LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 79
STENOGRAMA

2013 m. rugsėjo 17 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojai
K. KOMSKIS ir J. NARKEVIČIUS

15.10 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo suvaržyti Lietuvos Respublikos Seimo nario Petro Gražulio laisvę sudarymo" projektas Nr. XIIP-104 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

     PIRMININKAS (K. KOMSKIS, TTF). Skelbiu vakarinio posėdžio pradžią. 2-1 klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo suvaržyti Lietuvos Respublikos Seimo nario Petro Gražulio laisvę sudarymo" projektas Nr. XIIP-104. Kolegos, buvo pasiūlyta sudaryti komisiją iš 12 Seimo narių ir komisijos pirmininku buvo išrinktas M. Zasčiurinskas, pavaduotoju S. Šedbaras. Kviečiame komisijos pirmininką M. Zasčiurinską. (Balsai salėje) A, prieš tai reikėtų patvirtinti. Kolegos, jie išsirinko, o mes dabar patvirtinsime, taip supratau. Prašom.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Teikiu Seimo nutarimo projektą, kurio 1 straipsniu sudaroma laikinoji komisija. Komisija sudaryta iš 12 Seimo narių. Ar reikia juos išvardinti? (Balsai salėje) Nereikia, žinote. Yra 12 Seimo narių. 3 straipsniu yra teikiamas siūlymas komisijos pirmininku paskirti M. Zasčiurinską, komisijos pirmininko pavaduotoju - S. Šedbarą. Siūloma komisijai pavesti atlikti darbą ne vėliau kaip iki spalio 7 d. Nutarimas įsigalioja nuo priėmimo dienos. Prašau jūsų pritarti.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti vienas Seimo narys. K. Kuzminskas. Prašom.
     K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, sudaryta laikinoji komisija dėl sutikimo suvaržyti Lietuvos Respublikos Seimo nario P. Gražulio laisvę. Kaip jūs manote, ar tada, kai buvo minėjimas ir kai jį pargriovė ant žemės ir nešė, ar tada nebuvo suvaržyta jo laisvė, ar nepavėluotas mūsų komisijos sudarymas? Ačiū.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Ačiū. Žinote, šis nutarimas yra teikiamas vykdant atitinkamą Seimo statuto straipsnį, toks yra konstitucinis reikalavimas ir Statuto reikalavimas. Todėl ji ir sudaryta. Komisija pati nuspręs, priims sprendimą vienu ar kitu klausimu.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūs atsakėte į visus klausimus. Kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti? Balsuojame. Kas pritaria šiam nutarimui, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš. Pateikimas.
    Užsiregistravo 89 Seimo nariai, balsavo 89: už - 72, prieš - 4, susilaikė 13. Po pateikimo pritarta.
    Svarstymo stadija. Kolegos, gal galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Galime.
    Priėmimo stadija. Pastraipsniui. Ar galime pritarti dėl 1 straipsniui? Ačiū. Pritarta. 2 straipsniui galime pritarti? Pritarta. 3 straipsniui galime pritarti? Galim. Ačiū. Ir 4 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Galim. Ačiū. Balsuojame dėl viso nutarimo. Kas balsuoja už, tas pritaria sprendimo projektui, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio nutarimo priėmimas

    Užsiregistravo 89 Seimo nariai, balsavo 89: už - 72, prieš - 4, susilaikė 13. Sprendimo projektui yra pritarta. (Gongas)

15.15 val.
    Valstybės tarnybos įstatymo 25 straipsnio, 1 priedo pakeitimo ir kai kurių su jais susijusių įstatymų pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIIP-994, Teisėjų atlyginimų įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-995, Teisėjų atlyginimų įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-996, Specialiųjų tyrimų tarnybos statuto 30 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-997, Tarnybos Kalėjimų departamente prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos statuto pakeitimo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-998, Civilinės krašto apsaugos tarnybos statuto 20 straipsnio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-999, Lietuvos Respublikos valstybės tarnybos įstatymo 25 straipsnio, 1 priedo pakeitimo ir kai kurių su jais susijusių įstatymų pripažinimo netekusiais galios įstatymo, Lietuvos Respublikos teisėjų atlyginimų įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos teisėjų atlyginimų įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos specialiųjų tyrimų tarnybos statuto 30 straipsnio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos tarnybos Kalėjimų departamente prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos statuto pakeitimo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos civilinės krašto apsaugos tarnybos statuto 20 straipsnio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo įgyvendinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1000 (pateikimas)

    Kolegos, 2-2a klausimas - Valstybės tarnybos įstatymo 25 straipsnio, 1 priedo pakeitimo ir kai kurių su jais susijusių įstatymų pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIIP-994. Pranešėjas - R. Šadžius. Kartu ir lydimieji įstatymai 2-2b, 2-2c, 2-2d, 2-2e, 2-2f, 2-2g. Iki klausimo 2-3. Prašom, ministre, jūsų tribūna.
     R. ŠADŽIUS. Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, Vyriausybė teikia paketą įstatymų projektų, kurių paskirtis yra įgyvendinti visiems žinomą Konstitucinio Teismo nutarimą, kuriuo ankstesnės Vyriausybės siūlymu ankstesnio Seimo priimtas Valstybės tarnautojų ir teisėjų atlyginimų mažinimo būdas pripažintas prieštaraujančiu Konstitucijai. Konstitucinis Teismas nurodė, kad atlyginimus buvo galima mažinti esant sunkmečiui, tačiau tik proporcingai, t. y. vienodu procentu visiems. Jis netgi nurodė būdą, teisėtą, Konstitucinio Teismo nuomone, būdą, kuriuo buvo galima tą atlikti mažinant bazinį dydį, kuris buvo sumažintas nuo 490 Lt iki 450 Lt. Tuo būdu Konstitucinis Teismas pripažino, kad pareiginės algos koeficientai, taip pat priedų už kvalifikacinę kategoriją ir už kvalifikaciją dydžiai, kurie buvo sumažinti 2009-2010 m., šios įstatymo nuostatos prieštarauja Konstitucijai ir Konstitucinio Teismo nutarimu nuo spalio 1 d. tie laikini sumažinimai, kurie turėjo galioti iki šių metų pabaigos, praranda teisinę galią.
    Vyriausybė gana ilgai svarstė visus įmanomus būdus, kaip būtų galima įgyvendinti šį Konstitucinio Teismo nutarimą. Tai iš tikrųjų nelengva, kadangi, pirma, reikėjo pasirinkti atitinkantį teisę būdą, atitinkantį Konstitucinio Teismo nutarimo būdą, antra, reikėjo pasirinkti tokį būdą, kuris būtų mažiausiai skaudus finansine prasme valstybei, tai yra kuris būtų pakeliamas mūsų valstybei finansine prasme, ir, trečia, buvo būtina pagalvoti, kokios šitų sprendimų socialinės pasekmės, kad priimdami vienus sprendimus mes neperkeltume socialinės neteisybės į kitus santykius. Todėl siūlomas įstatymų paketas susideda iš kelių įstatymų pakeitimų, kuriuose laikini koeficientų ir kvalifikacinių priedų sumažinimai, kurie turėjo galioti iki gruodžio 31 d., pataisant datą, galios iki rugsėjo 30 d.
