yra Seimo nario R. Žemaitaičio pasiūlymas. Komiteto nuomonė yra pritarti. Tiesiog gal… Nenori Remigijus nieko komentuoti. O jeigu komitetas pritarė, tai dėkoju komitetui, gerbiamajam D. Kreiviui nėra ką ir komentuoti. Ar jūs norite ką nors pakomentuoti?
D. KREIVYS (TS-LKDF). Komitetas pritarė, ir siūlau tą datą pakeisti iš gegužės į liepos mėnesį.
PIRMININKAS. Ar galime pritarti šiam pasiūlymui bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Labai ačiū, kolega. Pastraipsniui priėmimas baigtas. Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra. Taigi skelbiu balsavimą. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą, kurio registracijos Nr. XIP- 4731, kviečiu visus balsuoti.

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 73, prieš nėra, susilaikiusių taip pat nėra. Taigi skelbiu, kad įstatymo projektas, kurio registracijos Nr. XIP-4731, yra priimtas. (Gongas)

11.41 val.
Įmonių bankroto įstatymo 2, 10, 11, 131, 20, 21, 28, 29, 30, 33, 35, 36 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4927(3) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-6a klausimas – Įmonių bankroto įstatymo 2, 10, 11, 131, 20, 21, 28, 29, 30, 33, 35, 36 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4927(3). Pranešėjas – gerbiamasis R. Žemaitaitis, Ekonomikos komiteto pirmininkas.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, 1 straipsnis. Yra pasiūlymas dėl tyčinio bankroto. Seimo narės L. Graužinienės pasiūlymas. Nematau Loretos. Gerbiamasis pirmininke, gal tada jūs?
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Komitetas kaip tik svarstė. Siūlau ir kitiems L. Graužinienės dabartiniams pasiūlymams nepritarti, nes pritarsime R. Šimašiaus…
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, kadangi Loretos nėra, gal pristatykite trumpai esmę.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). L. Graužinienė siūlo tyčinio bankroto sąvoką praplėsti būtent Bankroto įstatymo 20 straipsnio 2 dalyje nurodytais požymiais. Tokiu atveju būtų laikoma tyčiniu bankrotu. Manome, kad tai yra per daug siaurai toje vietoje. Ir siūlymas bus pritarti kolegos R. Šimašiaus pasiūlymui.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Vis tiek mes turime balsuoti, nes yra Seimo narės pasiūlymas. Kas už tai, kad pritartume Seimo narės L. Graužinienės pasiūlymui, kviečiu visus balsuoti. Komitetas šiai nuomonei nepritarė, bet mes dabar balsuojame už Seimo narės L. Graužinienės siūlymą. (Balsai salėje)
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 26, prieš – 2, susilaikė 47. Nepritarta gerbiamosios Loretos siūlymui.
Taigi antras L. Graužinienės siūlymas.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Yra analogiškas pasiūlymas, tik registruotas vėliau, įrašyti papildomi du sakiniai, tai „Veika tyčia privedant įmonę prie bankroto.“ Todėl vėl siūlysime pritarti kolegos R. Šimašiaus pasiūlymui. Komitetas L. Graužinienės pasiūlymui nepritarė.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Balsuojame už L. Graužinienės pasiūlymą. Prašom.
Dėkoju, kolegos. Už – 31, prieš – 3, susilaikė 42. Gerbiamosios Loretos pasiūlymui nepritarta.
Seimo nario R. Šimašiaus pasiūlymas. Kolegos nematau salėje, tai galbūt, jeigu galima, komiteto pirmininke…
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Gerai, kolegos, pristatysiu. Kolega R. Šimašius siūlo tyčinio bankroto sąvoką įvardinti taip, kad „įmonės privedimas prie bankroto sąmoningai blogai valdant įmonę veikimu arba neveikimu ir (arba) sudarant sandorius, kai buvo žinoma ar turėjo būti žinoma, kad jų sudarymas pažeidžia kreditorių teises ir teisėtus interesus.“ Komitetas siūlo pritarti tokiai formuluotei.
PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, vyksta priėmimo procedūros, vis tiek balsuoti mums reikia. Kas už tai, kad pritartume gerbiamojo Seimo nario R. Šimašiaus pasiūlymui? Komitetas pritaria šitam pasiūlymui.
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 58, prieš nėra, susilaikė 16. Gerbiamojo R. Šimašiaus pasiūlymui pritarta.
Yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento siūlymas. Komitetas pritarė, tiesiog balsuoti nereikia. Ar 1 straipsnį su visais pasiūlymais galime priimti bendru sutarimu? Priimtas 1 straipsnis bendru sutarimu po visų pateiktų siūlymų.
Dėl 2 straipsnio. Seimo kanceliarijos Teisės departamentas taip pat pritarė. Manau, kad ir komitetas pritarė. Mes galime taip pat pritarti bendru sutarimu.
Dabar kitas siūlymas. Seimo nario gerbiamojo R. Šimašiaus siūlymas. R. Šimašius. Prašom, mes jau jūsų visiems pasiūlymams pritarėme, nebuvo kam komentuoti. Toliau prašytume jūsų pakomentuoti. Prašom. Čia būtų dėl 2 straipsnio. Ką jūs siūlote?
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Aš nenorėčiau atskirai pristatinėti tų siūlymų, kadangi yra visa sistema, ir net nedrįsčiau prisiimti atsakomybės…
PIRMININKAS. Priklauso pagal Statutą. Keletą sakinių prašom pasakyti.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Mielai. Noriu pasakyti, kad nedrįstu prisiimti autorystės, kad tai yra vien mano siūlymai, nes ir K. Daukšys tuos siūlymus inicijavo. Mes turėjome susitikimą ir su Aukščiausiojo Teismo teisėjais, ir su Ūkio ministerija, ir su Teisės departamentu. Tiesiog tuo metu buvau tas, kuris kuravo įstatymo projekto tobulinimą, ir tai yra bendra komiteto nuomonė.
O visų siūlymų esmė yra tokia, kad siekiant užtikrinti gerą tikslą – apsaugą nuo tyčinių bankrotų – neatsitiktų taip, kad dėl įstatymo įvairių dviprasmybių ir neaiškumų tyčiniu bankrotu būtų apkaltinti tie žmonės, kurie vykdė normalią ekonominę veiklą. Viskas yra su tuo susiję. Aš manau, mes pasiekėme gana neblogą išgrynintą rezultatą. Kviečiu palaikyti komiteto nuomonę, kuri palaiko mano siūlymą.
PIRMININKAS. Taigi, gerbiamasis pirmininke, pakomentuokite, nors jūs pritariate.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Komitetas pritarė, yra argumentuotas pasiūlymas, juolab, kaip ir sakė kolega, buvo plati diskusija ir susitikimas su įvairių institucijų pareigūnais.
PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke. Balsuojame. Kas už tai, kad pritartume gerbiamojo Seimo nario R. Šimašiaus pasiūlymui, balsuojame.
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 63, prieš nėra, susilaikė 15. Šiam pasiūlymui yra pritarta.
Dėl 2 straipsnio yra dar vienas gerbiamosios L. Graužinienės pasiūlymas. Loretos dar nėra. Taigi, gerbiamasis pirmininke, jūsų paprašysime trumpai.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). L. Graužinienės labai argumentuotas ir teisingas pasiūlymas. Loreta siūlo, kad bendra bankroto administratoriaus išlaidų suma supaprastintam bankroto procesui negali būti didesnė kaip 40 MMA. Manau, kad tai yra labai svarbu, nes šiandien, kaip rodo praktika, ji yra įvairi, skirtinga ir kartais viršija. Manau, kad įstatyme nustatoma maksimali suma yra teisinga ir pagrįsta. Komitetas irgi taip mano.
PIRMININKAS. Dėkojame. Kolegos, jeigu nėra kitaip manančių, galime bendru sutarimu pritarti L. Graužinienei ir nereikės balsuoti, bus greičiau? Bendru sutarimu pritarta L. Graužinienės pasiūlymui.
Taigi dėl 2 straipsnio kitų pasiūlymų nėra. Pasiūlymus apsvarstėme. Dėl viso straipsnio. Norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Gal galime pritarti bendru sutarimu 2 straipsniui? 2 straipsniui pritarta bendru sutarimu.
Dėl 3 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Kokių būtų pasiūlymų dėl 4 straipsnio? Pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Dėl 5 straipsnio yra gerbiamojo R. Šimašiaus pasiūlymas. Prašau komiteto pirmininką… Atsiprašau, gerbiamasis R. Šimašius, po to komiteto pirmininkas.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Kolegos, aš tikrai nenoriu po vieną pristatyti, nes komiteto yra viskas aptarta, tų pasiūlymų paketas. Aš tikrai nemanau, kad čia konfrontacinis dalykas.
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, visi susiję. Vis tiek, jeigu visi susiję… jeigu panašūs, taip, bet šiaip pagal Statutą reikia Seimo narius informuoti. Prašom, pirmininke.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Jeigu galima? Dabar kolegos R. Šimašiaus yra visi susiję, kadangi čia buvo kovo 26 d. įregistruotas pasiūlymas, po to – balandžio 11 d. ir visa krūva. Tai, jeigu galima apsispręsti, Seimas gali balsuoti dėl visų kolegos R. Šimašiaus pasiūlymų, nes komitetas jiems visiems yra pritaręs ir visi yra susiję. (Balsai salėje) Šitam nepritarti, o toliau, kadangi pagal registracijos datą… Šitam kovo 26 d. komitetas nepritarė ir siūlau nepritarti kolegoms, o po to yra balandžio 11 d. pasiūlymas, kuriam jau yra pritarta.
PIRMININKAS. Gerai. Gerbiamasis kolega, dabar dėl pirmo pasiūlymo. Ar pritaria komitetas? Jeigu gerbiamasis R. Šimašius atsiims savo pasiūlymą…
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Atsiima.
PIRMININKAS. Atsiima savo pasiūlymą. Tai tą pasiūlymą, kuriam nepritaria komitetas, jūs atsiimate, o dėl visų kitų pasiūlymų sutampa. Gerbiamojo R. Šimašiaus pasiūlymams komitetas pritaria. Galime bendru sutarimu visiems pasiūlymams pritarti dėl 5 straipsnio? Dėkoju. Visiems pasiūlymams bendru sutarimu pritarta, išskyrus pirmą, kurį atsiėmė.
Dėl 5 straipsnio kitų pasiūlymų nėra? Priimam bendru sutarimu. Labai ačiū. 5 straipsnį priimam bendru sutarimu.
Dėl 6 straipsnio.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Nėra.
PIRMININKAS. 6 straipsnis. Pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? 6 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
Dėl 7 straipsnio pasiūlymų yra. Jeigu visiems pritarėm, tai tiesiog bendru sutarimu dėl 7 straipsnio. Gerbiamojo R. Šimašiaus visi pasiūlymai yra. Jeigu pritariame bendru sutarimu, tai dėl 7 straipsnio taip pat galime pritarti bendru sutarimu ir priimti 7 straipsnį, taip?
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Taip.
PIRMININKAS. Dėl 8 straipsnio. Taip pat yra gerbiamojo R. Šimašiaus pasiūlymas, bendru sutarimu mes jau pritarėm tam pasiūlymui. Dėl 8 straipsnio kitų pasiūlymų nėra. Priimam bendru sutarimu? Nėra. 8 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
Dėl 9 straipsnio pasiūlymų nėra. Galim priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 10 straipsnio nėra kitų nuomonių. Galime priimti bendru sutarimu? 10 straipsnis priimtas bendru sutarimu. Kokių būtų pasiūlymų dėl 11 straipsnio? Nėra. Galim priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Kokių būtų pasiūlymų dėl 12 straipsnio? Nėra pasiūlymų. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Kokių būtų pasiūlymų dėl 13 straipsnio? Nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
Įstatymo priėmimas pastraipsniui baigtas.
Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra. Taigi kviečiu registruotis ir balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą, registracijos Nr. XIP-4927? Balsuojame. Su visomis Teisės departamento pastabomis, kurioms pritarė komitetas.

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už įstatymo projektą Nr. XIP-4927 balsavo 76 Seimo nariai, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymo projektas Nr. XIP-4927 priimtas. (Gongas)
Gerbiamieji kolegos, toliau posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pavaduotojas gerbiamasis G. Kirkilas.

11.55 val.
Įmonių bankroto įstatymo 1, 2, 3, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 131, 18, 20, 21, 22, 23, 29, 30, 31, 32, 33, 35, 36, 37 straipsnių pakeitimo ir papildymo bei Įstatymo papildymo priedu įstatymo 26 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4928(2) (priėmimas)

PIRMININKAS (G. KIRKILAS, LSDPF). Gerbiamieji kolegos, tęsiame posėdį. 1-6b klausimas – Įmonių bankroto įstatymo kai kurių straipsnių įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4928. Priėmimas. Pataisų nėra. Pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio pasiūlymų yra? Galime pritarti? Ačiū. Pritarta. Dėl 2 straipsnio – įsigaliojimo data. Galime pritarti? Galim.
Norinčių kalbėti dėl viso nematau. Ar galime bendru sutarimu, ar reikia balsuoti? Privalome balsuoti. Balsuojame. Gerbiamieji kolegos, kas pritaria įstatymo projektui Nr. XIP-4928, balsuoja už, kas nepritaria, balsuoja prieš arba susilaiko.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 78 Seimo nariai: už – 77, prieš nėra, susilaikė 1. Pritarta. Įstatymas (Nr. XIP-4928) priimtas. (Gongas)

11.57 val.
Civilinio kodekso 6.923 straipsnio pakeitimo ir Kodekso papildymo 6.9301 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-4929(2) (priėmimas)