    Labai svarbus įstatymas 2-2g - visų šitų įstatymų įgyvendinimo įstatymas. Nesustosiu plačiau prie tų įstatymų, kurie sutrumpina sumažintų koeficientų galiojimo terminą, sustosiu prie įstatymo, kuris nurodo, kaip mes galėsime įgyvendinti šitą įstatymą. Iš tiesų jau nuo spalio 1 d. mes būsime priversti apskaičiuoti didesnius atlyginimus teisėjams, valstybės tarnautojams ir statutiniams valstybės tarnautojams, kuriems buvo sumažinti koeficientai. Pabrėšiu, tai nėra atlyginimai, kuriuos šie asmenys gavo iki krizės. Tai atlyginimai mažesni, nes taikomas bazinis dydis tėra 450 Lt, o ne 490 Lt, kaip buvo 2008 m.
    Apskaičiuojant šituos atlyginimus, be abejo, gali atsitikti taip, kad pritrūks, greičiausiai pritrūks 2013 metų biudžete numatytų darbo užmokesčio fondo lėšų. Todėl Vyriausybė siūlo įgyvendinimo įstatyme nustatyti specialią normą, kad lėšos, sutaupytos pagal kitus straipsnius, būtent paprastosios lėšos paprastosioms išlaidoms, na, pavyzdžiui, inventoriui įsigyti, einamajam remontui, komandiruotėms ar panašios lėšos, kad jas taip pat būtų galima panaudoti išmokant jau nuo spalio 1 d. padidintus atlyginimus. Gruodžio mėnesį iš tikrųjų tas klausimas iškils ir greičiausiai iš darbo užmokesčio fondo pavyks sumokėti, jeigu nėra sutaupytų darbo užmokesčio lėšų, pavyks sumokėti žmonėms avansus. Visiškai atsiskaityti gruodžio mėnesį reikalinga šita teisės norma, kurią ir siūloma įtvirtinti specialiu įstatymu, specialiu įgyvendinimo įstatymu. Tą gali padaryti tik Seimas.
    Mūsų skaičiavimais, mes iš 34 mln. Lt, kuriais įvertiname tą darbo užmokesčio trūkumą, atkūrus koeficientus, gana didelę dalį galėsime surinkti iš institucijų sutaupytų lėšų, tačiau ne visoms institucijoms tai pavyks. Todėl 2014 m. biudžete šiuo įgyvendinimo įstatymu yra siūloma Vyriausybei numatyti specialią programą, iš kurios būtų galima institucijoms išmokėti likutį taip, kad institucijos galėtų atsiskaityti su savo darbuotojais jau 2014 m. pradžioje, siūlomas terminas kovo 1 d. Aš manau, kad institucijos ir Vyriausybė pasirūpins, kad tai įvyktų kur kas greičiau. Ir sumokėti socialines draudimo įmokas iki sausio 15 d.
    Tai tokia šių įstatymų esmė. Šie įstatymai paliečia tik tris kategorijas žmonių, gaunančių atlyginimą iš valstybės ir savivaldybių biudžetų, tai yra teisėjus, valstybės tarnautojus ir statutinius valstybės tarnautojus. Jų yra gana daug, maždaug 60 tūkst. žmonių. Galbūt ne visiems nuo spalio 1 d. padidės atlyginimas, nes didės atlyginimas pirmiausia tiems, kurių kategorijos didesnės, antra, tiems, kurie turi kvalifikacines klases. Mūsų skaičiavimais, specialistui, valstybės tarnautojui, 13-os kategorijos specialistui, o tai yra vidutinė kategorija iš dvidešimties valstybės tarnyboje, turinčiam antrą kvalifikacinę klasę, kurios priedas taip pat buvo sumažintas, jau priskaičiuotas darbo užmokestis padidėtų 340 Lt. Tai juntama suma, žinoma, tai sukelia ir tam tikras biudžetines pasekmes.
    Tačiau nuo sausio 1 d., planuojant 2014 metų biudžetą, neišvengiamai teks spręsti ir kitų asmenų, gaunančių atlyginimą iš valstybės ir savivaldybių biudžetų, klausimą. Tų asmenų yra gana daug. Iš viso tokių asmenų Lietuvoje yra apie 300 tūkst. Tiems kitiems, pavyzdžiui, dirbantiems pagal darbo sutartis savivaldybėse, švietimo srityje, kultūros srityje, socialinėje apsaugoje, taip pat buvo mažinamos proporcijos tarp mažiau kvalifikuotų ir labiau kvalifikuotų specialistų. Ir Konstitucinis Teismas savo nutarime pažymėjo, kad tai nebuvo teisinga. Mūsų skaičiavimais, jeigu mes likviduotume tas disproporcijas, tačiau paliekame atlyginimus, kaip aš minėjau, nepasiekiančius prieškrizinio lygio, nes to mes sau kol kas, deja, finansiškai dar leisti negalime, 2014 m. greta mano minėtų 34 mln. Lt mums prireiktų dar 215 mln. Lt. Tačiau juos mes jau galėtume numatyti, nors tai ir didelė suma, turint omeny kitų metų biudžeto projekcijas, mes juos galėtume numatyti 2014 m. biudžete.
    Dėl kompensavimo mechanizmo. Įgyvendinimo įstatyme yra pavedama Vyriausybei tą kompensavimo mechanizmą, kurį taip pat įsakmiai paminėjo savo nutarime Konstitucinis Teismas, nustatyti, pateikti Seimui iki kitų metų gegužės 1 d. Konstitucinis Teismas pasakė, kad tas mechanizmas turėtų būti nustatytas be nepagrįsto delsimo, siekiant išvengti eilių teismuose. Nepagrįstas delsimas iš tikrųjų neleistinas, tačiau manome, kad gegužės 1 d. terminas pagrįstas. Ir pagrindinis motyvas yra tas, kad apie bet kokį kompensavimą galima kalbėti tik žinant valstybės ekonomines ir finansines galimybes. Tą taip pat yra pabrėžęs savo nutarime, beje, ne vieną kartą, Konstitucinis Teismas. Kitų metų balandžio mėnesį mes turėsime atnaujintas ekonomines prognozes 2015 m. ir kitiems metams. Ir tik tuomet galėsime spręsti, kokios galimybės 2015 m. galbūt dalį tos kompensacijos išmokėti.
    Dėl 2014 m. Mes dabar dirbame su paskutinėmis prognozėmis, bet, vadovaujantis pavasario prognozėmis, 2014 m. valstybė tikrai neturės jokių galimybių išmokėti jokių kompensacijų. Čia pažymėčiau, jūsų žiniai, kad tos eilės teismuose, apie kurias minėjo Konstitucinis Teismas, jau pradėjo formuotis. Man, kaip teisininkui, yra keista. Turėčiau konstatuoti, kad Konstitucinio Teismo įstatymo nuostata, kuri leidžia Konstituciniam Teismui nustatyti vėlesnę nutarimo įsigaliojimo datą, kad įstatymų leidėjas ir valstybės valdžia galėtų pasiruošti šito nutarimo įgyvendinimui, realiai neveikia, nes teismai jau dabar priima ieškinius, kuriuose siekiama prisiteisti kompensacijas už buvusį laikotarpį nuo 2009 iki atitinkamai 2013 metų. Nesant nustatytų principų labai sudėtinga įsivaizduoti, kokiu būdu teismuose šitos bylos bus svarstomos. Tačiau šitoms byloms, deja, yra duodama eiga.