1-6c klausimas – Civilinio kodekso 6.923 straipsnio pakeitimo ir kodekso papildymo 6.9301 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-4929. Priėmimas. Kadangi N. Venckienės nėra, gal S. Šedbaras galėtų pristatyti? J. Sabatauskas. Yra pataisų, gerbiamasis kolega. J. Sabatauskas. Dėl 1 straipsnio.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dėl įstatymo pataisų projekto buvo įregistruoti R. Šimašiaus pasiūlymai dėl abiejų straipsnių. Aš nežinau, ar R. Šimašius pristatys, ar atsiims?
PIRMININKAS. Gal tada R. Šimašius. Prašom.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Norėčiau atsiimti pasiūlymą, bet prieš atsiimdamas pasakysiu tam tikrus motyvus, kodėl dalykai yra svarbūs.
Aš užregistravau tuos siūlymus todėl, kad dabartinė redakcija sukelia tam tikrų neaiškumų, kaip bus praktiškai taikoma, t. y. jeigu įmonei trūksta lėšų, kaip bus nustatoma, kada trūksta tų lėšų, kada netrūksta? Jeigu įmonė lėšų neturi, bet turi galimybę pasiskolinti kaip ir per kreditinę liniją, ar tai reiškia, kad lėšų trūksta, ar reiškia, kad netrūksta? Paskui įvairūs eiliškumo dalykai, tarkime, jeigu ji ginčijasi su Mokesčių inspekcija, ar ji gali atsiskaityti su kitais kreditoriais, jeigu Mokesčių inspekcija nesumoka?
Yra ir daugybė kitų dalykų, bet aš suprantu, kad tie dalykai yra per daug konceptualūs, kad būtų per dabartinį etapą išspręsti. Ūkio ministerija pažadėjo organizuoti seminarų ciklą šia tema, kad būtų išsiaiškinta ir geriausia praktika, kaip taikyti panašias nuostatas. Dėl tų motyvų aš dabar atsiėmiau šitą siūlymą…
PIRMININKAS. Ar abu atsiimate?
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Taip, abu atsiimu.
PIRMININKAS. Abu atsiimate.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Su komitetu draugiškai sutarėme, kad jeigu bus bėdų, grįšime prie to klausimo vėliau. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis kolega. Dabar…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Tuo labiau, komitetas nepritarė.
PIRMININKAS. Prašau.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Komitetas nepritarė.
PIRMININKAS. Taip, aš žinau. Žinome, atsiėmė.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Kitų siūlymų nėra.
PIRMININKAS. Kitų siūlymų nėra. Dabar pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio galime sutarti bendru sutarimu? Galime. Ačiū. Dėl 2 straipsnio galime sutarti bendru sutarimu? Sutariam. Ir 3 straipsnis „Įsigaliojimas.“ Galime pritarti? Galime bendru sutarimu.
Norinčių kalbėti dėl viso įstatymo nėra. Balsuojame dėl Civilinio kodekso įstatymo projekto Nr. XIP-4929(2). Kas balsuoja už, balsuoja už, kas prieš, balsuoja prieš arba susilaiko. Balsuojame. (Balsai salėje)

Šio įstatymo priėmimas

Gerbiamieji kolegos, balsavo 73 Seimo nariai, visi balsavo už. Įstatymo projektui Nr. XIP-4929(2) pritarta. (Gongas)

12.00 val.
Medžioklės įstatymo 7, 8, 9, 11, 12, 13, 18, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XP-3116(5) (priėmimas)