    Labai prašyčiau jūsų pritarti Vyriausybės siūlomiems įstatymų projektams, kadangi, mano nuomone, Vyriausybės nuomone, ta nuostata, aiški nuostata, kada bus pateiktas Seimui kompensacinis mechanizmas, sudarytų galbūt papildomą galimybę ir teismams atidėti bylos nagrinėjimą, šiuo metu tų ieškinių nenagrinėti ir tokiu būdu sugrąžinti teisinį procesą į savus rėmus, nes antraip nekontroliuojami tie teisminiai procesai galėtų kelti labai rimtą grėsmę valstybės finansams.
    Gerbiamieji Seimo nariai, prašyčiau po pateikimo pritarti pateiktiems įstatymų projektams. Atsakyčiau į klausimus.
     PIRMININKAS. Kolegos, norėčiau pasitarti, nes iš tiesų klausimui nagrinėti buvo skirta 45 minutės, pranešėjas jau 15 min. kalbėjo. Ar galėtume sutarti, kad klausinėsime pusę valandos? Ar galime sutarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Kartu, kolega, 30 min. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū.
    Klausia kolega K. Glaveckas. Prašom.
     K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamasis ministre, ačiū už tokį gana išsamų pristatymą. Bet jūs esate ir politikas, kartu ir finansų ministras. Taip. Tai, ką jūs kalbėjote, be abejo, yra labai svarbu, bet dabar procedūriniai dalykai. Kaip žinote, politiniuose sprendimuose, ypač susijusiuose su Seimu, su pinigais, su biudžetu, labai svarbu yra koalicijos arba, kitaip sakant, daugumos sprendimai. Viešojoje erdvėje mes girdime, kad atskiros frakcijos arba koalicijos narės (neminėsiu, bet jūs žinote) pasisako už pensijų grąžinimą, už kitus atstatymus, kompensavimus, o tai iš tikro viršija finansines galimybes. Jūsų išdėstyta pozicija ar atspindi pirmiausia visos koalicijos poziciją? Nes oficialioje erdvėje yra pasakyta, kad jeigu nebus pensijų kompensavimo, tai nebus pritarta šitam dalykui. Tai pirmas dalykas.
    Ir antras klausimas. Ar jūs nematote atsirandančių tam tikru požiūriu grėsmių biudžeto pajamoms dėl, pavyzdžiui, dabartinių įvykių, kurie vyksta Lietuvoje su mūsų eksporto rinkom, su kitom, kas gali taip pat paveikti mūsų biudžeto pajamas, ir metų pabaigoj mes neturėsim tiek daug gerų žinių dėl biudžeto pajamų, kiek dabar turime. Du klausimai. Pirmas, ar jūs turit politinį sutarimą dėl šitų priemonių? Ir antras, ar nematote grėsmių? Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. 15 sekundžių viršijome.
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimus. Aš pateikiau Vyriausybės poziciją. Vyriausybės pozicija buvo patvirtinta vienam Vyriausybės nariui susilaikius, kitiems balsavus už. Dėl koalicijos Seime pozicijos, aš manau, situacija paaiškės visai netrukus. Tikiuosi, kad ji bus palanki... ir dauguma, ir ne tik dauguma bus palanki Vyriausybei. Antrasis jūsų klausimas su šiais įstatymais jokio ryšio neturi.
     PIRMININKAS. Klausia M. Bastys.
     M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis ministre, be abejo, aš palaikau šį Vyriausybės siūlomą projektą. Visi turbūt puikiai suprantame, kad šalies Konstitucija yra pagrindinis įstatymas ir turi būti vykdomas, ypač tais atvejais, kai Konstitucinis Teismas išaiškina, kaip vieni ar kiti klausimai šalyje turi būti sprendžiami. Be abejo, reikia apgailestauti, kad buvusi Vyriausybė, vadovaujama konservatorių, tikrai pridarė daug klaidų ir šiandieną reikia jas visas taisyti, bet aš matau, šiandieną opozicijos lyderis A. Kubilius siūlo ir kitus projektus, kurie pareikalaus dar turbūt apie 20 kartų daugiau lėšų, nei Vyriausybė šiandieną siūlo. (Balsai salėje) Sakykite, ką jūs galėtumėte patarti A. Kubiliui, kad nebūtų daromos tokios šiurkščios klaidos? Dėkoju.
     R. ŠADŽIUS. Ačiū. Gerbiamasis Seimo nary, ačiū, kad jūs palaikote šiuos įstatymų projektus. Tikrai pateikti alternatyvūs įstatymų projektai šitiems prieštarauja, jie prieštarauja ir Konstitucinio Teismo nutarimui. Tokiu būdu, kaip yra siūloma gerbiamojo A. Kubiliaus, tikrai nepavyks pergudrauti Konstitucinio Teismo ir tą įrodo teismų praktika, dabar egzistuojanti teismų praktika. Teismai labai konkrečiai perskaitė šitą Konstitucinio Teismo nutarimą. Dėl patarimų gerbiamajam Seimo nariui A. Kubiliui, žinokit, aš tikrai susilaikysiu nuo jų. Man atrodo, tai būtų paprasčiausiai neetiška. Dovanokit.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia E. Masiulis. Tik labai prašau - trumpi klausimai, trumpi atsakymai.
     E. MASIULIS (LSF). Pagal Statutą, gerbiamasis posėdžio pirmininke.
     PIRMININKAS. Bet jau kai kurie jūsų kolegos viršijo.
     E. MASIULIS (LSF). Gerbiamasis ministre, na, iš tikrųjų Vyriausybė po Konstitucinio Teismo sprendimo atsidūrė tokioj situacijoj, kada yra teisė ir yra teisingumas. Ir šiuo atveju tas būdas, kurį pasirinko Vyriausybė, atspindi teisinį būdą, bet visiškai paneigia teisingumo principą. Pagal dabar siūlomus sprendimus pirmiausia iš šitos situacijos laimi tie valstybės tarnautojai, teisėjai, kurie ir taip turi didesnius darbo užmokesčius. Tuo metu žmonės, kurie dirba pagal sutartis, biudžetinių įstaigų darbuotojai, ir toliau lieka nežinioj, turėdami pačius mažiausius atlyginimus, lyginant su daugiau uždirbančiais. Gerbiamasis ministre, aš noriu jūsų labai konkrečiai paklausti, kokių žingsnių artimiausiu metu Vyriausybė imsis, kad šitas atotrūkis, kuris dabar pasidaro dar didesnis po jūsų pateiktų įstatymų projektų, mažėtų ir kad biudžetinių įstaigų darbuotojų atlyginimai būtų didinami bent jau atkuriant bazinę mėnesinę algą nuo 122 iki 128 Lt? Ir šaltinį, kurį...
     PIRMININKAS. Eligijau, viršijot 10 sekundžių. Pagal Statutą...
     R. ŠADŽIUS. Aš supratau klausimą. Gerbiamasis pirmininke, na, suteikite...
     PIRMININKAS. Duodam. Bet pagal Statutą, pats sakei. Prašau, pabaik.