Kitas 1-7a klausimas. (Balsai salėje) Ne. Tęsiame posėdį. Medžioklės įstatymo 7, 8, 9, 11, 12, 13, 18, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XP-3116(5). Pranešėjas – A. Salamakinas. Priėmimas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). …pataisos, kurias iki priėmimo dar komitetas gavo, jas apsvarstė.
PIRMININKAS. Taip, dėl 1 straipsnio pataisų nėra?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ne, nėra.
PIRMININKAS. Galime priimti bendru sutarimu, kolegos? Galime. 2 straipsnis.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Pataisų yra.
PIRMININKAS. Pataisų yra. Kviečiu pristatyti pataisą G. Steponavičių arba A. Kašėtą. Prašom, kolega.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Išties dėl bazinio įstatymo 8 straipsnio 1 dalies yra trys atskiri pasiūlymai. Dabar aš noriu patikslinti, aš pristatysiu siūlymą dėl 1 dalies, susijusios su sutarčių su žemės, miško ir vandens telkinio savininkais sudarymu. Kitaip tariant…
PIRMININKAS. Jūs galite patikslinti, dėl kurio? Mes dabar kalbame apie 2 straipsnį? Šitam?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Pirma pastraipa. 1 dalis. (Balsai salėje)
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Dėl 8 straipsnio 1 dalies yra trys susiję siūlymai, dėl kurių reikėtų balsuoti atskirai. Pristatydamas pirmą, norėčiau pasakyti, kad dar 2005 m. Konstitucinis Teismas yra savo išaiškinimu konstatavęs, kad medžioklės teisės įgyvendinimas ir medžioklės vykdymas privačiose ir apskritai su nuosavybe susijusiuose sklypuose, tiek miškų, tiek žemės, be santykių sureguliavimo tarp savininkų ir medžiotojų… Taip pat yra aiškiai pasakyta, kad medžioklės teisė yra išvestinė teisė iš nuosavybės teisės ir tikrai įgyvendinti teises medžioti, taip pat ir formuoti sklypus, negalima privačių savininkų teisėtų interesų pagrindu. Todėl mes siūlome, kaip, beje, prašo ir Lietuvos miškų savininkų asociacija, kad tokie medžioklės sklypų formavimo principai būtų grindžiami sutartimis. Atrodytų nedidelis, bet labai svarbus aspektas, gerbiant tų savininkų teises ir teisėtus interesus.
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, jūs turite 29 Seimo narių… (Balsai salėje) Ar yra 29 Seimo nariai, kurie remia šią pataisą, kad svarstytume? (Balsai salėje) Reikia? Reikia. (Balsai salėje) Tada balsuojame. (Balsai salėje) Balsuojame dėl to, kad svarstytume pataisą, turi būti 29 balsai. Taip, yra 28. Deja, nėra. Nesvarstome.
Kita pataisa, taip pat G. Steponavičius. Prašau.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Ačiū. Antrasis siūlymas yra susijęs su medžioklės plotų dydžiais. Mes siūlome diferencijuoti medžioklės plotų vienetus. Pasiūlymo esmė, kad ne mažiau kaip 100 ha vientiso ploto būtų galima registruoti medžiotojo asmenine nuosavybės teise priklausančiuose žemės miško ar vandens plotuose, arba 300 hektarų vientiso ploto, kai jis registruojamas kelių medžiotojų asmeninės nuosavybės teise priklausančiuose plotuose, arba, kaip yra dabar, pagrindinis atskaitos taškas – 1000 ha vientiso ploto, kai jis yra registruojamas klubo, būrelio, asmens ar grupės asmenų sutartiniu, pabrėžiu, pagrindu su žemės ar miško savininkais. Taigi toks siūlymas atliepiant ir Konstitucinio Teismo išaiškinimą, ir žemės savininkų, Miškų savininkų asociacijos poziciją.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, dabar vėl ta pati procedūra. Ar yra 29 Seimo nariai remiantys, kad svarstytume šią pataisą? Balsuojame. Nėra taip pat.
Pereiname prie kitos pataisos. Taip pat G. Steponavičius. Prašom, kolega, pristatyti. Tuoj bus įjungta. Prašom.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Ačiū, pone pirmininke. Taip pat dėl 8 straipsnio 1 dalies siūlymas, susijęs su teisėtais lūkesčiais, kuomet iki 2002 m. priimto Medžioklės įstatymo veikė pagal ankstesnę tvarką sudaryti ir registruoti nuo 100 iki 500 ha dydžio individualūs medžioklės plotai, kurių savininkai po Medžioklės įstatymo priėmimo iki šiol negali versti medžioklės veikla, nors jie tai anksčiau ir darė. Todėl jų teisėti lūkesčiai ir įgytos teisės iki šiol, deja, yra pažeidžiamos. Šia pataisa mes siūlome taip pat išspręsti šią problemą, kad iki Medžioklės įstatymo priėmimo suformuoti sklypai nuo 100 iki 500 ha dydžių… būtų galima atkurti jų atžvilgiu teisingumą. Tai neliečia daug žmonių, turbūt yra summa summarum apie 50 tokių savininkų. Kiti skaičiavimai sako, kad tas skaičius yra net mažesnis. Tikrai atkurtume, bent jau šitų žmonių atžvilgiu, teisybę. Kolegos, kviečiu, nepaisant komiteto pozicijos, pritarti šiam siūlymui.
PIRMININKAS. Taip, komitetas nepritarė. Ta pati procedūra. Ar yra 29 balsai, kad pradėtume svarstyti? Prašom balsuoti.
Taip pat nėra. Kita pataisa, taip pat pristato G. Steponavičius. Prašom, kolega.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Ačiū. Ši pataisa yra susijusi su 8 straipsnio 2 dalimi, jeigu aš teisingai seku. Vėlgi, net ir anksčiau nepritarus galimybei balsuoti dėl pataisos, nesant pakankamo balsų skaičiaus, vis tiek manau, kad prasminga svarstyti ir šitą siūlymą, kuris atitinkamai 2 dalyje numato nuorodą ir įtvirtina principą, kad vis dėlto savininkų, tiek miškų, tiek žemės plotų savininkų, ir medžiotojų, norinčių medžioti privačios nuosavybės plotuose, santykiai būtų grindžiami sutartiniais pagrindais. Atrodytų, būtų logiška tokią nuostatą įtvirtinti, gaila, kad neretai lobistiniai medžiotojų interesai užgožia tikruosius savininkų interesus mūsų Seime.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Taip pat turime balsuoti, ar yra 29 balsų parama, kad pataisą svarstytume. Prašom balsuoti.
Už – 30. Svarstome šią pataisą. Komiteto nuomonė, gerbiamasis pirmininke.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas nepritarė, nes visiems tiems siūlymams, kuriuos siūlė ponas G. Steponavičius, nepritarė, dabar ir šitam nepritarė.
PIRMININKAS. Motyvų neišdėstysite?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Tegu pasisakantys dėsto, aš paskutinis turiu kalbėti po pono K. Masiulio ir pono G. Mikolaičio.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, yra norinčių pasisakyti šiuo klausimu. Už – K. Masiulis. Prašom, kolega.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Šiaip norėjau kitu klausimu, dėl ankstesnių pataisų, bet galiu ir dėl šitos pataisos pasakyti, kad iš tikrųjų mane glumina esantis medžiotojų monopolis, kurį medžiotojai stengiasi išlaikyti, neįleisti savininkų, važinėti po tų savininkų sklypus. Aš pats esu tą ne vieną kartą asmeniškai patyręs, kaip tai vyksta. Visai nenoriu būti jokiu medžiotoju, bet nenorėčiau, kad medžiotojai siautėtų mano žemėje.
Bet lygiai taip pat suprantu tuos žmones, o jų nėra tiek daug, kurie turi sklypus ir nori kokį kiškį medžioti ar dar ką nors, turi žemės. Dabar mes čia nieko jiems neleidome, atėmėme tas teises. 100 ha gali visai nemažai kokių paukščių ar kokio smulkaus žvėries priaugti. Mes atėmėme iš jų tas teises, kad galėtų medžiotojai siautėti svetimuose miškuose ir naudotis tomis gėrybėmis kaip savo nuosavybe.
Mane glumina tokie aiškinimai, kad jeigu esą miško savininkai patys, kad ir nedidelio miško savininkai, dalyvaus medžioklėje, jie turės mažesnį interesą negu tie, kurie atvažiuoja iš miestų, iš Kauno, Vilniaus ar kokių kitų miestų susirenka, ir jie labiau rūpinsis žvėrimis. Anaiptol, tas žmogus turi dvejopą rūpestį: jis rūpinsis ne tik žvėrimis, bet jis rūpinsis ir savo nuosavybe, kad jai nebūtų pakenkta.
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš – G. Mikolaitis. Prašom.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamieji, mes taip siūlydami pažeidėme pagrindinę taisyklę. Miško žvėrys nėra nuosavybė, tik žemė yra nuosavybė. O žvėrys yra valstybės nuosavybė. Niekaip nesuprantu savininkų noro, jie galvoja, kad jeigu į tą miškelį prabėgdamas užbėgo žvėriukas, jis yra jo nuosavybė. Tai ir grybai nuosavybė, ir uogos nuosavybė. Kodėl mes nekeliame šito klausimo, tada ir grybauti negalima nuosavoje žemėje. Kitas dalykas. Išdalinome plotais, žvėrys gyvena daug didesniuose plotuose. Globoja gamtą, globoja žvėris medžiotojų būreliai, o savininkas, turėdamas 100 ha: pašersiu kukurūzais ir visi subėgs, medžiosiu savo. Tai aš tikrai tam nepritariu ir siūlau visiems nepritarti.
PIRMININKAS. Ačiū. Dar kolega A. Salamakinas nori pridurti.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū. Labai trumpai. Mielieji, Konstitucinis Teismas pasakė, kad taip, miškas yra nuosavybė, tačiau medžiojami gyvūnai išskirtine tvarka priklauso valstybei. Jeigu jis organizuoja komercinę medžioklę, ką siūlė Liberalų sąjūdžio atstovai, turi 100 ha, jis ten organizuoja komercines medžiokles, tai tikrai su tuo sutikti negalima. Todėl komitetas nepritarė visam siūlymų paketui, kurį siūlė Liberalų sąjūdžio atstovai.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, dabar balsuojame. Kas pritariate G. Steponavičiaus pataisai, balsuojate už, kas nepritariate, balsuojate prieš arba susilaikote. Prašom balsuoti.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 79 Seimo nariai: už – 19, prieš – 31, susilaikė 29. Nepritarta.
Kita G. Steponavičiaus, E. Masiulio ir A. Kašėtos pataisa, turbūt… Atsiprašau. Prašom.
E. GENTVILAS (LSF). Aš taip pat atsiprašau, gerbiamasis posėdžio pirmininke, aš tiesiog noriu pasakyti, kad nesuprantu, kodėl B. Bradauskas gali vaikščioti kaip medžiotojas po svetimas pievas, o „Chevron“ negali. Kur čia yra tas nuoseklumas?
PIRMININKAS. Retorinis klausimas. Grįžtame prie dar vienos pataisos. G. Steponavičius pristatys ją. Prašom. Komitetas nepritarė.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Išties aš būčiau nesiūlęs balsuoti dėl šios pataisos, nes savo logika ji yra susijusi su anksčiau teiktomis pataisomis, bet vis tiek matau prasmę, kad 8 straipsnyje atsirastų 5 ir 6 punktai, įtvirtinantys vis dėlto sutartinius pagrindus, formuojant medžioklės sklypus.
Tai, ką aš dabar išgirdau iš komiteto pirmininko ir iš vieno Seimo nario pono G. Mikolaičio, yra, kolegos, klaidinanti žinia. Laukiniai žvėrys nėra valstybės nuosavybė, jie pagal tarptautinius standartus yra laikomi niekieno, jie tampa kažkieno nuosavybe tada, kai yra sumedžioti, ir yra sumedžioti teisėtais būdais. Todėl, kolegos, neskleiskime dalykų, kurie nėra vienareikšmiškai suprantami, taip pat ir teisininkų, ir ne tik Lietuvos praktikoje. Dar kartą siūlau suvokti: medžioklės teisė yra svarbi, ji turi būti reglamentuota realizavimo prasme, bet tai negali vykti paminant privačios nuosavybės teises, savininkų teisėtus interesus, todėl ir siūlome įtvirtinti sutartinius pagrindus.
PIRMININKAS. Kolegos, vėl ta pati procedūra. Ar yra 29 Seimo nariai, palaikantys, kad pradėtume svarstyti šią pataisą? Prašom. Balsuojame.
Už balsavo tik 27. Nesvarstysime. Tai dabar už ir prieš dėl 2 straipsnio. Norinčių nėra. Balsuojame. Kas už tai, kad priimtume 2 straipsnį? Kas už, balsuoja už, kas kitaip, susilaiko arba prieš. Balsuojame dėl 2 straipsnio.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 85 Seimo nariai: už – 62, prieš – 8, susilaikė 15. Pritarta.
Dabar norėčiau gerbiamojo… Einame prie kito straipsnio, prie 3 straipsnio. Yra vėl pataisų. Norėčiau paklausti kolegos G. Steponavičiaus. Ar reikia dėl jų, ar jos jau?.. Ar jūsų pataisos dėl 3 straipsnio susijusios su prieš tai nepriimtomis?
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Aš tiesiog, jeigu čia dėl 10 straipsnio 5 dalies?
PIRMININKAS. Ne, čia dėl 3 straipsnio yra jūsų pataisos.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Ten mano pataisų nėra.
PIRMININKAS. Dėl bazinio 10 straipsnio, taip.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). A, jeigu dėl bazinio10 straipsnio 5 dalies, tai argumentai tie patys. Kolegos, jeigu bus palaikymas, motyvai bus išsakyti.
PIRMININKAS. Ta pati procedūra. Ar yra 29 Seimo nariai, kurie palaiko? Prašom.
Nėra. Už – 21.
Ar galime priimti 3 straipsnį bendru sutarimu? Balsuojame. Prašom balsuoti, kas už tai, kad priimtume 3 straipsnį, balsuoja už, kas nepritaria, balsuoja prieš arba susilaiko. Balsuojame.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 84 Seimo nariai. Už – 67, prieš – 6, susilaikė 11. 3 straipsniui pritarta.
4 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu? Galime. Ačiū. 5 straipsnis. Galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Negalime. Reikalaujate balsuoti. Balsuojame dėl 5 straipsnio. Kas palaiko 5 straipsnį, balsuoja už, kas nepalaiko, balsuoja prieš arba susilaiko. Prašom balsuoti.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 81 Seimo narys. Už – 67, prieš – 1, susilaikė 13. Pritarta.
Gerbiamieji kolegos, 6 straipsnis. Yra pataisų. Pristato kolega R. Žemaitaitis. Komitetas nepritarė. Prašom.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Aš manau, kad komitetas buvo suklaidintas. Šiandien mes šnekėjomės, kodėl ta pataisa reikalinga. Ši pataisa reikalinga, kad per 30 dienų būtų privalomas priėmimas, jeigu būtų pritarta arba P. Saudargo pasiūlymui, arba K. Kuzminsko, kai būtų nustatytas hektarų skaičius, ar nuo 30, ar nuo 50. Jeigu nuo nulio, tarkime, būtų pritarta, tai ji reikšmės neturėtų, bet jeigu Seimas nubalsuos, kaip aš sakau, už hektarus, tai ji yra privaloma. Nes šiandien yra devyni teismų sprendimai, kur yra įpareigojimas į būrelius priimti narius. Be teismo sprendimo negalime (…), nes parašyta, kad turi teisę.
PIRMININKAS. Gerai, gerbiamasis kolega Salamakinai, pirma pasižiūrėsime, ar yra 29 Seimo narių balsai, kurie palaiko, kad galėtume svarstyti. Prašom balsuoti. O po to jums žodis. Dėl to, kad svarstytume kolegos R. Žemaitaičio pataisą.
Yra. Tada svarstome. Ir žodis komiteto pirmininkui. Prašom.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamieji kolegos, išties siūlymo autorius pasakė, kad jeigu būtų priimta kita pataisa. Bet jeigu, sakysime, yra taip, kaip dabar yra komitetų pritarta, kad ir 1 ha ar 0,5 ha turintis miško savininkas imperatyviai bus priimtas į būrelį, tai sulauksime galbūt 200 tūkst. prašymų.
O antras momentas. Ši pastaba, pataisa numato imperatyvią nuostatą, tai yra sprendžia imperatyviai – turi, privalo priimti. Komitetas mano, kad tai gali prieštarauti Asociacijų įstatymui, nes medžiotojai vis tiek yra visuomeninė organizacija ir imperatyvu negali būti privalomai priimamas, jeigu jis paprašė.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, prieš gerbiamojo R. Žemaitaičio pataisą norėtų kalbėti G. Mikolaitis. Prašom, kolega.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Komiteto pirmininkas pasakė mano nuomonę. Tai negali būti prievarta, kad per mėnesį privalo priimti. Tai yra derybų objektas, sąlygos, manau, darbo tvarka, jeigu dėl 100 ha mes nubalsuosime, tai tikrai bus priimti. Ačiū.
PIRMININKAS. Deja… V. Kamblevičius nori kalbėti už. Prašom.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Iš tikrųjų norint išspręsti problemą, kaip čia kalbėjo, kad būtų bendras sutarimas, mes nenustumkime tų savininkų visai į šoną. Jei jie prašo, dalyvauja, reikia tą dalyką padaryti, jei norime gražiai ir daugiškai gyventi.
PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame. Kas palaiko kolegos R. Žemaitaičio pataisą, balsuoja už, kas nepalaiko, balsuoja prieš arba susilaiko.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 86 Seimo nariai. Už – 54, prieš – 3, susilaikė 29. Pataisai pritarta. Repliką po balsavimo – kolega R. Žemaitaitis.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ši pataisa ir yra reikalinga, kad būtų įgyvendintas konstitucinis sprendimas, kad žemės savininkui būtų suteikta teisė medžioti. Mes turime apsispręsti, nuo kokio žemės ploto vieneto mes turime leisti šitą dalyką daryti. Dėl to mes ir balsuosime.
Kitas. Gerbiamajam G. Mikolaičiui aš noriu atsakyti, kad neklaidintų kolegų Seimo narių. Tai nebus kokia nors sumaištis ar privalomumas. Šiandien mes jau turime įstatymo bazę ir turime devynis teismo sprendimus, kai jie yra neįgyvendinami, nes būreliai nusistato ribotą narių skaičių, tarkime, 30 (sekundėlę!), būrelis nusistato 30 narių skaičių ir jų nepriima. Ir sako, kai ateis eilė tau, bus priimta. Jeigu dabar mes nustatysime, kad turi būti 100 ha, tai atsiranda privalomumas. Ir jūs, ir mes išsprendžiame tą problemą, nebekils konflikto tarp žemės savininkų ir medžiotojų.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, dėl šio straipsnio dar yra pataisų? Žodis Seimo nariui kolegai P. Saudargui.
P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Jūs turbūt turite omenyje dėl mano pataisos dėl 50 ha? Kadangi komitete buvo pritarta kitam kompromisiniam sprendimui, buvo komitete sutarta, aš pažadėjau, kad aš savo pataisą atsiimu. Nereikalauju dėl jos balsuoti, atsiimu.
PIRMININKAS. Ačiū. Seimo narys K. Kuzminskas taip pat siūlo pataisą. Nematau.
K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Matot, matot, kaip ne? Ar toks mažiukas esu?
PIRMININKAS. Yra, prašom.
K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū, pirmininke.
PIRMININKAS. Atsiprašau, nemačiau.
K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Aš teikiu pasiūlymą taip pat dėl 6 straipsnio, atsižvelgdamas į Lietuvos Konstitucinio Teismo nutarimą dėl Lietuvos medžioklės įstatymo atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai. Siūlomas pakeitimas tik šiek tiek sumažintų galimą skriaudą žemės savininkams, kurių miškuose ir žemės ūkio paskirties žemėse medžioja medžiotojai, atvykę iš kitų miestų ar teritorijų, o savininkas, būdamas ir medžiotojas, prašo to būrelio: galbūt priimk mano miške mane medžioti. Na, gerai, sutinkame, leidžiame tave kaip svečią. Kaip svečias mokėk 30–50 Lt, kad tu savo miške medžioji. O iš miesto atvažiavusiam svetimam kažkodėl ir žvėrys priklauso, o ne tam savininkui, lyg tas savininkas būtų ne valstybės žmogus, nevalstybinis. Todėl aš siūlau, kad 100 ha tikrai yra per didelis plotas. Tie savininkai, kurie turi 100 ha, jau seniai yra medžiotojai ir čia tik akių apgavimas. Tačiau aš siūlau, kad būtų palikta 30 ha, nes tai atitiktų ir tą prieškario Lietuvoje savininko turėtą. Savininkas Lietuvoje daugiausia turėjo 80 ha, o faktiškai turėjo 60–70 ha. Jeigu buvo 2 vaikai, pasidalijo per pusę ūkį po 30 ha, kad tas savininkas tikrai galėtų kartu medžioti, būti visateisiu šio būrelio nariu. Todėl prašau Seimo pritarti dėl 30 ha. Ačiū.
PIRMININKAS. Pirmiausia balsuosime dėl to, ar apskritai svarstyti šią pataisą. Kas pritaria tam, kad svarstytume šią pataisą, balsuoja už, kas ne, balsuoja kitaip. Balsuojame, ar yra 29 Seimo nariai, kurie pritaria, kad svarstytume šią pataisą. Yra 32. Svarstome. Prašom komiteto pirmininką.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, išties pagrindinis diskusijų objektas buvo – kiek hektarų pasirinkti. Projekto autoriai pasiūlė 100 ha, komiteto pirmininko pavaduotojas P. Saudargas pasiūlė 50 ha, kolega K. Kuzminskas – 30 ha ir komiteto narė A. Stancikienė pasiūlė nulinį variantą. Iš tų visų balsų dauguma buvo pasirinktas ketvirtasis siūlymas, t. y. A. Stancikienės siūlymas – nulinis variantas. Buvo pritarta anam, todėl komitetas nepritarė 30 ha.
PIRMININKAS. Vienas – už, vienas – prieš. Už – R. J. Dagys. Prašom, kolega.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, šitas įstatymas ypač reikalauja subalansuoto požiūrio. Kiekvienas žvėris kiekvienam savininkui tikrai nėra šventa nuosavybė, kaip čia buvo teigiama, bet į savininko interesus iš tikrųjų turi būti atsižvelgta proporcingai. Aš galėčiau atstovauti nuliniam variantui, nors turiu 1,5 ha, bet aš tikrai manau, kad tai būtų katastrofa, nes tada mes padarytume tiek medžiotojų, tiek šautuvų įvestume į rinką, kad tų žvėrių iš viso nebeliktų. Medžiotojai turi tam tikrus įsipareigojimus prižiūrėti ir visa kita. 30 ha įnašas į būrelį tikrai yra normalus, logiškas, suprantamas ir tikrai svarus indėlis į medžioklės plotą, kuris paprastai minimalus yra 1000 ha dydžio. Manau, tai yra racionalus kompromisas, kurį reikėtų palaikyti ir rasti konsensusą salėje, nes 100 ha dydis yra tikrai didokas. Alternatyva pasirinkti tarp nulio ir 100 iš tikrųjų yra gana sudėtinga.