     E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū. Ir šaltinis, vienas iš šaltinių, kurį siūlo Liberalų sąjūdžio frakcija, yra iš tikrųjų bent 5 % 2014 m. mažinti valstybės tarnautojų skaičių.
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už jūsų klausimus. Dėl diskusijos apie teisę ir teisingumą. Iš tikrųjų gali būti įvairių pozicijų dėl teisingumo, tačiau tik viena pozicija dėl teisės. Vyriausybė privalo vykdyti įstatymus, tai užrašyta Konstitucijoje. Vyriausybė negali pažeidinėti įstatymų. Konstitucinio Teismo įstatyme yra nustatyta Konstitucinio Teismo nutarimų teisinė galia. Mes turime galiojantį nutarimą. Iki to nutarimo mes galėjome ginčytis: taip geriau daryti ar kitaip geriau daryti. Iš tikrųjų kai ankstesnė Vyriausybė teikė tą neproporcingą valstybės tarnautojų darbo užmokesčių mažinimo būdą, tos diskusijos vyko ir teisinės rezervacijos, beje, tuo metu taip pat buvo išsakomos, kad tai rizikinga, kad tai gali būti vėliau pripažinta tam tikru pažeidimu.
    Jeigu pereisime prie teisingumo aspekto, iš tikrųjų vieniems, tiems, kurie daugiau uždirba, dabar padidinti atlyginimą, kitiems galbūt mažiau padidinti ar visai nedidinti, atrodo neteisinga. Tačiau jūs užduokit sau klausimą: o mažinti tiems, kurie dirba kur kas kvalifikuotesnį darbą, kur kas atsakingesnį darbą, kurių pačių kvalifikacija žymiai didesnė dėl to, kad jie turi pirmą kvalifikacinę klasę, ar tai buvo teisinga? Konstitucinis Teismas pasvėrė abi puses, jis priėmė tokį sprendimą, kurį mes privalome vykdyti.
    Dėl biudžetininkų. Mes iš tikrųjų nuo 2014 m. sausio 1 d. likviduosime tas disproporcijas, kurios buvo taip pat padarytos suplokštinant atlyginimų schemas įvairiose švietimo, kultūros ir visose kitose paminėtose biudžetinėse srityse. Ir tą mes iš tikrųjų galime, surėmę pečius ir suradę, išieškoję visus užkaborius ir visas sutaupytas lėšas mobilizavę, mes galime tą padaryti 2014 m., bet tai yra viskas, ką mes galime padaryti būtent 2014 m. Dėl to apie tolesnius darbo užmokesčio kėlimo žingsnius ir valstybės tarnyboje, ir biudžetinėje srityje mes galime šnekėti realiai, įvertinę finansines galimybes, tiktai nuo 2015 m.
     Jūsų ir ne tik jūsų, beje, Ministro Pirmininko, pasiūlymas apsvarstyti 5 % valstybės tarnautojų skaičiaus mažinimą 2014 m. tikrai yra svarstytinas. Tai gali būti rezervas, tačiau šitas rezervas, pažymėčiau, ir tai parodė jūsų atlikta apskričių reforma, atsiranda ne iš karto. Kadangi, mažindamas valstybės tarnautojų skaičių, tu turi išmokėti išeitinę pašalpą, atitinkamai pirmaisiais metais efektas bus mažesnis. Tačiau šitą variantą mes taip pat labai rimtai svarstome.
     PIRMININKAS. Klausia R. Šimašius.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamasis ministre, pirmiausia norėčiau pasakyti tam tikrą pastabą, kad, na, kai jūs sakote, kad privalote vykdyti Konstitucinio Teismo sprendimą, tai yra tiesa, tačiau neužmirškime, kad tas privalomumas, bent jau jums ir jūsų partijai, yra sąlyginis, nes būtent jūsų partijos kolegos per praeitą kadenciją inicijavo šį kreipimąsi, t. y. jūs pasiekėte to, ko norėjote, ir nereikia apsimetinėti, kad tai yra kokia nors nukritusi iš dangaus naujiena. Tiesą sakant, apskritai galėjot ir nelaukti Konstitucinio Teismo, bet turėdami valdančiąją daugumą iš karto pasiūlymus rengti, o ne įstatyti mus į aklavietę, kad dabar skubos tvarka turime tokius svarbius klausimus nagrinėti dėl to, kad Konstitucinis Teismas pritarė jūsų nuomonei.
    O klausimas vis dėlto dėl tų 5 %. Jūs, taip atrodo, kai apie šaltinius šnekat, tarsi stovėtumėt prieš kokią nors didelę komodą, kur daug įvairių stalčiukų, ten komandiruotės, ne komandiruotės, kokie nors dar pirkimai, čia dėliojam, dėliojam, perdėliojam ir staiga - viskas gerai.
     PIRMININKAS. Klausimą prašom.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Tai klausimas: kodėl jūs vis dėlto neįvertinot visų šaltinių, įskaitant ir darbuotojų skaičiaus mažinimą, ypač daug uždirbančių darbuotojų, kas yra akivaizdu. Darbas, kurį pradėjo mūsų ankstesnė Vyriausybė, ne visą užbaigėm, liko ir jums.
     R. ŠADŽIUS. Aš kartoju, kad mes vertiname ir šitą galimybę, ir 2014 m. tai bus svarstoma. 2013 m. mes turime patvirtintą biudžetą, kurį, beje, ir aš padėką už tai išreiškiau čia, iš šitos tribūnos, parengė ankstesnioji Vyriausybė. Mes patobulinom atitinkamai įgyvendindami tam tikras mūsų rinkimines nuostatas, būtent minimalios mėnesinės algos didinimą, tačiau 2013 m. biudžetas yra patvirtintas ir jis turi būti vykdomas. Dėl to šiais metais viskas, ką mes galime, tai manevruoti tomis lėšomis, kurios yra skirtos šiais metais. Kitais metais... kitų metų biudžeto formavimas vyksta ir, be abejo, jis spalio mėnesį persikels ir į Seimą.
     PIRMININKAS. Klausia P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, gerbiamasis ministre, nė vienas teisėjas savo byloje negali būti teisėju. Tačiau šitame Konstitucinio Teismo sprendime gal 9 kartus, jūs pats minėjot, Konstitucinis Teismas mini save, kad jiems pirmiausia reikia atkurti atlyginimus. Ir kaip vertinti tokį Konstitucinio Teismo sprendimą, kai didžiausius atlyginimus gaunantiems jie siūlo atkurti pirmiausia, o mažiausiai gaunantiems vėliau, o kitiems galima ir neatkurti. Apskritai man, kaip žmogui, kaip politikui tikrai tokie teismo sprendimai yra nesuprantami ir labai nesinorėtų balsuoti už tokius sprendimus, kuriuos teikiate priversti tokio Konstitucinio Teismo sprendimo.
     R. ŠADŽIUS. Gerbiamasis Seimo nary, ačiū jums už klausimą. Dovanokite, aš tikrai nesiimsiu vertinti Konstitucinio Teismo nutarimų. Vyriausybė privalo juos vykdyti. Vyriausybė pasirinko šitą būdą kaip patį racionaliausią, todėl labai prašyčiau šitam būdui pritarti dėl mano išdėstytų pristatymo kalboje motyvų.