PIRMININKAS. Prieš – kolega S. Bucevičius. Prašom.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Visiškai prieš aš nenorėčiau kolegai K. Kuzminskui replikuoti. Aš tik patikslinsiu ir papildysiu, kad visi kiti kolegos taip pat atkreiptų dėmesį arba žinotų. (Balsai salėje) Kolegos, gal galima truputėlį ramybės?
Gerbiamasis Kuzminskai, nepaisant to, ar tu 1, ar 30, ar 100, ar 500 ha turi, kai kurie būreliai ima tokį nario mokestį arba svečio mokestį, kai kurie būreliai neima. Todėl susieti su hektarais ir svečio mokestį – mes niekaip negalime to padaryti. Neklaidinkime visų ne medžiotojų. Aš dar kartą kreipiuosi tiek į medžiotojus, tiek į ne medžiotojus. Susieti su hektarais ir pasakyti, kad bus tvarka, kad vienas kito atžvilgiu mes elgsimės padoriai… Manau, kad turi būti nerašytos taisyklės tiek žemės savininko, tiek būrelio. Aš manau, palinkėkime jiems ir visiems mums susikalbėjimo, susiklausymo ir viskas bus gerai. Ačiū.
PIRMININKAS. Prašom. Komiteto pirmininkas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Matydamas, kad yra neaiškumų, noriu paaiškinti. jeigu bus pritarta šitam, tada turbūt nebus svarstomas Aurelijos siūlymas, nes negalime pritarti ir tam, ir tam. O jeigu bus nepritarta nė vienam siūlymui, tada liks 100 ha. Taip buvo pradiniame variante.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kas už tai, kad pritartume gerbiamojo K. Kuzminsko pataisai, balsuoja už, kas nepritaria, balsuoja prieš arba susilaiko.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 88 Seimo nariai: už – 36, prieš – 11, susilaikė 41. Nepritarta.
A. Stancikienės pataisa. Prašom, gerbiamoji kolege. Dar replika. Atsiprašau Aurelijos. K. Starkevičius. Prašom.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš tik noriu pasakyti, už ką dabar nubalsavome ir kas bus, kai balsuosime už 100 ha. Lietuvoje iš viso virš 100 ha yra 1561 sklypas žemės ūkio paskirties ir 282 sklypai yra miško. Tik tiek. Savininkų maždaug yra apie 5 tūkst., ūkininkų, o iš viso ūkininkų – 116. Ar aišku, už ką nubalsavome? Kai būsim už 100 nubalsavę. O jeigu būtume už 30 ha, ta grupė būtų gerokai didesnė. Mes vėl palikome tuos mažus, smulkius už borto.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega K. Kuzminskas. Prašom.
K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, man labai gaila, kad jūs neįsiklausėte į tą mano siūlymą. Šiuo metu aš pats organizuosiu Lietuvos miškų savininkų asociaciją, Lietuvos žemės ūkio savininkų sąjungą, kad mes, kaip įstatymas leidžia, uždraustume medžioti privačiose žemėse. Galėsite medžioti tik valstybiniuose miškuose, o savininkų žemėse nemedžiosite. Mes raštu visoje Lietuvoje organizuosime ir uždrausime jums medžioti savininkų žemėse. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Dar kolega A. Salamakinas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Labai trumpai. Įstatymas ir suteikia, naujas projektas, suteikia šitą teisę – drausti medžioti savininkų žemėje. Šituo galima pasinaudoti.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis kolega. Dar A. Stancikienės pataisa. Prašom, kolege.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Aš noriu pasakyti, kad mano pataisai yra pritarta. Nuo kada čia dabar turėčiau ją pristatyti? Komitetas yra jai pritaręs, aš jos neatsiimu. Mane tenkina komiteto pataisymai…
PIRMININKAS. Tenkina, gerai.
A. STANCIKIENĖ (DKF). …kuriuos padarė komitetas.
PIRMININKAS. Komiteto pirmininkas dar.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas balsų dauguma pritarė, bet pateikė dar vieną siūlymą, kad nebūtų absoliučiai nulinis variantas, o šitą nuosavybę turėjo turėti ne mažiau kaip penkeri metai. Kolegės A. Stancikienės…
PIRMININKAS. Klausiu, ar įregistruota šita pataisa, gerbiamasis kolega? Įregistruota. Taip, viskas gerai. Ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Negalime. Prašom. Yra norinčių kalbėti prieš. G. Mikolaitis. Prašom.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Aš jau komitete balsavau prieš tą pataisą ir dabar pasisakau. Jeigu žmogus žinos, kur būreliai yra sąžiningi, prižiūri gamtą, globoja, šeria, ten daug žvėrių, tai savininkai suras, iš kurio galima nusipirkti 10 arų žemės, ir mes jį į tą būrelį privalėsime priimti. Žiūrėkite, kas bus. Mielieji, mes iš viso išbalansuosime medžiokle visą gamtą. Tikrai atsiras tų, kurie turi daug pinigų, čia nekalbame apie tą, kuris biednas, bet apie tą, kuris bagotas. Atvažiuos, nusipirks 10 arų vienam būrelyje, 10 – kitam ir visuose priimsime juos medžioti. Aš tikrai agituoju balsuoti prieš.
PIRMININKAS. Kolega L. Balsys – už.
L. BALSYS (MSNG). Aš raginčiau balsuoti už A. Stancikienės pataisą ir komiteto sprendimą, nes iš tikrųjų ji išsprendžia ir tuos rūpesčius, kuriuos kėlė kolega G. Mikolaitis. Apskritai mes turime gerbti ir privačių miškų savininkų interesus, taip pat turime gerbti ir žvėris ir jų teisę būti, gyvuoti ir daugintis, ir veistis. Šita pataisa, kuri leidžia nors kiek žemės turint su penkerių metų laikotarpio saugikliu, išsprendžia tas problemas, atspindi tuos ūkininkus, kurie iš tikrųjų ten gyvena, kurie iš tikrųjų nori įsitraukti į medžiotojų būrelio veiklą ir nėra kažkokie sukčiai arba sukčiautojai, kurie nori prisiplakti prie turtingų būrelių. Šita pataisa tikrai padėtų tai išspręsti.
PIRMININKAS. Ačiū. Dabar, kolegos, balsuojame dėl Aplinkos apsaugos komiteto pataisos. Kas ją palaiko, balsuoja už, kas nepalaiko, balsuoja prieš arba susilaiko. Prašom balsuoti.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 88 Seimo nariai: už – 31, prieš – 22, susilaikė 35. Nepritarta.
Gerbiamieji kolegos, einame toliau. Yra daugiau pataisų. Tai yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabos, kurioms komitetas pritarė. Taip, pirmininke? (Balsai salėje) Ir Aplinkos apsaugos komiteto…
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Taip, čia yra priderinta prie Teisės departamento siūlymo, techninis pataisymas.
PIRMININKAS. Kolegos, galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galima.
Dar viena pataisa, gerbiamasis pirmininke. Paskutinė pataisa dėl šio straipsnio. Dėl 7 straipsnio 14 ir 6 dalies pakeitimo ir papildymo.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Dėl 6 dalies.
PIRMININKAS. 6 dalies.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Pritarta. Komitetas pritarė.
PIRMININKAS. Komitetas pritarė. Čia pagal Teisės departamentą?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Taip.
PIRMININKAS. Galime bendru sutarimu? Galime. Gerbiamieji kolegos, visas pataisas dėl 6 straipsnio apsvarstėme.
Balsuojame. Kas pritaria 6 straipsniui su visomis pataisomis, kurias mes apsvarstėme ir pritarėme arba nepritarėte, balsuoja už, kas nepritaria, balsuoja prieš arba susilaiko. Balsuojame. (Balsai salėje) Dėl 6 straipsnio.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 90 Seimo narių: už – 60, prieš – 11, susilaikė 19. Pritarta. 6 straipsniui pritarėme.
7 straipsnis. Pataisų nėra. Galime pritarti? 8 straipsnis. Pataisų nėra. Atsiprašau, yra. Aplinkos apsaugos komiteto. Gerbiamasis pirmininke, prašome pakomentuoti.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Pirmininke, dėl 7 straipsnio yra pataisa, komitetas jai pritarė. (Balsai salėje: „Dėl aštunto!“)
PIRMININKAS. Dėl 8 straipsnio.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Dėl 8 straipsnio. Komitetas pritarė.
PIRMININKAS. Dėl 7 straipsnio nėra pataisų, pirmininke. Čia dėl 8 straipsnio kalbame. Yra pataisa, dėl kurios turbūt norint svarstyti reikės surinkti… (Balsai salėje) Siūloma išbraukti.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Taip, čia yra patikslinta. Irgi atsižvelgta į Teisės departamento siūlymus ir supaprastinama. Paprasčiausiai tai nekeis įstatymo esmės, tačiau patikslinta sąvoka.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, kadangi tai yra pagal Teisės departamento pastabas, ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galime. Ačiū.
Gerbiamieji kolegos, balsuojame dėl viso 8 straipsnio. Kas pritaria, balsuoja už, kas nepritaria, balsuoja prieš arba susilaiko. Dėl viso 8 straipsnio. Balsuojame.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 88 Seimo nariai: už – 65, prieš – 6, susilaikė 17. 8 straipsniui pritarta su visomis pataisomis.
9 straipsnis. Gerbiamasis pirmininke, čia turbūt taip pat… Prašau.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Yra pataisa. Biudžeto ir finansų komitetas siūlo, kad dėl vilkų padarytos žalos viena iš įstatymo nuostatų įsigaliotų šių metų spalio 1 d., o visas įstatymas – nuo kitų metų sausio 1 d.
PIRMININKAS. Galime pritarti, kolegos? (Balsai salėje) Galime.
Dabar dėl viso įstatymo projekto. Ačiū, pirmininke. Keturi – už, keturi – prieš. Prašau. Už kalba kolega R. Žemaitaitis. Prašau. Gerbiamasis kolega, prašom. Prašom, prašom.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Kadangi, kolegos, buvo pritarta ir kitiems projekto pasiūlymams, aišku, tikrai gaila, gal bus problema su mažais ūkininkais, gal jie turės tam tikrų pretenzijų. Bet, manau, tas draudimo institutas, kuris šiandien atsiranda Medžioklės įstatyme, yra teigiamas, geras dalykas. Todėl tikrai visų kolegų prašau ir rekomenduoju balsuoti už, nes taip mes įgyvendinsime ir Konstitucinio Teismo sprendimą. Ačiū.
PIRMININKAS. Kolega G. Steponavičius – prieš.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Išties siekiant sureguliuoti Konstitucinio Teismo nustatytus neatitikimus privačios nuosavybės pagarbai, neva sprendžiant savininkų interesus atspindinčius pakeitimus, dabar yra paleista dūmų uždanga. Nors ir kiek kalbėtų kolega A. Salamakinas, šimtų tūkstančių miškų ir žemės savininkų interesai ir toliau ne vienus metus bus paminti. Ir toliau visą muziką užsakinės draugas B. Bradauskas su kolegomis, jis tik dėl Etikos ir procedūrų komisijos šiandien negalėjo dalyvauti šiame balsavime dėl privačių ir viešųjų interesų konflikto, kuris yra daugiau negu akivaizdus. Todėl nėra nuostabu, kad B. Bradauskas, šešėlinis procesų naviguotojas, Seime simboliškai tapo ir Lietuvos medžiotojų ir žvejų draugijos pirmininku.
Aš manau, gerbiamieji kolegos, šiandien jūs galite sakyti, kad ieškojote sprendimų, bet pasiklydote daugiau nei dvidešimtmetį visas tarybines ydas perkeliančiose tradicijose, kuomet turintis privačią nuosavybę žmogus ne tik neturės teisės pasakyti savo „ne“ norintiems medžioti, bet paradoksas, kad medžiotojų būreliai galės savininkui jo sklype pasakyti „ne, tu negali medžioti.“ Todėl aš nenoriu nei apeliuoti čia į kai kuriuos kolegas, kurie iš Darbo partijos, Aplinkos apsaugos komiteto nariai dalyvavo savininkų forumuose. Šimtai žmonių susirinkę argumentuotai tai sakė.
Baigdamas noriu pasakyti, ką reiškia šitos pataisos. Tai reiškia, žvėrys bus nebe valstybės, ne kieno kito, o bus B. Bradausko žvėrys ir jo draugijos narių žvėrys. Ten, kur…
PIRMININKAS. Laikas, gerbiamasis kolega!
G. STEPONAVIČIUS (LSF). …B. Bradausko medžiojamas žvėris įmins koją, tai jau bus B. Bradausko nuosavybė, ten, kur B. Bradausko medžiotojo šautuvas nukryps, ten nuosavybės interesai bus paminti. Sveikinu, kolegos, su tokiu pasiekimu, dangstantis neva savininkų interesų gynimu.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad svarstant įstatymus reikėtų vis dėlto asmeniškumų išvengti. Mes daug produktyviau dirbtume. Už – E. Jonyla.
E. JONYLA (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, įstatyme nėra įtvirtintas vienpusis kažkieno teisių deklaravimas. Valstybė prisiima teisę reguliuoti laukinės gyvūnijos medžiojimo išteklius. Nesinorėtų, kad gyvosios gamtos sąskaita būtų padaryta revoliucija, kai daug metų reikės taisyti klaidas ir dėl to nukentės ne savininkai ir medžiotojai, bet gyvoji gamta, su kuria reikia elgtis labai atsargiai ir pamatuotai. Todėl siūlau pritarti šiam įstatymui. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš – kolega K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, mane stebina, tiesą sakant, šis svarstymas. Sovietinę tvarką mes daug kur panaikinome, nesistebime privačia nuosavybe, privačiu žemės ūkiu ir manome, kad jis yra pažangus.
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, per mikrofoną. Ačiū.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Mes manome, kad privatus žemės ūkis ir privati nuosavybė yra gerai, bet kažkodėl atskirose srityse išlieka sovietinė tvarka.
Medžioklės monopoliu yra suinteresuoti buvę būreliai. Tie būreliai riboja žmonių priėmimą, nes jiems taip yra patogiau, jiems taip patiems tenka daugiau žvėrių, jie gauna didesnę naudą. O kad savininkai miškų, kuriuose tie žvėrys ir išaugo (juk jie ne oru maitinasi), galėtų medžioti, – jiems tas visai neįdomu. Aš čia girdėjau argumentus, kad bus daug medžiotojų ir bus išnaikinti žvėrys. Tai palaukit! Žvėrių medžioklė yra licencijuojama. Jeigu žvėrių medžioklė yra licencijuojama, tai tų licencijų skaičius, matyt, yra reguliuojamas. Tie, kam reikia reguliuoti, tie ir reguliuos toliau tą žvėrių medžioklę.
Dabar kas yra padaryta? Yra kosmetiniai pagerinimai, kurie palies daugiausia 200 žmonių. Greičiausiai tie stambūs žemvaldžiai ir taip jau yra medžiotojai. Tai čia yra padarytas sprendimas, kuris apgauna. Konstitucinis Teismas pasakė: savininkams turi būti suteikta teisė medžioti. Nepasakė, kad ten 5 ha, 10 ar 100 ha, – savininkams, o mes bandome apgauti, kad to nereikia padaryti.
PIRMININKAS. Ačiū. Už – V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Mielieji kolegos, iš tikrųjų ir taip ilgai tęsiasi šito įstatymo priėmimas, yra nežinia, o kai yra nežinia, atsiranda visokių spekuliacijų. Aišku, jeigu nuoširdžiai kalbėtume, aš visuomet palaikiau ūkininkus. Ir šiandien norėjau tai padaryti, tačiau jeigu dauguma nutarė, kad reikia taip daryti, aš irgi agituoju, kad balsuojame, ir baikime šito įstatymo priėmimą.
PIRMININKAS. Prieš – kolegė A. Stancikienė.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Iš tikrųjų man labai gaila, kad Seimas taip įnirtingai ėmėsi ir tokia, sakyčiau, labai didele skuba priima įstatymą, kuris iš esmės ignoruoja Konstitucinio Teismo nutarimą. Konstitucinis Teismas labai aiškiai pasakė, kad Medžioklės įstatymas, kuris buvo priimtas ir kurį mes dabar keičiame, iš esmės neatitinka Konstitucijos, nes labai aiškiai riboja miško ir žemės savininkų teises ir interesus. Dabar, jeigu kalbame apie kiškius, lapes, stirnas ir visus kitus smulkiuosius žvėris, aš noriu pasakyti: nėra licencijuojama jų medžioklė, bet tai yra dar baisiau, nes iš esmės jie yra pyškinami be jokios apskaitos. Apskaita yra vykdoma formaliai – susidūriau su tuo dirbama Nacionalinio parko direkcijoje.
Ir į ką dar noriu atkreipti dėmesį, dėl ko bijoma įsileisti privačių miškų ir žemės savininkus į tuos medžiotojų būrelius ir ribojama nuo 100 ha. Nežinau, pagal Konstituciją visi lygūs, tai kaip čia tas ribojimas? Gal Konstituciją keiskime, gal ten įrašykime, kad pilietis lygus tik tada, kai turi 100 ha žemės arba miško? Kitu atveju jis nėra lygus pilietis, jis yra kažkoks kitoks. Šiuo atveju žmogus, turėdamas miško, nesvarbu, kiek turėdamas, ir tapdamas medžiotojų būrelio nariu, iš esmės ir kontroliuotų, ar nėra tie smulkieji gyvūnai ir ta fauna, kuri be licencijų medžiojama, naikinama, nėra klastojama apskaita, ar iš tikrųjų nevyksta piktnaudžiavimas, kas iš esmės nuolat vyksta, bet atsirastų papildomi kontrolės mechanizmai, ir to yra labai bijoma.
Iš tikrųjų man labai gaila, kad net komiteto pirmininkas, kuris kaip pranešėjas pristatė iš tribūnos, irgi yra medžiotojas, tiesa, formalus, kaip suprantu, nėra praktikuojantis, bet yra medžiotojas. Tai kaip gali iš tikrųjų Seime priimti ir balsuoti už įstatymus tie, kurie atstovauja kažkokios ložės, klano kažkokio interesams? Nežinau, aš pavadinčiau, kad yra tam tikros grupės interesams atstovavimas, o ne piliečių interesams atstovavimas.
PIRMININKAS. Ačiū, kolege. Už – M. Bastys.
M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Pirmiausia reaguoju į kolegės A. Stancikienės pasakymą, kad negali tie asmenys, kurie yra medžiotojų būrelio nariai, šiuo atveju balsuoti ar pasisakyti. Aš manau, kad tai yra neteisinga nuostata. Tada būtų negalima… daugeliu atveju mums būtų apribotos teisės pasisakyti ir balsuoti – ir dėl žemės savininkų, ir dėl nekilnojamojo turto, ir dėl mokesčių politikos. Praktiškai bet kuriuo atveju būtų pagal tokią logiką apribota teisė pasisakyti ar balsuoti.
Šiuo atveju, kai mes kalbame apie šį įstatymą, iš esmės jis buvo taisomas dėl to, kad Konstitucinis Teismas pasakė, jog turi būti paisoma savininkų teisių. Šiuo įstatymo projektu yra atsižvelgta į savininkų teisėtus interesus, kad jeigu savininkas nesutinka, kad būtų pasirašyta su juo sutartis būtent dėl medžioklės plotų, jis turi tokią teisę, ir tuose plotuose medžiotojai tiesiog negalės medžioti. Tai aš manau, kad dėl to ir buvo pagrindinis ginčas. O žvėrys iš tiesų priklauso visai visuomenei, ne miškų ar žemės savininkams. Šia prasme, manau, kolegos irgi pasielgė išmintingai. Apskritai įstatymas, manau, yra visiškai subalansuotas ir galime balsuoti už. Dėkoju.
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš – D. Kuodytė. Tuoj įjungsime. Prašom.
D. KUODYTĖ (LSF). Ačiū. Gerbiamieji kolegos, turėdami prieš akis šitą projektą, turime savęs paklausti, kas apskritai Lietuvoje yra privati nuosavybė? Prieš dvidešimt metų visi džiugiai įrašę į Konstituciją privačios nuosavybės principo svarbą, mes kas metai žingsnis po žingsnio šitą principą naikiname. Vien Konstitucinio Teismo sprendimų per 100 priimta, kur dengiamasi kažkokiu mistiniu viešuoju interesu. Instrukcijos, reglamentai, įvairiausi suvaržymai… Šitas įstatymas yra ne išimtis. Man regis, vienas retorinis klausimas geriausiai iliustruoja mūsų požiūrį į privačią nuosavybę, tai yra klausimas dėl to, kad aš turiu šunį, o mano šuo turi blusų, tai kam priklauso blusos? Kol neatsakysime į šitą klausimą, tol, man atrodo, toliau klaidžiosime nesusivokdami ir žingsnis po žingsnio grąžindami tą gražų, šviesų sovietinį rytojų.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, prašom sėsti į savo vietas. Gerbiamieji kolegos, balsuojame dėl Medžioklės įstatymo 7, 8, 9, 11, 12, 13, 18, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. XP-3116. Kas pritaria, balsuoja už, kas nepritaria, balsuoja prieš arba susilaiko. Priėmimas.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 64 Seimo nariai. Nėra. Nepritarta. (Balsai salėje) Trūksta dalyvaujančių, teks balsuoti dar kartą.
Kolega R. J. Dagys – dėl vedimo tvarkos. Prašom.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, posėdžio pirmininke, aš norėčiau vis dėlto, kad mes salėje nesisvaidytume interesų konfliktais, nes daug kalbėjusių yra žemės savininkai. Įdomu, kieno jie interesams atstovauja? Gal jie irgi turėjo nusišalinti nuo diskusijos? Čia reikėtų kalbėti iš esmės. O šiaip nėra mūsų Konstitucijoje absoliučios nuosavybės, gelmės priklauso ne tai žemei, kurioje yra. Naftos mes neatiduodame savininkui. Nėra mūsų Konstitucijoje įtvirtinta absoliuti nuosavybė, yra aiškūs teisėti viešieji interesai. Jeigu jūs geriausiai tvarkomą ūkį, geriausiai pasaulyje tvarkomą ūkį, norite sudarkyti, tai jūsų gamtosauginis supratimas yra nulio vertas. Štai ir visa… Jūsų ideologija ir parodo, kaip sugriauti esamą sistemą. Ponia A. Stancikienė – viena iš tų lyderių.

12.57 val.
Aplinkos apsaugos rėmimo programos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XP-3145(4) (priėmimas)

PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, mes pereiname, yra 1-7b. Kviečiu A. Salamakiną į tribūną. Prašom. Čia lydimasis.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Norėčiau pasinaudoti replikos teise. Niekada nebuvau, nesu ir nebūsiu, Aurelija, medžiotoju. Esu dūšioje medžiotojas, bet ne žvėrelių. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Gerai. Kolegos, aš siūlau nesiginčyti šiuo klausimu, mes visi kur nors dalyvaujame.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Gerai. Yra Teisės departamento pataisa dėl 1 straipsnio 1 dalies. Komitetas pritarė.
PIRMININKAS. Ir kita.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Antrai Teisės departamento daliai nepritarė. Departamentas mano, kad reikės biudžeto lėšų, tačiau yra suskaičiuota, kad tikrai biudžeto lėšų nereiks.
Kitam Teisės departamento pritarė.
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, turbūt ne tą žiūrite? 1-7b – Aplinkos apsaugos rėmimo programos įstatymo 4 straipsnio pakeitimas. Ten yra pagal Teisės departamentą.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Taip. Kaip ir sakiau, Teisės departamento siūlymui pritarė.
PIRMININKAS. Ir viskas. Viskas teisingai. Gerbiamieji kolegos, ar galime balsuoti dėl viso įstatymo su Aplinkos apsaugos komiteto pastaba – Medžioklės įstatymo 22 straipsnyje nustatytoms kompensacijoms medžioklės plotų naudotojams ir privačių sklypų savininkams mokėti. Galime? Keturi už, keturi prieš dabar gali pasisakyti. Nėra norinčių. Galime balsuoti? Balsuojame. Ar galėtume atidėti, kai bus priimtas pagrindinis? (Balsai salėje) Pabandome balsuoti, siūlo pirmininkas. Gerai, balsuojame. Gerbiamieji kolegos, kas už tai, kad būtų pritarta Aplinkos apsaugos rėmimo programos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui, balsuoja už, kas galvoja kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 77 Seimo nariai: už – 75, prieš nėra, susilaikė 2. Pritarta.

13.00 val.
Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-406(2) (svarstymas ir priėmimas)

Ir dar yra 1-7 c klausimas – Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-406(2). Taip pat A. Salamakinas, komiteto pirmininkas. Svarstymo stadija.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Svarstymo stadija. Komitetas bendru sutarimu pritarė įstatymo projektui.
PIRMININKAS. P. Čimbaras. Prašom. Iš vietos. Ne, čia, tada, pirmininke, teks jums. Gerbiamasis pirmininke, P. Čimbaras kalbės iš tribūnos. Prašom. Taip pagal Statutą priklauso, tai prašau iš tribūnos. Kaimo reikalų komiteto…
P. ČIMBARAS (DPF). Komiteto sprendimas ir pasiūlymas: iš esmės pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui ir pasiūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento išvadą ir komiteto pasiūlymą.
PIRMININKAS. Ačiū. Biudžeto ir finansų komitetas. Pirmininko nematau. Kas galėtų iš Biudžeto ir finansų komiteto? Prašom, kolega A. Palionis. Prašom.
A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Komitetas svarstė ir priėmė tokį sprendimą: pasiūlyti pagrindiniam Aplinkos apsaugos komitetui pritarti pateiktam įstatymo projektui ir jį patobulinti atsižvelgiant į Biudžeto ir finansų komiteto pasiūlymą bei Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas. Balsavimo rezultatas: 9 – už, susilaikė 3.
PIRMININKAS. Ačiū. Kaimo reikalų komitetas siūlo pataisą. Kolega P. Čimbaras. Dėl 4 straipsnio „Specialiosios programos lėšų naudojimas“. Komiteto nuomonė – pritarti iš dalies. (Balsai salėje) Taip, žinau, bet jie tegul pristato. Prašom savo argumentus. Pristatykite greitai.
P. ČIMBARAS (DPF). Komiteto argumentai: žiūrėti į Teisės departamento pastabą: „Projekto 1 straipsniu keičiamo įstatymo 4 straipsnio 1 dalies 3 punkte siūloma nustatyti, jog specialiosios programos lėšos galėtų būti naudojamos vilkų ūkinės paskirties gyvūnams padarytai žalai atlyginti. Atkreiptinas dėmesys, jog tiek Veterinarijos įstatyme, tiek Gyvūnų gerovės ir apsaugos įstatyme yra vartojama ūkinio gyvūno, o ne ūkinės paskirties gyvūno sąvoka. Siekiant teisinio aiškumo ir nuoseklumo reglamentavimo, sąvokas siūloma derinti.“
PIRMININKAS. Ačiū. A. Salamakinas, prašom argumentus. Komiteto nuomonė.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas pritarė iš dalies ir, manau, Kaimo reikalų komitetas neprieštaraus.
PIRMININKAS. Kolegos, ar Kaimo reikalų komitetas sutinka su šia nuomone? Sutinka. Ačiū. Galime pritarti po svarstymo bendru sutarimu? Su šiomis pataisomis? Galime. Ačiū.
Seimo Pirmininkas siūlo ypatingą skubą. Galime pritarti? Galime.
Pastraipsniui, gerbiamieji kolegos. 1 straipsnis. Galime pritarti su visomis pataisomis, kurios buvo? Galime. 2 straipsnis. Galime pritarti? Galime. Balsuojame dėl viso įstatymo. Norinčių. Dabar, kolegos, reikėtų… Gerbiamasis Algimantai Salamakinai! Mes kol kas pagrindinio nepriėmėme, aš tik klausiu jūsų, gal mums dabar balsuoti dėl pagrindinio, o po to dėl šito lydimojo? Galime taip padaryti?

13.04 val.
Medžioklės įstatymo 7, 8, 9, 11, 12, 13, 18, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XP-3116(5) (priėmimo tęsinys)

Gerbiamieji kolegos, dabar, atrodo, atėjo daugiau kolegų Seimo narių. Prašau užimti savo vietas ir dar kartą balsuojame dėl 1-7a klausimo, Medžioklės įstatymo 7, 8, 9, 11, 12, 13, 18, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. XP-3116(5). Kas už? Kas palaiko, balsuoja už, kas nepalaiko, balsuoja prieš arba susilaiko. Prašom balsuoti. (Balsai salėje) Nešaukite iš vietų, kolegos. Vyksta balsavimas, jokios agitacijos! Prašom balsuoti. Gerbiamieji kolegos, vėl nėra. Tada atidedame ir 1-7c klausimą ir kviečiame Vyriausybę užimti savo vietas.