     PIRMININKAS. Klausia B. Bradauskas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Klausau ir stebiuosi, kaip dešinioji pusė, visą Lietuvą įvėlusi į tą balą, dabar turi sąžinės pasižiūrėti nors per televizorių į akis žmonėms ir kalbėti apie tai, ką jie padarė, bet dabar atvirkščiai. Jūs grąžinkite, jūs padarykite, jūs pakelkite, jūs padidinkite, jūs sumažinkite darbuotojų skaičių. Kur jūs buvote visus ketverius metus? Jūs tiktai varėte į bankrotą Lietuvą, o dabar mes turime semti. Bet ne tai svarbiausia. Svarbiausia yra, ministre, kaip jūs žiūrite... Iš tikrųjų aš palaikau Petro klausimą dėl pačių teisėjų sau priimto teigiamo sprendimo. Bet kaip jūs žiūrite į tai, kad neatsitiktų daugiau tokių kuriozų, kai vienai ar kitai grupei būtų išskirtinai kas nors daroma - grąžinami atlyginimai ar panašiai? Ar nereikėtų, jūsų manymu, tikrai, aš manyčiau, kad tam pritartų ir dešinė pusė, pataisyti Konstituciją vieną kartą, kad Konstitucinis Teismas nereguliuotų valstybės ekonomikos, o tiktai spręstų dėl priimtų nutarimų atitikties Konstitucijai, o dabar išeina, kad Konstitucinis Teismas vadovauja...
     PIRMININKAS. Baigiam. Laikas!
     R. ŠADŽIUS. Ačiū, gerbiamasis Seimo nary. Tikrai įdomu išgirsti emocingą nuomonę. Mano pozicija šioje tribūnoje iš tikrųjų labai nedėkinga. Aš turiu pristatyti Vyriausybės poziciją griežtai vykdant Konstitucinio Teismo nutarimus. Dar kartą kartoju, aš susilaikysiu nuo jų vertinimo.
     PIRMININKAS. Klausia A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, iš tiesų tenka apgailestauti, kad jūs pasirinkote tokį tingų nieko nedarymo kelią, kuris, kaip žinome, yra naudingas ministrams, premjerui ir Konstituciniam Teismui. Jūs galėjote šitų įstatymų ir nepasiūlyti, jų galima ir nepriimti. Pats Konstitucinio Teismo sprendimas, jeigu nieko nebus priimta iki spalio 1 d., jis automatiškai pradės galioti. Jūsų įstatymas nesukuria jokios naujos teisinės normos. Tačiau jo pasekmė yra tokia, kad jūsų atlyginimas ne nuo spalio 1 d., o nuo sausio 1 d. padidės 2200 Lt, premjero - 2500 Lt, o paprasto mokytojo atlyginimas, kuriam nebuvo mažinamas joks koeficientas, padidės 0 Lt. Jūs manote, kad tai yra teisingas sprendimas ar čia tiktai teisėtas?
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Pirmiausia pradedame taisyti jūsų klaidas. Mokytojai iš tikrųjų gauna priedus už kvalifikaciją, šie priedai taip pat buvo koreguojami, ir nuo sausio 1 d. mokytojų atlyginimai taip pat keisis.
    Antras dalykas. Žinoma, Vyriausybė galėjo pateikti tam tikrus pasiūlymus, kad opozicijos lyderio atlyginimas išaugtų 2100 Lt, tačiau Vyriausybė to nepadarė. Šitie įstatymų projektai, kurie dabar ant jūsų stalo ir pateikti jūsų teismui, neliečia nei politikų, nei Vyriausybės narių, nei Seimo narių, nei tam tikrų kitų kategorijų asmenų, kurių atlyginimai yra reglamentuojami kitu įstatymu, kuris taip pat... laikinai buvo sumažinti koeficientai. Jis galioja iki šių metų gruodžio 31 d. Manau, kad Seimas turi laisvę apsispręsti, ką daryti su tuo įstatymu, ir iš tikrųjų aš, kaip teisininkas, manyčiau, kad šiuo atveju Seimas, kuris nustato sau atlyginimą, galbūt galėtų apsispręsti nustatyti jį kol kas mažesnį. Tiesa, ekonominiu požiūriu čia matyčiau mažai prasmės. Teisiniu galėtų, bet tik Seimo nariams.
    Šitie įstatymai, kurie teikiami, aš noriu pabrėžti, palies apie 60 tūkst. žmonių. Valstybės tarnautojus, kurie dirba įvairiose srityse, statutinius valstybės tarnautojus, pareigūnus, kurie taip pat gauna kvalifikacinius priedus. Visi, kurie gauna kvalifikacinius priedus, pajus tam tikrą prieaugį. Visi, kurie turi 11 ir aukštesnę kvalifikacinę kategoriją, pajus atlyginimo padidėjimą. Tai yra iš tikrųjų daugybė žmonių. Tikrai nekalbama apie jūsų paminėtus asmenis nuo spalio 1 d. Nuo spalio 1 d. nei ministrų, nei, deja, Seimo narių atlyginimai nepasikeis.
     PIRMININKAS. Klausia A. Nesteckis.
     A. NESTECKIS (LSDPF). Dėkui pirmininkui. Gerbiamasis ministre, Socialinės apsaugos ir darbo ministerija turi parengti pensijų kompensavimo mechanizmą pensininkams, kas nebuvo padaryta ankstesnės Vyriausybės. Ar nereikėtų įpareigoti Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos tai padaryti iki gegužės 1 d., t. y. kartu su valstybės tarnautojų kompensavimo mechanizmu, nes svarstant nacionalinį biudžetą turi būti subalansuotas ir "Sodros" biudžetas. Ar tai nebuvo svarstyta Vyriausybėje?
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Mes svarstėme visus kompensavimo klausimus. Aš galiu pakartoti, kad 2014 m. iš tikrųjų jokių galimybių kam nors ką nors kompensuoti nėra. Mes turime prisiminti labai paprastą faktą, kad 2013 m. dar galioja Laikinasis socialinių išmokų perskaičiavimo įstatymas, pagal kurį mokamos sumažintos valstybinės pensijos ir išmokos asmenims, slaugantiems visiškos negalios invalidus. Jis galioja iki gruodžio 31 d. Jeigu jis negalios 2014 m., tam taip pat reikės papildomų lėšų - apie 150 mln. Lt. Socialinei sričiai tos papildomos lėšos taip pat bus reikalingos.
    Beje, senatvės ir neįgalumo pensijos jau pasiekė prieškrizinį lygį, o tie atlyginimai, apie kuriuos mes šnekame, galbūt nesmagu klausytis apie valstybės tarnautojų, bet tada pakalbėkime apie mokytojų, mokslo darbuotojų, apie kultūros darbuotojų atlyginimus. Jie taip pat dar nepasieks ikikrizinio lygio. Todėl aš manau, kad šituos kompensavimo klausimus tikrai reikia atidėti kitiems metams. Tuo labiau kad Lietuva dar neišlipo iš krizės, kitaip, nei kai kas paskelbė viešojoje erdvėje. Mes dar nepasiekėme ekonominio išsivystymo lygio, kurį turėjome 2008 m. Todėl šiuos klausimus tikrai reikės svarstyti tik ateityje.
     PIRMININKAS. Klausia...
     R. ŠADŽIUS. Tai yra tiesa. Ji galbūt žiauri, bet tai yra tiesa. Aš ją privalau pasakyti.
     PIRMININKAS. Klausia J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Net po šito Konstitucinio Teismo nutarimo aš buvusios Vyriausybės sprendimą dėl to solidarumo mažinant atlyginimus sunkmečiu vis vien vertinčiau teigiamai. Bent jau buvo pasiskolinta iš tų aukštas pajamas gaunančių pareigūnų, politikų laikinai, sunkmečiu, ta jų atlyginimo dalis, kuri dabar gali būti geresniais laikais po truputį sugrąžinta. Bent jau paskolos pavidalu buvo priimtas solidarumo sprendimas.
    Dabar aš noriu klausti jūsų dėl konkretaus siūlymo. Jūs siūlote atkurti atlyginimus teisėjams, bet, kaip suprantu, nesiūlote to paties dėl prokurorų, nes jie yra kitame įstatyme, kitoje lentelėje. Mes visą laiką tas darbuotojų kategorijas vertiname lygiagrečiai. Tai yra teisinės sistemos dalis. Kaip jausis prokurorai po šitokio Vyriausybės siūlymo?
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Dėl skolos. Manau, jūs būtumėte iš tikrųjų teisus, jeigu ta skola būtų tinkamai įforminta. Šiuo atveju Konstitucinis Teismas, deja, surado labai rimtų teisinių defektų, kurie toliau mums gali pavirsti ir ekonominiais, ir finansiniais defektais.
    Dėl prokurorų. Prokurorų atlyginimai yra reglamentuojami mano minėtomis Valstybės politikų ir pareigūnų įstatymo nuostatomis. Kadangi nuo spalio 1 d. mes ieškome lėšų įgyvendinti Konstitucinio Teismo sprendimą tiek, kiek jis exspressis verbis yra pripažinęs prieštaraujančiais Konstitucijai kelis įstatymus, visus kitus klausimus mes siūlome spręsti nuo sausio 1 d., apimant ne tik prokurorus ir, be abejo, ne tik valstybės tarnautojus, bet visus 300 tūkst. viešajame sektoriuje dirbančių ir iš valstybės ir savivaldybių biudžetų gaunančių asmenų atlyginimus, ištaisant disproporcijas.
     PIRMININKAS. Klausia R. Juknevičienė.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, man visai neblogos prognozės šios Vyriausybės, aš visai pozityviai žiūriu į jus, stovintį tribūnoje ir kalbantį, ir brėžiantį perspektyvas, nes suprantu, kad mano pačios atlyginimas 1 tūkst. 800 Lt padidės esant šiai valdžiai nuo Naujųjų metų. Tai ko daugiau reikia? Vos ne pareiškimą rašyti į Socialdemokratų partiją.
    Mano klausimas būtų toks. Kiek balsų, kiek vietų Seime būtumėte gavę, jeigu prieš rinkimus būtumėte žmonėms aiškiai pasakę, kad krizės metu nereikalingas solidarumo principas, kad krizės metu daugiau uždirbantiems negalima mažinti daugiau nei tiems, kurie sunkiai suduria galą su galu? Kas yra socialiai jautrūs šiame Seime?
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą, gerbiamoji Rasa. Tačiau nenoriu prisiimti svetimų nuopelnų. Tai, kad jums atlyginimas nuo sausio 1 d. padidės 1 tūkst. 800 Lt, yra jūsų nuopelnas, nes jūsų balsais buvo priimti tie įstatymai, kurie galios iki gruodžio 31 d. (Plojimai) Jūs galite, prašom, pratęsti.
     PIRMININKAS. Kolegos, tylos! Klausia A. Sysas.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamasis ministre, pirmiausia aš norėčiau jums padėti ir atsakyti konservatoriams. Mes svarstome Konstitucinio Teismo sprendimą, kurį jis priėmė dėl Administracinio teismo kreipimosi. Socdemų kreipimasis dar guli ir ten dar yra nesvarstyti tie dalykai, kur jūs atėmėte pinigus iš neįgaliųjų, globos, rūpybos, iki šiol yra sumažinta, ten daug pridarėte. Todėl, kai jūs klausiate, jūs galite neatsakinėti, čia yra pačių teismų problema, jie kreipėsi į Konstitucinį Teismą, yra sprendimas.
    Mano klausimas apie tai, ką šneka konservatoriai, nors jie patys užkėlė tuos įstatymus kadaise, 2007 m., turiu net stenogramas, kur ponas A. Kubilius moko mane, kai aš sakau, kad truputį per aukštai šokam, nes žemai krisim, tai jis sakė, kad galima užkelti kiek nori.
    Mano klausimas. Buvo dviejų ministerijų sudaryta darbo grupė dėl galimų lėšų suradimo dėl visų darbo užmokesčių padidinimo ir sprendimo klausimų. Ar darbo grupė nors kiek svarstė Progresinių mokesčių įstatymą? Žinau jūsų nuostatą, aš jūsų nuomonės neklausiu, aš noriu paklausti, ar darbo grupė svarstė ir kokie yra rezultatai? Labai ačiū.
     R. ŠADŽIUS. Mokesčių darbo grupė, kuri buvo sudaryta premjero, progresinių mokesčių tarifų, progresinio tarifo klausimo nesvarstė. Tačiau, kaip aš jau esu minėjęs pristatydamas mokesčių įstatymų paketą, šita mintis tikrai nėra nurašyta ir, be abejo, reikia tęsti darbą toliau. Tačiau, žinoma, svarstydami kitų metų biudžetą mes dabar susidūrėme su problema, kurią sukūrė Konstitucinio Teismo sprendimas, o greičiau galbūt tie sprendimai, kurie buvo anksčiau priimti ir kurie dabar pripažinti nekonstituciniais, kadangi iš tikrųjų darbo užmokesčio dinamikos klausimus metų pradžioje mes matėme truputį kitaip. Labai panašiai, beje, kaip pasiūlė gerbiamieji A. Kubilius ir R. J. Dagys savo siūlymuose, būtent dalinį koeficientų atkūrimą, nes mes pripažįstame, kad tai reikia daryti, ir nedidelį bazinio dydžio padidinimą, tikrai nedidelį. Ne tokį, kaip jūsų, kuris kainuotų beveik 600 mln. Lt. Tačiau Konstitucinio Teismo sprendimas iš tikrųjų suteikė tam tikrą aiškumą, ką mes pirmiausia turime daryti ir ką mes turime atidėti vėlesniam laikui.
    Tačiau progresinio mokesčio tarifo klausimas, kartoju, iš darbotvarkės nėra išbrauktas.
     PIRMININKAS. Klausia A. Dumbrava.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Gerbiamasis ministre, ar mes galėtume pasiųsti žinią mūsų gyventojams, kad vis dėlto nuo 2015 m. mes galėsime imtis senatvės pensijų kompensavimo, statutinių pareigūnų pensijų atkūrimo, daugiavaikių, neįgalių žmonių ir taip toliau? Šioje kadencijoje ar mes pradėsime tą daryti? Norėtųsi išgirsti atsakymą. Ir kaip tie atkūrimai paveiks mūsų įstojimą į euro zoną? Ar mes nepažeisime Mastrichto kriterijų, kaip jums atrodo? Ačiū.