13.05 val.
Vyriausybės valanda

Vyriausybės valanda. Prašau, gerbiamieji kolegos Vyriausybės nariai, užimti savo vietas. Gerbiamieji kolegos, Vyriausybės valanda. Opozicijos lyderis nedalyvauja, tai klausia kolega, frakcijos seniūno pavaduotojas J. Razma. Prašom, kolega. Klausia kolega J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis Ministre Pirmininke, taip gana netikėtai išgirdome žinią apie jūsų sumanymą įsigyti vyriausybinį lėktuvą. Atrodo, ekonomika dar nepasiekė prieškrizinio lygio, nieko negirdėti, sakykime, apie kompensacijų išmokėjimą pensininkams ar kitus lūkesčius biudžetinio sektoriaus darbuotojams ir staiga atsiranda galimybė, taip išeitų, įsigyti tą lėktuvą. Dar kas keista. Atrodo, tai yra sumanytas kažkoks bendras jūsų su A. Zuoku projektas pagal tą paskelbtą šūkį „Vilnius skraidina!“ Norėčiau paklausti, ar tas sumanymas yra jūsų, ar A. Zuoko, o jis kartais panašiai pagal Ostapo Benderio principus sumano kai kuriuos projektus. Kas iš tikrųjų numatyta daryti dėl to lėktuvo įsigijimo?
PIRMININKAS. Atsiprašau, Ministre Pirmininke, dėl vedimo tvarkos – kolega G. Steponavičius.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Mes šiek tiek vėluojame pradėti posėdį. Tikėjomės, kad matysime Vyriausybę susirinkusią, bet kol kas nematau prasmės turėti Vyriausybės valandą, kada mažuma Vyriausybės dalyvauja ir tokiu būdu, mano supratimu, rodo tam tikrą nepagarbą Seimui. Arba padarykime tam tikrą pertraukėlę, gal dar prisijungs ministrų, ir tada tęskime, nes tokia jau yra parlamentinė tradicija.
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, aš kaip tik žinau, kad Ministras Pirmininkas suspėjo grįžti iš Klaipėdos ir kaip tik rodo pagarbą Seimui, bet paklausim Ministro Pirmininko. Prašau.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Pirmiausia aš norėčiau informuoti, kad 3 ministrai dalyvauja Klaipėdoje Baltarusijos ir Lietuvos ekonomikos forume. O kiek žinau, aplinkos ministras išvykęs į komandiruotę, tai, kaip matote, faktiškai visi likusieji ministrai čia dalyvauja.
PIRMININKAS. Ačiū. Dabar klausia Masiulis, po to ruošiasi…
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Ne, ne, aš turiu atsakyti.
PIRMININKAS. A, jūs dar norite atsakyti. Atsiprašau. Prašom, Ministre Pirmininke.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Turiu, gerbiamasis Razma, jus truputį pataisyti. Dabartinė Vyriausybė, konkrečiau, Susisiekimo ministerija, jau anksčiau pradėjo derybas su Estijos aviakompanija dėl bendros įmonės steigimo. Turiu pasakyti, kad šitos derybos jau vyksta du mėnesius. Praeitą savaitę susisiekimo ministras lankėsi Rygoje, kur buvo transporto ministrų bendras forumas. Jame buvo aptarti tolesni žingsniai dėl bendros aviakompanijos steigimo Lietuvoje. Taip pat buvo kalbama apie naujų skrydžių atidarymą. Žinant, kad Vilniaus miesto savivaldybė yra parodžiusi didžiulį dėmesį dėl aviakompanijos steigimo, faktiškai tai nėra jos steigimas, bet yra bendras Susisiekimo ministerijos ir Estijos projektas. Buvo aptarta, kad vienas lėktuvas, kuris turėtų būti šios kompanijos (iš pradžių tikriausia bus nuomojama keletas lėktuvų), turėtų atlikti skrydžių paslaugas, kai Vyriausybės nariai ar Prezidentė skris į kitas šalis. Bet jis nebus… Aišku, jeigu toks lėktuvas bus išnuomotas kaip atskiras Prezidento ar Vyriausybės lėktuvas. Jis faktiškai atliks paslaugas keleiviams skraidant tam tikrais maršrutais, bet esant būtinumui jis bus panaudotas ir oficialiems skrydžiams.
PIRMININKAS. Ačiū, Ministre Pirmininke. Kolega E. Masiulis. Ruošiasi A. Stancikienė. Prašom. Kortelę prašom. Gal prie šoninio mikrofono, prašom.
E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis premjere, norėjau paklausti, ar jūs neplanuojate keisti finansų ministro, nes tiek, kiek mes esame čia, Seime, mes beveik niekada per Vyriausybės valandas nematome finansų ministro. Klausimas, ar jis dar yra iš viso Vyriausybėje?
Kitas mano klausimas. Mes šiandieną matome gana daug iniciatyvų atskirų parlamentarų, kurie siūlo dar šiais metais koreguoti valstybės biudžetą. Mes turime omeny tai, kad…
PIRMININKAS. Klauskite, gerbiamasis kolega.
E. MASIULIS (LSF). …vakar Švietimo, mokslo ir kultūros komitete buvo priimtas sprendimas kreiptis į Vyriausybę dėl padidinto finansavimo kultūros darbuotojams dar šiais metais. Šiandieną mes matome 18 Seimo narių iš valdančiosios koalicijos iniciatyvą…
PIRMININKAS. Kolega, prašom klausti.
E. MASIULIS (LSF). …padidinti finansavimą policijai, matome iniciatyvą dėl PVM grąžinimo naujiems automobiliams. Norėjau jūsų, gerbiamasis premjere, paklausti, ar jūs pritariate šitoms iniciatyvoms ir ar socialdemokratai irgi balsuos už šitas iniciatyvas?
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, klausti viena minutė. (Balsai salėje) Gerai. Ministre Pirmininke, prašom.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėl finansų ministro. Jis, kiek atsimenu, užvakar išvyko į komandiruotę. Matyt, tik šiandien grįš.
Dėl jūsų užduoto klausimo dėl Seimo narių iniciatyvų. Kiekvienas Seimo narys turi tokią teisę, jūs puikiai žinote. O Vyriausybės programa irgi yra patvirtinta čia daugumos Seimo narių balsais. Mes, kaip Vyriausybė, šiais metais visiškai nesiruošiame koreguoti nei šių metų biudžeto pajamų, nei išlaidų.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia kolegė A. Stancikienė. Ruošiasi L. Balsys.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Gerbiamasis premjere, pasisakydamas dėl molio skalūnų dujų išgavimo ir žvalgymo Lietuvoje esate nedviprasmiškai pasakęs, kad prieš pasirašant sutartis reikėtų pakeisti ir reglamentuoti įstatymiškai, kad nebūtų daroma žala aplinkai, kad bendruomenių nerimas būtų nuramintas.
Mano klausimas toks. Ar jums žinoma, kad aplinkos ministras nesirengia pateikti jokių įstatymo pakeitimų? Dar daugiau, yra uždraudęs Aplinkos ministerijos struktūriniams padaliniams parengti būtinus įstatymų pakeitimo projektus. Apie tai vakar mus informavo Aplinkos apsaugos komiteto biuras. Mano klausimas. Kokių veiksmų imsitės, kad situacija pasikeistų, kad Aplinkos ministerija neboikotuotų valstybės interesų užtikrinimo įstatymais, kad paskubintų ir kuo greičiau parengtų visus reikiamus įstatymų pakeitimus?
PIRMININKAS. Ačiū už klausimą. Prašom.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Turiu pasakyti, kad kai kurie įstatymų projektai jau parengti ir jie yra pateikti Vyriausybei. Tikiuosi, kad kitą savaitę Vyriausybės posėdyje jie bus svarstomi ir bus pateikti Seimui.
PIRMININKAS. Ačiū, Ministre Pirmininke. Kolega L. Balsys. Ruošiasi M. Petrauskienė. Atsiprašome, sunkiai dirba kompiuteris. Gal galite prie šoninio mikrofono, jums šalia visiškai. A, viskas gerai.
L. BALSYS (MSNG). Labai ačiū. Gerbiamasis premjere, šiandien visos Žemaitijos bendruomenių atstovai parašė kreipimąsi į jus, Seimą, Prezidentę reikalaudami atsisakyti, sustabdyti skalūninių dujų ir žvalgybą, ir gavybą Žemaitijos teritorijoje. Tą kreipimąsi pasirašė ne kokio nors vieno kaimo žmonės, o pasirašė dviejų – 275 bendruomenės, kaip juridiniai asmenys su antspaudais, t. y. atstovaujantys milžiniškam ketvirtadaliui Lietuvos teritorijos. Iš jūsų viešų pareiškimų mes kol kas girdime jūsų arba simpatiją, arba užuojautą „Chevronui“, kad jo negalima skriausti, kad kas čia bus, jeigu mes sustabdysime tą konkursą arba atšauksime. Ar jūs ketinate vis dėlto kaip nors apsispręsti ryžtingai stoti Lietuvos žmonių pusėn, štai tas pavyzdys rodo labai didelį žmonių susirūpinimą, ar vis dėlto ieškosite, kaip toliau įtikti „Chevronui“? Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Pirmiausia aš norėčiau jus pataisyti. Niekada jokiu pareiškimu neparodžiau, kad noriu įtikti „Chevronui“. Tikriausiai dviejuose susitikimuose „Chevronui“ ar kitiems investuotojams yra aiškiai pasakyta, kad norint pradėti atlikti žvalgybą turės būti pakeisti kai kurie įstatymai, turės būti atliktas poveikio aplinkai įvertinimas prieš pradedant žvalgybos darbus ir taip pat niekada nebus atliekami darbai prieštaraujant visuomenei arba taikant kažkokią jėgą. Investuotojas, nežinau, kuris laimės, suprantu, kad esate garantuotas, kad tai „Chevronas“, turi dirbti su visuomene, nes aš kito kelio nematau. Jis žino tuos pasiūlymus ir pageidavimus.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolegė M. Petrauskienė. Ruošiasi kolega A. Dumbrava.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Aš atsisakau, kadangi neatvyko aplinkos ministras, jam buvo klausimas. Ačiū.
PIRMININKAS. Prašom. Kolega A. Dumbrava. Ruošiasi V. M.Čigriejienė.
A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Klausimas socialinės apsaugos ir darbo ministrei ir galbūt premjeras truputį papildytų. Gerbiamoji ministre, tikriausiai ir jūs žinote, daugelis priimamų gyventojų klausia dėl pensijų kompensavimo, tos nusavintos pensijos dalies per tuos metus, nuo praeitos kadencijos. Prašom pasakyti, ar yra kokie nors planai, grafikai, kokią žinią mes galime pasiųsti tiems žmonėms, kurių pensijos buvo apkarpytos? Ačiū.
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajam Seimo nariui už klausimą. Kaip ir minėjau per praeitą Vyriausybės valandą, mes svarstome visus galimus variantus, kaip kompensuoti pensijas. Tokio sudaryto grafiko šiandien mes tikrai neturime. Tiek trumpai.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi A. Mazuronis.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis švietimo ministre, žinome, kad Lenkijos valstybė nepajėgia ar nenori išlaikyti kelių mažų tautinių mažumų mokyklų Punsko valsčiuje. O Lietuva vis dar sugeba finansuoti apie 80 tautinių mažumų mokyklų, skiria joms 20 % padidintą moksleivio krepšelį, leidžia ypač brangius vadovėlius tautinių mažumų kalba ir teikia kitas privilegijas.
Klausimas būtų toks. Ar Vyriausybė, Švietimo ir mokslo ministerija sutarė, kad Lenkija pakankamai skirs lėšų Punsko, Seinų lietuviškoms mokykloms išlaikyti? Jeigu ne, tai ar jau skyrėte trūkstamas lėšas iš Lietuvos Respublikos biudžeto Pristavonių, Navinykų ir Vidugirių mokykloms išlaikyti? Premjeras viešai pasakė, kad nė viena lietuviška mokykla Punsko krašte neturi būti uždaryta. Ar jau įvykdytas šis premjero pažadas? Ačiū.
PIRMININKAS. Prašom.
D. PAVALKIS. Ačiū už klausimą. Tam klausimui mes iš tikrųjų skiriame ypač daug laiko, dėmesio ir pastangų. Klausimas yra… kiek yra mokinių, jūs tikriausiai žinote, kiek tenai kainuoja vieno mokinio išlaikymas, taip pat yra visiems žinoma. Mes, norėdami išvengti mūsų tautiečių problemų, tų pinigų radome. Ne taip viskas greitai daroma, kad galėtume pervesti, bet yra pasirašyta ir suderinta sutartis su Antano Baranausko fondu. Buvo nuvykę tenai mūsų teisininkas, kancleris, derino sutartį. Mes padėsime kompensuoti vietos savivaldai tų mažų mokyklų išlaikymą. Tačiau pasakyti, kad Lietuva turėtų įsipareigoti išlaikyti Lenkijos valstybės mokyklas Lenkijoje, būtų per daug drąsu. Šiuo metu yra tokia situacija, kaip bus toliau, matysime.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia kolega A. Mazuronis. Ruošiasi G. Steponavičius. A. Mazuronis. Prašom.
A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkoju. Iš tiesų prieš klausiant norėtųsi trumpą repliką buvusiems ministrams liberalams, kurie labai susirūpinę ministrų dalyvavimu čia. Gerbiamieji kolegos ir gerbiamieji buvę ministrai, laikai, kai ministrai ištisas dienų dienas sėdėdavo Seime, praėjo, ši Vyriausybė ir atskiri ministrai dirba, dirba aktyviai ir dirba Lietuvos žmonių labui, ko nebuvo prieš tai.
Dabar prie klausimo. Norėčiau paklausti žemės ūkio ministro. Gerbiamasis ministre, iš tiesų pastaruoju metu girdėti labai daug įvairiausio pobūdžio spekuliacijų dėl žemės ūkio paskirties žemės pardavimo užsieniečiams arba dėl galimybės pratęsti draudimo užsieniečiams pereinamąjį etapą. Sakykite, kokia yra ir ar yra ministerijos kokia nors oficiali pozicija šiuo klausimu ir ar yra bent teisinė galimybė pratęsti šį laikotarpį, kuris kartą jau buvo pratęstas? Čia net girdėti labai daug teisininkų diskusijų, ar įmanoma, ar neįmanoma tą padaryti grynai iš teisinės pusės. Vis dėlto kokia būtų ministerijos pozicija?
V. JUKNA. Ačiū už klausimą. Iš tiesų jūs teisingai sakėte, yra įvairių teisininkų, vyksta diskusija, ar yra galimybė pratęsti, ar nėra. Iš tiesų traktuojant, antrą kartą pratęsimo lyg ir nėra, bet, kaip minėjau, teisininkai ieško tos galimybės ir bando. Mūsų nuomonė yra vienareikšmė, kad turėtų būti vis dėlto geriausios sąlygos sudarytos lietuviams, Lietuvos ūkininkams, tiems, kurie dirba, bet nespekuliuoja. Dabar yra susidariusi situacija, kai žemė tapo tiesiog spekuliacijos objektu. Tikrai šiandien yra tokia situacija, kad kur netgi, sakykim, lyg ir, atrodo, Lietuvos piliečio žemė yra, bet tiesiog už jo jau yra stovintis ir kitas kapitalas. Deja, šiandien net ir negalima būtų tiksliai identifikuoti, kiek tokių atvejų yra. O iš tikrųjų jų yra žinoma, kai pasinaudojama mūsų žmonėmis, Lietuvos piliečiais. Tiesiog tie žmonės teikia, sakykim, nelabai sąžiningą paslaugą. Iš tiesų reikia galvoti apie kuo daugiau saugiklių įvedimą, kad jeigu teisiškai tikrai to periodo nepavyks pratęsti, ko reikėtų siekti. Iš tiesų turėtų atsirasti labai aiškūs saugikliai, kurie suteiktų pirmumą tiems žmonėms, kurie dirba, o ne spekuliuoja žeme.
PIRMININKAS. Ačiū, ministre. Kolega G. Steponavičius. Ruošiasi P. Gylys.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Gerbiamieji ministrai, premjere, aš noriu atsiprašyti dėl jaunojo kolegos A. Mazuronio, kad jis jus dabar įžeidė, pasakydamas, kad nėra prasminga būti Seime ir dalyvauti Vyriausybės valandoje. Tai reiškia, kad jūs nedirbate čia būdami. Tiesiog atsiprašau už jį.