     R. ŠADŽIUS. Labai ačiū už klausimą. Labai atvirai pasakysiu, kad kol kas aš toks drąsus siųsdamas žinutes nebūčiau, nes 2015 m. situacija bus aiškesnė tik kitų metų balandžio mėn., kai mes vadovaudamiesi Europos Komisijos, Tarptautinio valiutos fondo įžvalgomis galėsime suformuoti ir savo šaliai ekonomines prognozes, kurios labai priklauso ir nuo to, kokia situacija, ekonominė situacija, bus tose šalyse, į kurias mes eksportuojame savo produkciją. O tai daug Europos Sąjungos šalių. Todėl konkrečių pažadų dabar tikrai niekas dalyti negali. Pažadų dalijimas, kad štai kompensuosime tais metais tą, kitais metais aną, būtų absoliučiai tuščias populizmas.
    Aš manau, kad šita Vyriausybė, tęsdama, beje, ankstesnės Vyriausybės tokią kietą fiskalinės politikos, fiskalinės drausmės laikymosi liniją, turi labai atvirai sakyti, kas galima, ko negalima. Jeigu mes prisiimtume nerealių įsipareigojimų, t. y. prisižadėtume, kad grąžinsime tam tą, anam aną, gali atsitikti taip, kad mums tektų tam papildomai skolintis, bet skolinimasis jau būtų daug brangesnis. Ir dalį pinigų išdalinę kaip kompensacijas, antra tiek mes turėtume sumokėti kaip palūkanas užsienio bankams. Tai tikrai ne tas kelias, kuriuo mes turime eiti.
    Kaip ir Konstitucinis Teismas, beje, nurodė, mes turime, šnekėdami apie bet kokias kompensacijas, pirmiausia įvertinti ekonomines, finansines šalies galimybes. Beje, Konstitucinis Teismas finansų sistemos stabilumą ir perteklinio deficito nebuvimą įvertino kaip Konstitucijos ginamas vertybes. Aš manau, kad ta mintis turėtų būti priimtina visiems šiuose rūmuose.
     PIRMININKAS. Klausia K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš du klausimus vienu paklausiu. Pirmas klausimas. Mane labai suglumino Konstitucinio Teismo sprendimas, kuris pasakė, kad per krizę labiausiai nukentėjo teisėjai. Labiausiai nuskriausti ir jeigu kam reikia labiausiai grąžinti, kompensuoti, tai jiems. Krizės akivaizdoje valdančioji koalicija elgėsi kaip socialdemokratai, man tai buvo sunku priimti, nes esu dešinysis žmogus. Lygiai taip pat dabar labai sunku priimti socialdemokratų tyčiojimąsi, patyčias arba nesolidarumą dėl tų socialdemokratinių sprendimų, kurie buvo priimti. Ar esate socialdemokratas, vienas klausimas? Ar tebesate socialdemokratas?
    Kitas klausimas. Ar teisėjų atlyginimų didinimas ateityje arba dabar nepažeis jų nepriklausomybės? Jeigu mažinimas pažeidžia, tai išeitų logiškai - ir didinimas pažeidžia. Tai įšaldykime jų atlyginimus ir pamirškime teisėjus. Gal tada bent čia galime sutarti. Įšaldykime kažkokio lygio.
     PIRMININKAS. Ačiū.
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už abu klausimus. Tačiau, deja, abu susiję su Konstitucinio Teismo oficialiai suformuotos konstitucinės doktrinos vertinimu. Aš tokiais vertinimais iš šitos tribūnos tikrai neužsiimsiu, dovanokit. Yra suformuota Konstitucinio Teismo doktrina apie teisėjų atlyginimus ir teisėjų atlyginimų ir jų materialinio aprūpinimo sąsajas su teismų nepriklausomumu, mums visiems šita konstitucinė doktrina yra privaloma, nes taip nurodo Lietuvos Respublikos Konstitucija ir Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo įstatymas.
     PIRMININKAS. Klausia R. Markauskas.
     R. MARKAUSKAS (DPF). Atsiprašau, atsisakau, jau visko paklausė.
     PIRMININKAS. Klausia V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Aš atsisakau, nes gerbiamasis B. Bradauskas mano klausimą uždavė.
     PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis finansų ministre, klausykite, man neaišku, koks pasirinktas teisingumo teisinis kelias? Pirmiausia nuo Konstitucinio Teismo teisėjų. Balsuodama už juos aš dabar susilaikysiu. Jie patys sau priima sprendimus. Ar Vyriausybei nekilo noras ištaisyti šitą jų klaidą? Kodėl nepradedate nuo policijos, kodėl nepradedate nuo pensininkų, galų gale tremtinių? Tremtiniams dar po 10 ar po 20 litų negrąžinta, o čia dar tokią kastą teisėjų jūs siūlote premijuoti?
     R. ŠADŽIUS. Ačiū, gerbiamoji profesore. Mes tikrai nepamirštame jūsų paminėtų darbuotojų kategorijų. Pirmiausia policininkai. Tie įstatymų pakeitimai ir tas mechanizmas, kaip sumokėti atlyginimą, apskaičiuotą pagal atkurtus koeficientus, taikomas taip pat policijos pareigūnams. Ir policijos pareigūnai, kurie turi atitinkamas pareigines kategorijas ir kvalifikacinius priedus, pajus šitą padidėjimą jau nuo spalio 1 d. Tos socialinės kategorijos, kurias jūs minėjote, iš tikrųjų tai yra tie žmonės, apie kuriuos aš ką tik sakiau, kalbėdamas apie Laikinąjį socialinių išmokų sumažinimo įstatymą, kuris baigia galioti gruodžio 31 d. Šita Vyriausybė, aš, kaip finansų ministras, formuojant biudžetą, laikysiu savo garbės reikalu užtikrinti, kad to įstatymo pratęsti daugiau nereikėtų. To įstatymo, kuris buvo priimtas, jūs žinote, kada, ir žinote, kieno balsais. Taigi šito įstatymo nereikėtų pratęsti, bet tai taip pat kainuoja labai rimtus pinigus, apie 150 mln. Lt per metus.
     PIRMININKAS. Paskutinis klausia R. Kupčinskas.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis ministre, be abejo, Konstitucinio Teismo sprendimai, nutarimai turi būti vykdomi ir tinkamai reaguojama, bet vis dėlto aš norėčiau atkreipti ir Finansų ministerijos dėmesį į tai, kad tie žmonės, kuriems dėl tos bendros krizės sumažinti atlyginimai, kurie gavo mažus atlyginimus, daugelis iš jų buvo priversti įsiskolinti, ypač už komunalines paslaugas, ir tos skolos visą laiką didėjo. Tai socialinio teisingumo požiūriu, vis dėlto turėtų būti atkreiptas dėmesys į labiausiai ir sunkiausiai gyvenančius gyventojų sluoksnius, o ne vien tik į tai, kam privalu didinti vienaip ar kitaip atlyginimą, kuris buvo sumažintas. Ačiū.