Dabar mano klausimas yra švietimo ir kultūros ministrui, mano kolegai gerbiamajam D. Pavalkiui dėl pasirenkamojo vaikų švietimo, arba, kitaip tariant, popamokinės mokinių veiklos, finansavimo. Jūs turbūt žinote, kad keturiose savivaldybėse baigiasi badomasis projektas, jo rezultatai išties yra įspūdinti, daugiau kaip 5 tūkst. naujų vaikų lanko būrelius, daugiau nei 300 įvairių naujų veiklų yra pasiūlyta. Išties praėjusią savaitę vieningai Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas priėmė siūlymą Vyriausybei svarstyti, kad to įdirbio nepaleistų ir artimiausiu metu bent jau vienu ar kitu laipsniu plačiau šią popamokinę veiklą diegtų ir kitos savivaldybės. Norėčiau išgirsti jūsų poziciją šiuo klausimu, nes žinau, kad ir Vyriausybės prioritetinių priemonių plane ši tema taip pat figūruoja.
D. PAVALKIS. Dėkoju už klausimą. Iš tikrųjų klausimas yra labai svarbus. Mes galbūt nebūtume ir specialistai nėra taip baisiai sužavėti tuo įvykdytu eksperimentiniu keturių savivaldybių dalyvavimu. Jeigu skaičiuotume, kad už kiekvieną mokinį buvo mokama didelė pinigų suma, vos ne antras krepšelis, tai aišku, kad su tiek pinigų galima padaryti ką nori. Tos firmos ir kompanijos, ir visi kiti, kurie vykdė mokymus, tikrai yra patenkinti. Žiūrėdamas į šitos sistemos įvedimą, įdiegimą visoje Lietuvoje, noriu pasakyti, kad kiekvienais metais pereitos kadencijos Seimo ir ministerijos nuolaidžiavimu pradėtas lėšų mažinimas švietimo sistemai, kiekvienais metais po 9 %, nepalieka mums nei rezervo, nei jokių teorinių, nei jokių praktinių galimybių svarstyti dėl neformalaus ugdymo išplėtimo Lietuvoje. Kai Seimas peržiūrės požiūrį į švietimo sistemą kaip visumą, tikrai aš asmeniškai pritarsiu šitų krepšelių ir apskritai popamokinio neformalaus ugdymo plėtrai Lietuvoje.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia P. Gylys. Ruošiasi R. Baškienė. Prašom įdėti kortelę. Prašau.
P. GYLYS (DKF). Gerbiamasis premjere, susipažinau su Vyriausybės 2013 metų veiklos prioritetais ir turiu pasakyti, kad dokumentas gali būti pavadintas gerų norų, manau, kad gerų norų sąrašu. Gerai, kad gerų, bet ten beveik nekalbama, iš kokių išteklių ir kokiais būdais tų tikslų bus pasiekta. Pasigendama tokio platesnio, makroekonominio, makrovalstybinio požiūrio. Turiu konkretesnį klausimą dėl šitų prioritetų. Jūsų Vyriausybė parašė taip: labai reikia švietimo, sveikatos ir kultūros paslaugų srityse permainų, padėsiančių reikšmingai pagerinti kiekvieno iš…
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, prašom klausti.
P. GYLYS (DKF). (Jau aš klausiu.) …gyvenimo kokybę. Tačiau šiandien šios paslaugos prieinamos ne visiems. Teikiamos neieškant ir nešalinant tikrųjų problemos priežasčių. Neieškant. Ar jau radote tas priežastis? Ačiū.
PIRMININKAS. Prašau, premjere.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Matote, jūs kalbate apie prioritetus. Iš pradžių uždavėte klausimą, o po to, aišku, gilinantis į priemones, iš jūsų klausimų supratau, dar jūs norėtumėte, kad ir studijos būtų pristatytos. Bet aš galiu pasakyti, kad keliai jau yra pateikti, arba, kaip sakoma, nebeieškoma, nes Švietimo ir mokslo ministerija, Sveikatos apsaugos ministerija Strateginio komiteto posėdžiuose pristatė aiškias savo vizijas. Ten atsispindi aiškios priemonės, atsispindi reformos keliai. Jeigu šalia šitų prioritetų reikėtų pristatyti ir visas studijas arba visą informaciją, kuri yra pateikiama strateginiuose komitetuose, tai tikriausiai vargu ar būtų galima čia ją pateikti. Bet jinai yra prieinama, manau, kiekvienos ministerijos interneto puslapiuose. Tikrai artimiausiu metu jūs pamatysite jau veiksmus ir tam tikrus rezultatus.
PIRMININKAS. Ačiū, premjere. Klausia R. Baškienė. Ruošiasi E. Jonyla.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Norėčiau klausti socialinės apsaugos ir darbo ministrės. Gerbiamoji ministre, šiandien Seimo narys R. Žemaitaitis iš naujo teiks įstatymo projektą dėl valstybinių pensijų motinoms, pagimdžiusioms, išauginusioms ir globojančioms penkis ir daugiau vaikų, ir siūlys, kad šis įstatymas įsigaliotų jau nuo šių metų liepos 1 d. Panašios formuluotės įstatymo įsigaliojimo data kadencijos pradžioje valdančiosios daugumos balsais nuo 2013 m. sausio 1 d. buvo nukelta į 2014 m. sausio 1 d. Daugiavaikės mamos laukė šito įstatymo ir dabar štai yra atvykusios ir stebi Seimo posėdį, teigdamos, kad prioritetu mūsų valstybėje iš tikrųjų turėtų būti pagarba motinystei. Vyriausybės išvada, kurios iš tikrųjų reikės, nulems šio įstatymo įsigaliojimo datą. Gal galėtumėte pateikti savo poziciją šiuo klausimu?
PIRMININKAS. Ačiū. Prašom, ministre.
A. PABEDINSKIENĖ. Laba ačiū jums už klausimą. Iš tiesų kaip tik matau viešnias, kurios ir pas mane viešėjo. Mes šiuos klausimus aptarėme ir mes taip pat tokios pozicijos laikomės, kad tomis mamomis, kurios tikrai dorai, sąžiningai išaugino Lietuvai savo vaikus, turi būti pasirūpinta ir joms turėtų būti dėmesys. Tiesiog, kaip Seimas nutars, kokį sprendimą priims, tokį ministerija ir vykdys. Bet mūsų pozicija tokia – kad iš tiesų pagarba, kaip ir kiekvienam Lietuvos piliečiui, juolab motinoms, tikrai turi būti.
PIRMININKAS. Ačiū. Kaip kilusiam iš daugiavaikės šeimos, tai ypač svarbu. Paplokime mamoms. (Plojimai)
Ačiū, kolegos. E. Jonyla. Ruošiasi kolega V. Stundys. E. Jonyla. Prašom.
E. JONYLA (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš norėčiau užduoti klausimą žemės ūkio ministrui. Gerbiamasis ministre, Europos Komisija yra parengusi naujo poveikio aplinkai direktyvą, sakykime taip, žalinimo politiką. Tarp daugelio pasiūlymų siūloma, kad 7 % turimų pasėlių būtų palikta natūralios pievos ir įsipareigota ateityje jų nearti. Kiek aš žinau, Europos Audito rūmai išnagrinėjo pateiktus reglamento projektus, iš esmės tam nepritarė. Sakykit, kokia dabar yra situacija. Kiek aš žinau, ir daugiau Europos šalių šitai politikai, direktyvai nepritarė. Ačiū.
V. JUKNA. Ačiū už klausimą. Visiškai teisingai, netgi daugiau yra, galima sakyti, tų valstybių, kurios nepritaria tai žalinimo politikai. Ir iš tiesų dar sunku pasakyti, kaip bus, bet tikrai yra didžiulis spaudimas, kad būtų žalinimo priemonės. Tiesiog dar apie galutinius rezultatus negalėčiau pasakyti, kaip šiandien bus susiderėta. Bet, be abejo, svarbu, kad tas žalinimo procentas tikrai nedidėtų ir nebūtų didelis.
PIRMININKAS. Ačiū, ministre. Kolega V. Stundys. Ruošiasi R. Šimašius. Prašom, kolega.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju. Klausimas švietimo ir mokslo ministrui D. Pavalkiui iš dviejų dalių. Pirma lokali, jūs esate M. K. Čiurlionio menų mokyklos steigėjas, tai yra ministerija. Ten, kaip žinome, gerokai skambiai ir plačiai buvo aprašytas skandalas, susijęs su priekabiavimu, ir galų gale teismas yra priėmęs sprendimą, iš esmės patvirtintas tas faktas. Mano klausimas toks. Visai neseniai menų mokyklos tinklalapyje išplatintas pranešimas žiniasklaidai ir jame apgailestaujama, kad tas mokytojas yra kažkuo kaltinamas, kitaip sakant, daromas tam tikras spaudimas. Moraliai jautrus klausimas. Ar tai normalu? Ir kokia jūsų, kaip ministro, pozicija?
Antras klausimas kitoks. Išplatinote kreipimąsi į koalicijos frakcijas, prašydamas siūlymų dėl Valstybinės švietimo strategijos projekto. Kodėl tik koalicijos, o ne visoms frakcijoms?
PIRMININKAS. Prašom.
D. PAVALKIS. Pirmas klausimas – mano neigiama pozicija.
Antras klausimas, dėl to, kad išplatinta yra buvusių, tai yra konservatorių, liberalų ir jiems prijaučiančių, parengtas dokumentas. Todėl jeigu iš esmės mes norime jį peržiūrėti, tai jį peržiūrėti turi tos frakcijos, kurios dabar formuoja Vyriausybę. Gali taip atsitikti, kad mūsų keturių frakcijų pasiūlymai bus tokie minimalūs, kad mes gal net jūsų nevarginsime. Bet aš suprantu, kur jūs sukate. Visus pataisymus po to, pirmiausia, kai peržiūrės valdančioji koalicija, jūs tikrai gausite tą galutinį variantą savo pastaboms ir savo siūlymams.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia kolega R. Šimašius. Ruošiasi V. A. Matulevičius. Prašom.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Norėčiau paklausti socialinės apaugos ir darbo ministrės. Nežinau, ar jums yra žinoma ta problema, kad individualia veikla užsiimantys asmenys faktiškai šiemet turi papildomą deklaravimo pareigą – teikti „Sodrai“. Socialinio draudimo valdyba yra priėmusi tokį sprendimą, teigdama, kad tai yra neva dėl Konstitucinio Teismo sprendimo įgyvendinimo, tačiau, mano supratimu, ne iki galo atlikdama užduotį ir neįvertindama, ar negalima to buvo padaryti paprasčiau. Mano klausimas, ar jūs numačiusi, kaip tą problemą spręsti, ar apskritai ją numatote spręsti? Kartu, ar jums neatrodo, kad jeigu būtų pagaliau priimtas sprendimas, kurio, deja, ir ankstesnė Vyriausybė nepriėmė, socialinių draudimo įmokų rinkimą susieti ir su Mokesčių inspekcija, mokesčių rinkimu, tokių problemų ateityje nekiltų?
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū jums už klausimą. Iš tiesų mes tą problemą žinome, bet tiesiog deklaravimas buvo pasirinktas kiekvieną mėnesį, kad turėtų tiesiog išsamesnę informaciją, bet žinau, kad yra iškilę problemų dėl to deklaravimo, ir manau, kad tikrai spręsime tuos klausimus.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia kolega V. A. Matulevičius. Ruošiasi A. Dudėnas.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Ačiū. Turbūt jeigu paklaustume žmonių, ką konkretaus be kalbų nuveikė ši Vyriausybė, tai turbūt daugelis piliečių atsakytų, kad padidino minimalų darbo užmokestį. Bet laikas, kaip matote, nenumaldomai bėga. Kada bus antrasis apčiuopiamas Vyriausybės žingsnis, apie kurį žmonės galės pasakyti, kad tai jau padaryta?
PIRMININKAS. Ko klausiate?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Gerai, aš galiu atsakyti.
PIRMININKAS. Prašom, premjere.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Aš manau, kad minimali mėnesinė alga labiausiai ir įstrigo visiems. Bet jeigu kalbėtume vien apie energetikos sektorių, tikriausiai jūs puikiai žinote, kad netgi sustabdžius saulės modulių platinimą, jeigu taip galima pavadinti, kas mokesčių mokėtojams ar visiems gyventojams būtų kainavę dideles sumas pinigų, taip pat buvo sumažinta netgi elektros energijos kaina pusantro cento gyventojams. Taip pat buvo sumažintas dujų kiekio suvartojimas Elektrėnuose ir per metus sutaupyta nuo 120 iki 140 mln. Lt. Tuoj pat jūs pamatysite parengtą išsamią energetikos sektoriaus studiją, kad būtų galima priimti politinius sprendimus, vadovaujantis ekonomine, moksline logika. Gyvenamųjų namų renovacijos programa užbaigta ir parengti įstatymų projektai, kurie atkeliavo į Seimą. Tikimės, kad ta nauja programa bus pradėta įgyvendinti po dviejų mėnesių. Kitą mėnesį, kiek žinau, jau pagal atskirą programą gyvenamųjų namų renovacija turi prasidėti Zarasuose ir Ignalinoje. Galėčiau kalbėti. Taip pat mokesčių peržiūra arba pertvarka yra užbaigta jau praeitą savaitę, o jau dabar vyksta rašymas pasiūlymų, kurie pasieks Seimą, ir politiniu lygiu irgi prasidės diskusijos. Aš manau, kad per tokį trumpą laikotarpį tikrai yra nuveikta labai daug.
PIRMININKAS. Ačiū, premjere. Klausia A. Dudėnas. Ruošiasi A. Dumčius. Gal kortelė blogai įdėta, pažiūrėkite, kolega, Ne, viskas gerai. Gal galėtumėte per šoninį mikrofoną? Prašom, gerbiamasis kolega.
A. DUDĖNAS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Klausimas būtų teisingumo ministrui J. Bernatoniui. Gerai pamename įvykį Ukmergės teisme, kai buvo rastas išsiliejęs gyvsidabris, ko pasekmė yra tai, kad dabartinis teismo pastatas negali būti naudojamas. Kaip žinome, buvo priimtas sprendimas statyti naują pastatą ir panašiai. Kaip toli pasistūmėjęs šis procesas?
J. BERNATONIS (LSDPF). Išties, kai aš lankiausi Ukmergėje, mes kalbėjome su meru, apžiūrėjome visas galimybes. Beje, Vyriausybė iš Rezervo fondo skyrė to pastato demerkurizavimui ir sutvarkymui, ir kitoms reikmėms. Bus galima tą pastatą vėliau naudoti. Suradome galimybę sudaryti tam tikras sąlygas dabar dirbti teismui pritaikius tas patalpas, kurias buvo galima panaudoti kaip policijos patalpas. Ir jau yra skirti pinigai naujo Ukmergės teismų pastato projektavimui. Šiemet vyks projektavimas, o kitais metais, aš įsivaizduoju, jau galės vykti statyba. Tačiau konkrečiai šiuo metu pasakyti negaliu, nes tuo rūpinasi Nacionalinė teismų administracija. Aš, kaip ministras, tik rūpinuosi, kad būtų atitinkamai skirtos lėšos ir tie darbai judėtų.
PIRMININKAS. Ačiū, ministre. Klausia A. Dumčius. Ruošiasi P. Auštrevičius. Prašom.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkui, pirmininke. Gerbiamam premjerui, o galbūt ir kitiems ministrams. Sakykite, kodėl kai kurie Vyriausybės ministrai, duodu pavyzdį – susisiekimo ministras, taip nemylite Kauno, kuriame gyvenote, mokėtės, galbūt pirmą meilę sutikote ir t. t.? Duodu pavyzdžius, kodėl taip kalbu. Kai mes teikėme limitą padidinti Kaunui – ne. Yra Žalgirio arenos skolos ir panašiai. Niekaip negalime. Savivaldybė yra skolose. Dabar vienas po kito eina atmetimo raštai. Pavyzdžiui, dėl Panemunės tilto. R. Sinkevičius – šnai. Dabar nusiuntėme, ir jūs, premjere, pritarėte, labai dėkui, dėl Sporto šlovės alėjos. Vėl – į šoną, kitiems metams. Sako, projektai neparengti. Prieš 8 metus, jūs pats labai gerai žinote, jau buvo parengti visi dalykai. Nepadaryta, nepadaryta, yra techninis projektas. Vėl atmetama. O miestui duodama tik vietinei infrastruktūrai šiemet 10 mln.
PIRMININKAS. Klauskite, gerbiamasis kolega.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Tiek, kolegos, atsakykite. Prašau.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju, profesoriau, už klausimus. Tikrai aš nenorėčiau tikėti, kad tai yra koks nors nusistatymas prieš Kauno miestą. Aš manau, kad Vilniaus miesto savivaldybės finansinė situacija yra daug daug kartų blogesnė.
Dėl lėšų skyrimo Panemunės tiltui. Reikalingas aiškus sutarimas su Susisiekimo ministerija ir Kauno miesto savivaldybe, kokią dalį būtų galima skirti iš Kelių priežiūros ir plėtros programos ir kokia dalimi galėtų prisidėti savivaldybė. Aš manau, reikia dar atskiro pasitarimo. Galiu pasakyti, kad Susisiekimo ministerija vadovavosi principu, kadangi darbų dėl kelių infrastruktūros buvo pradėta ankstesniais metais, laikėsi tęstinumo paskirstydama lėšas tam tikru proporcingumo principu. Bet aš puikiai suprantu, kad jūsų paminėti projektai tikrai turi būti įgyvendinti. Savaime suprantama, kad dėl tilto (aš manau, tai prioritetas Nr. 1) šis ginčas turėtų būti sprendžiamas kuo greičiau. Ir, kaip aš žinau, dalis Kelių priežiūros programos lėšų, kurios yra skirstomos susisiekimo ministro ir vidaus reikalų ministro bendru įsakymu, nėra paskirstyta. Ir šioje srityje reikėtų dar padirbėti, aš tikiuosi.
PIRMININKAS. Ačiū, premjere. Klausia P. Auštrevičius. Ruošiasi A. Mitrulevičius.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis premjere, aš atkreipiau dėmesį į jūsų įvertinimą. Jūs pateikėte šios savaitės pradžioje, pavadindamas šešėlinės ekonomikos mastus šalyje katastrofiškais, su kuo neįmanoma nesutikti ir reikia tik pagirti, kad jūs kreipiate reikiamą dėmesį. Nuo įvertinimų – prie darbų, taip aš siūlyčiau organizuoti veiklą.
Prieš porą savaičių Europoje ir visame pasaulyje nuvilnijo informacija apie tai, kad buvo paskleista virš 2,5 mln. dokumentų apie 120 tūkst. individų, kurie slėpė pinigus ofšoruose ir bankuose, kur nėra skaidrumo. Tai apima 170 valstybių. Gerbiamasis premjere, ar jūsų kova su šešėline ekonomika apima ir nuslepiamų pajamų reikalus? Ir ką jūs manote apie šią paskleistą informaciją?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Aš visą laiką turėjau neigiamą požiūrį į ofšorines kompanijas. Atsimenu, kai dar buvau finansų ministru, kai ECOFIN’o tarybose vykdavo diskusija, būdavo išsakoma neigiama nuomonė. Aš tos nuomonės laikausi ir dabar. Ir ne tik ofšorinėse kompanijose galima nuslėpti dalį pajamų, švarių ar ne, bet ir kai kuriose valstybėse, kurios labai stipriai yra išvysčiusios bankininkystės sektorių. Tai yra traktuojama kaip komercinė paslaptis. Pavyzdžiui… Na, nenoriu įvardyti, jūs puikiai žinote. Net išsivysčiusios šalys, kur pragyvenimo lygis yra aukštas.
Aš neigiamai žiūriu į tokį bankų sistemoje dirbančių vadovų, gal akcininkų požiūrį suteikiant informaciją kiekvienai valstybei. Nes yra pasirašytas susitarimas tarp Europos Sąjungos šalių, kiek aš žinau, prie to susitarimo yra prisijungusios ir kitos šalys, kad mokesčių inspekcijoms būtų suteikiama informacija apie nerezidentus, laikančius savo indėlius komerciniuose bankuose. Šis darbas yra dirbamas, bet kai kurios šalys suteikia informaciją nuo kreipimosi datos maždaug po septynių, aštuonių mėnesių, o kai kurios net nesiteikia suteikti tos informacijos.
Jūsų iškelta problema tikrai yra aktuali ir mes kaip vieną iš priemonių kovoti su šešėline ekonomika esame numatę. Mes jau turėjome du posėdžius su specialistais, kurie yra atsakingi už kovą su šešėline ekonomika, ir turime kai kuriuos pasiektus rezultatus. Tikrai aš šiandien jų negaliu čia paviešinti. Tikriausiai artimiausiu metu bus žinoma, ypač dėl cigarečių kontrabandos iš Baltarusijos. Vakar vakare kalbėjau su Baltarusijos ministru pirmininku. Sutarėme, kad pasienio ir muitinės darbuotojai glaudžiau bendradarbiaus su Baltarusijos darbuotojais, dirbančiais tose pačiose institucijose, nes šis klausimas yra labai svarbus. Manau, kad kai kalbėsime apie mokesčių reformą, bus pateikta informacija, kad būtų pažabotas atsiskaitymas ir grynaisiais pinigais. Nes šešėlyje dominuoja atsiskaitymas tik grynaisiais pinigais.
PIRMININKAS. Ačiū, premjere. Klausia A. Mitrulevičius. Ruošiasi K. Starkevičius.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Mano klausimas būtų teisingumo ministrui. Dabar pagal Baudžiamojo proceso kodeksą, kai teismo sprendimu yra nuteisiamas asmuo ir uždaromas į pataisos įstaigą, kartais lieka jo neapsaugotas turtas, būstas ar kitas koks nors turtas. Ir teismas paveda tą turto apsaugą vykdyti savivaldybėms. O savivaldybės tam visiškai neturi skirtų lėšų ir susidaro ta problema. Sakykite, ar nebūtų tikslinga, kad būtų ta turto apsauga nukreipta antstoliui, kad jis galėtų tą procedūrą vykdyti? Ačiū.
J. BERNATONIS (LSDPF). Dėkui už klausimą ir pasiūlymą. Išties mes išanalizuosime tą situaciją. Aš nesu susidūręs, kad tai yra labai plati ir aštri problema. Bet jei iš tiesų jos yra didesni mastai, galvosime, kaip ją spręsti.
PIRMININKAS. Ačiū, ministre. Klausia K. Starkevičius. Ruošiasi V. Saulis.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš noriu paklausti gerbiamąjį premjerą. Naujosios Vyriausybės programoje numatyta, kad miškų tolesnė privatizacija, išskyrus numatytą grąžinimą buvusiems savininkams, negalima. Lenkų rinkimų akcija siūlo savininkams už miestuose negrąžintą žemę kompensuoti miškais.
Ankstesnė Vyriausybė buvo priėmusi sprendimą privatizuoti tik rezervinius miškus ir gautomis lėšomis atsiskaityti su miestų žemės savininkais, kuriems nėra galimybės jos grąžinti natūra. Tokių rezervinių miškų, kuriuos realiai galėtume per aukcionus privatizuoti, Lietuvoje yra apie 100 tūkst. ha. Juos privatizavę mes gautume maždaug daugiau negu pusę milijardo pinigų. Atsisakius miškų, taip pat ir rezervinių, privatizavimo, tokiu būdu lėšų nebus sukaupta.
Norėčiau iš tikrųjų paaiškinti, kaip toliau bus vykdomas miškų privatizavimo procesas. Ir dar vienas klausimas. Aš noriu paklausti jūsų patarimo, kaip man balsuoti dėl lengvatinio PVM tarifo lengviesiems automobiliams, nes valdančioji koalicija jį teikia? Kaip pasakysite, taip balsuosiu.
PIRMININKAS. Prašom, premjere.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Aš gal prieisiu prie jūsų ir jums individualiai pasakysiu, kaip balsuoti. Vyriausybės pozicija yra aiški, kad artimiausiu metu mes pateiksime tam tikrus pasiūlymus dėl mokesčių sistemos pertvarkos. Šitas pasiūlymas tarp Vyriausybės bendrų pasiūlymų nenumatytas. O dėl miškų privatizavimo mes tikrai elgsimės taip, kaip yra parašyta Vyriausybės programoje.
PIRMININKAS. Ačiū, premjere. Klausia V. Saulis. Ruošiasi V. Gailius. Patikslinti? Ar galima patikslinti? Prašom. K. Starkevičius. Patikslinkite. Tuoj įjungsime. Prašom.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Vadinasi, Vyriausybės programoje yra parašyta, kad rezerviniai miškai nebus parduodami, ir jie nebus parduodami?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Taip, kaip parašyta, ir bus.
PIRMININKAS. Ačiū. V. Saulis. Ruošiasi V. Gailius. Prašom.
V. SAULIS (LSDPF). Mano klausimas būtų švietimo ministrui. Vakar teko susitikti su jaunimo paramos fondu „Jauniems“. Jis jau septinti metai organizuoja ekspedicijas, pavadintas „Misija Sibiras“. Tai iš tikrųjų svarbi jaunimo pilietiškumo ir patriotiškumo ugdymo priemonė. Šiemet jie organizuoja ekspediciją į Krasnojarsko sritį ir į Tiumenės sritį. Jie vakar susitikime man išreiškė lyg ir priekaištą, kad kitos ministerijos truputį lanksčiau žiūri į jų teikiamus projektus dėl šių ekspedicijų, tačiau Švietimo ir mokslo ministerija jau nuo 2009 m. neprisideda prie šito, sakykim, gero projekto. Dabar jų projektai yra jums pateikti. Ar jūs negalėtumėte labai rimtai pažiūrėti į šį projektą ir pagal galimybes, suprantama, pagal galimybes, paremti šį gerą projektą, kad jis nežlugtų, nes kai jis nutrūks, tai tada sunku bus atgaivinti? Ačiū.
D. PAVALKIS. Tai aš suprantu kaip pasiūlymą. Aš pažiūrėsiu pats, nes yra visa sistema sutvarkyta, kaip tie pinigai yra skirstomi, kaip jie ateina iki galutinės naudos gavėjų, yra valdymo komitetai, ekspertų tarybos ir panašiai, bet aš pasidomėsiu šituo klausimu. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū, ministre. Klausia V. Gailius. Ruošiasi R. Kupčinskas. Tuoj bus įjungta, minutėlę. Jeigu, gerbiamasis kolega, nepatingėtumėte prie šoninio mikrofono, tai gal bus greičiau. Jau įsijungė. Na, nieko.
V. GAILIUS (LSF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamasis teisingumo ministre, ačiū už operatyvų atsiliepimą į mano ir kolegos R. Šimašiaus iniciatyvą organizuoti Teisingumo ministerijoje šiandien labai aktualios sukčiavimų, vykdomų iš įkalinimo įstaigų ir kitų vietų, problemos kvalifikavimo aptarimą. Taip pat ačiū už operatyvų sprendimą dėl Ukmergės teismo problemos, bet ta problema išlieka dėl kitų teismų. Ne paslaptis, kad ta problema atsirado todėl, kad nebuvo užtikrinama teismo pastato apsauga. Kokius Teisingumo ministerija daro sprendimus, žingsnius siekdama, kad analogiška situacija kaip Ukmergėje nepasikartotų kitų teismų pastatuose? Ačiū.
J. BERNATONIS (LSDPF). Dėkojame. Mes tarėmės tuo klausimu su vidaus reikalų ministru, kadangi teismų apsaugą užtikrinti šiuo metu yra policijos funkcija, bet dėl mažo finansavimo, aišku, jie gali užtikrinti tik kelių pagrindinių teismų apsaugą. Buvo planas ateityje ieškoti galimybių padidinti tą finansavimą, ne kurti kokią nors naują instituciją, bet pavesti tai policijai. Tačiau tai kitų metų klausimas, nes šiemet mes tų dalykų negalėsime, matyt, išspręsti.
PIRMININKAS. Ačiū, ministre. Klausia R. Kupčinskas. Ruošiasi L. Kazlavickas. Prašom.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Aš norėjau pateikti klausimą teisingumo ministrui. Turbūt ir televizijos… per vieną televizijos laidą, atrodo, vakar ar užvakar, buvo kalbama apie antstolių veiklą. Antstolių institucija dabar yra, kiek žinau, privati. Deja, mes vis dėlto sulaukiame daugybės priekaištų, sakyčiau, dėl nehumaniškų akcijų tos institucijos, nes ne vienas prelegentas, taip pat ir Seimo narys, yra pasakęs, kad vis dėlto ši institucija užsiima ne tiek teisingumo vykdymu, kiek verslu. Galiu pasakyti vieną pavyzdį. Iš vienos pensininkės, kurios pensija 650 Lt, per dvejus metus išskaičiuojama 13 tūkst. vien todėl, kad ji gina savo būstą, ir įvairių, sakyčiau, neteisėtai veikiančių asmenų požiūriu, tiems asmenims iš jos pensijos yra išskaičiuojamos atitinkamos sumos. Ką jūs galvojate daryti dėl antstolių veiklos, juo labiau kad ir televizijos laidose jie sulaukia labai daug kritikos? Deja, čia yra tik ledkalnio viršūnė.
PIRMININKAS. Ačiū. Prašom.
J. BERNATONIS (LSDPF). Visų pirma jūs žinote, kad ta sistema buvo sukurta maždaug prieš dešimt metų, kad išieškotų iš tų mūsų piliečių, kurie nesumoka baudų, nevykdo tam tikrų prievolių, lėšas. Suprantama, kad būna taip, kad toks skaudus atvejis, kurį jūs paminėjote, aš irgi norėčiau apie jį konkrečiai sužinoti… Žmonės dažnai kreipiasi su nusiskundimais dėl antstolių veiklos.
Aš matau čia dvi puses. Viena vertus, galbūt tikrai jų veikloje dar yra tam tikrų klaidų, nėra žmogiško požiūrio. Mes kiekvieną tokį atvejį, aišku, analizuojame, imamės priemonių. Jos yra labai įvairios, pradedant įvairiomis nuobaudomis, baigiant pašalinimu iš pareigų. Kita vertus, kita pusė yra ta, kad antstolių veiksmais žmonės negali būti patenkinti, nes jie visada ateina su bloga žinia, kad tas baudas, kurių nesumokėjo, reikia sumokėti. Manau, kad bendromis pastangomis, mes kalbėjomės ir su Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininku ponu J. Sabatausku, reikėtų tobulinti ir tą įstatymą.
Kaip žinote, praeitame Seime buvo priimta nuostata, kad ministras gali keisti antstolių veiklos įkainius tik sutaręs su Antstolių rūmais, o, suprantama, antstoliai, kadangi jų tokia veikla, jie turi daug išieškojimų, kai apskritai nieko neuždirba, suinteresuoti palaikyti tam tikrus įkainius. Mano galimybės reguliuoti tai yra ribojamos įstatymo. Manau, kad reikėtų peržiūrėti įstatymus. Be to, sakyčiau, dabartinė antstolių vadovybė, su kuria aš stengiuosi taip pat dirbti intensyviau negu ankstesniais laikais, pradeda suprasti ir geranoriškiau žiūrėti į tuos klausimus. Tačiau, mano supratimu, tokia institucija yra reikalinga. Nemanau, kad valstybei perėmus, kokiai nors valstybės institucijai perėmus, tą funkciją, rezultatai būtų geresni.
Taip pat atkreipčiau dėmesį į tai, kad už antstolių paslaugas sumoka tam tikri pažeidėjai, kurie nesumoka baudų. Antstoliai patys nesugalvoja, bet išieško tas baudas pagal teismo sprendimus. Situacija čia nėra tokia paprasta. Aš suprantu, kad žmonės yra nepatenkinti, ir mes turime į tai reaguoti ir ieškoti galimybių, kaip tobulinti jų darbą.
PIRMININKAS. Ačiū, ministre. Ir L. Kazlavickas. Prašom. Gal paprasčiau būtų prie šoninio mikrofono? Prašom.
L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Klausimas būtų socialinių reikalų ir darbo ministrei. Gerbiamoji ministre, ar jums yra žinoma, kad Vyriausybės programos priemonių plane jūsų iškeltas tikslas per ketverius metus sumažinti globojamų vaikų skaičių 326 vaikais yra tiesiog imitacija? Planuojamas 3 % sumažėjimas būtų pasiektas ir be jokių šios Vyriausybės pastangų vien dėl šiuo metu taikomų priemonių ir dėl demografinių procesų. Klausimas būtų, ar galėtumėte įvardyti, ar planuojate palikti šiuos imitacinius skaičius, ar ryšitės realiems sprendimams?
PIRMININKAS. Ačiū. Prašom.
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajam Seimo nariui už klausimą. Iš tiesų jūs turbūt žinote, kad mes skatiname šeimas ir šeimynas, šeimų ir šeimynų kūrimąsi, ir tikrai norime spartinti apskritai įvaikinimo procesą. Manome, kad tie skaičiai tikrai gali būti realūs.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamieji kolegos, premjerui ir Vyriausybei už atsakymus.
Rytinį posėdį baigiam. Vakarinis posėdis prasidės lygiai 15 val. Ačiū. (Gongas)