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Tačiau, gerbiamasis Seimo nary, aš priminčiau, kad šita Vyriausybė, koreguodama jūsų parengtą 2013 m. biudžetą, būtent tą pirmą žingsnį ir žengė, padidindama minimalią mėnesinę algą, tai yra rūpindamasi tais, kurie uždirba mažiausiai. Antra vertus, birželio mėnesį, pateikdamas jūsų po to priimtą Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo pataisų paketą, aš sakiau, kad tas neapmokestinamojo pajamų dydžio parametro padidinimas taip pat vienas iš faktorių, padedantis 2014 m. gauti didesnes pajamas būtent mažiausiai uždirbantiems žmonėms, kad ir kur jie dirbtų, ar privačiame, ar viešajame sektoriuje. Lygiai taip pat suvienodindami gyventojų pajamų mokesčio lengvatą šeimoms, auginančioms vaikus, padidindami už pirmąjį vaiką duodamą lengvatą nuo 100 Lt iki 200 Lt pajamų, mes taip pat siekiame būtent to paties tikslo, t. y. padėti tiems, kuriems sunkiausia verstis, būtent jaunoms šeimoms, auginančioms vaikus. Tai mes tikrai rūpinamės ir šitomis gyventojų kategorijomis. Tas sprendimas, kuris jums siūlomas, tai yra vienas sprendimas. Jeigu būsite sąžiningi, jūs matysite visą kompleksą politinių ir praktinių finansinių sprendimų, kuriuos siūlo šita Vyriausybė ir kuriems jūs po to pritariate. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui finansų ministrui R. Šadžiui. Motyvai dėl viso. Už - P. Gražulis. Kolegos, kalbėsime iš karto dėl visų, leisime po keturis kalbėti už ir prieš.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, šis Konstitucinio Teismo sprendimas yra nesuvokiamas žmogui, kai jie siūlo atkurti pirmiausiai patiems sau atlyginimus, o tiems, kurių atlyginimai mažiausi, siūloma atkurti vėliau. Aš, kaip žmogus ir kaip politikas, manau, kad galbūt Seimui ir Vyriausybei reikėtų pasileisti, o Konstitucinis Teismas turėtų vadovauti mūsų valstybei. Šiandien ministras, atsakydamas į klausimus, atsakė: aš gyvenu teisinėje valstybėje, Konstitucinio Teismo sprendimų aš nekomentuoju, juos tik vykdau. Gerbiamieji, taip, iš tikrųjų priimtas sprendimas. Kaip A. Kubilius paaiškino, jeigu Seimas nesiimtų jokių veiksmų, automatiškai gali duoti į teismus, prisiteisti atlyginimus, ir dar net neišmokėtus atlyginimus. Tokiu atveju mūsų valstybė iš viso patenka į kažkokį finansinį chaosą. Gerbiamieji, atrodo, reikėtų spręsti šitą problemą, bet kaip žmogus vėl sakau, matydamas tokį Konstitucinio Teismo sprendimą, nors ir kalbu už, bet kadangi nėra tokios nuostatos, kad galėtum kalbėdamas už susilaikyti, tikrai ranka nekyla balsuoti už tokį Konstitucinio Teismo sprendimą. Kitas dalykas, aš noriu pasakyti vieną mintį, galų gale galbūt Konstitucinio Teismo teisėjai turėtų būti visuomenės renkami, gal tada jie priims atsakingesnius sprendimus, o ne kaip dabar: pastato prieš Tautą Seimą, o Seimas turi balsuoti už tokius gana prieštaringus įstatymus, vykdydamas Konstitucinio Teismo sprendimą.
     PIRMININKAS. Iš tiesų nelabai supratau, ar tai už, ar prieš. Prieš - E. Masiulis.
     E. MASIULIS (LSF). Mielieji kolegos, pasiklausius šios dienos diskusijų ir ministro atsakymų į klausimus, susidaro toks įspūdis, kad iš tikrųjų valstybės biudžetas jau yra perteklinis, pinigų turime, kiek tik galime panešti, daliname į kairę ir į dešinę. Tai aš vis dėlto siūlyčiau tikrai neatsipalaiduoti ir labai atsakingai vertinti situaciją. Ir tikrai tiems žmonėms, kurie moka mokesčius, tiems žmonėms, kurie atneša tuos pinigus į biudžetą, dar taip šviesiai visa tai neatrodo. Ir bet kokie sprendimai, didinantys valstybės išlaidas, gali turėti ne visai gerų pasekmių ateityje.
    Kalbėdamas apie Konstitucinio Teismo sprendimo įgyvendinimą, aš apgailestauju, kad Vyriausybė pasirinko tokį mechaninį Konstitucinio Teismo sprendimo įgyvendinimo kelią ir nepaieškojo subtilesnių ir socialiai teisingesnių sprendimų. Iš tikrųjų buvo galima pasiūlyti palaipsniui įgyvendinti Konstitucinio Teismo sprendimą, palaipsniui atkurti koeficientus teisėjams, valstybės tarnautojams, bet kartu surasti galimybes padidinti bazinį mėnesinį atlyginimą tiems žmonėms, kurie šiandien dirba kultūros sektoriuje, socialinės apsaugos sektoriuje ir gauna pačias mažiausias lėšas. Taigi mes šiandien matome, kad pirmiausia socialdemokratai, kurie labai daug kalbėjo apie socialinį teisingumą, šito savo pagrindinio, pamatinio principo nesilaiko.
    Todėl manau, kad tikrai kur kas geresnis kelias yra mažinti valstybės tarnautojų skaičių 5 %. Tai yra tikrai įmanoma padaryti, kaip parodė ir ankstesnės Vyriausybės pavyzdžiai. Šitas sutaupytas lėšas skirti būtent mažiausiai uždirbančių atlyginimams padidinti ir kartu sinchroniškai palaipsniui atkurti daugiau uždirbančių pareigūnų koeficientus. Aš manau, kad tai būtų subalansuotas, finansiškai atsakingas kelias ir leidžiantis pasiekti optimalių sprendimų valstybės tarnyboje.
     PIRMININKAS. Motyvai už - A. Sysas.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Labai keista girdėti, kai buvę ministrai, Ministras Pirmininkas elementariai užmiršo tai, ką jis, padėjęs ranką ant Konstitucijos, kalbėjo, kad laikysis įstatymų ir Konstitucijos, ir dabar laisvai interpretuoja Konstitucinio Teismo sprendimus. Ir man jie nepatinka, bet tada reikia keisti Konstituciją, o nekaltinti Konstitucinio Teismo teisėjų, kurie vadovaujasi tuo dokumentu, kurį mes priėmėme. Ir visiškai nesuprantama, kaip prieš penkerius metus tas pats A. Kubilius, tas pats E. Masiulis socialiai neteisingai didino atlyginimus ir sakė, kad tai teisinga. Bazinius dydžius valstybės tarnautojams kėlė po 70 Lt, o dirbantiems pagal darbo sutartį - 7 Lt. Tada jie socialinio teisingumo nematė. Po penkerių metų praregėjo, tai aš džiaugiuosi, kad nors po penkerių metų praregima. Bet, gerbiamieji, tai, ką pasiūlė dabartinė Vyriausybė, yra tik tos galimybės, kurios šiandien leidžia išsisukti iš tos situacijos, kai konservatoriai su liberalais užsispyrusiai negirdėjo, ką sakė opozicijoje būdami socialdemokratai čia, šitoje salėje: nedarykime šitų žingsnių, taip buvo parašyta ir Konstitucinio Teismo nutarime. Bet į viską spjovėte ir dabar dar turite sąžinės auklėti kitus, kurie jums sakė pastabas, kad taip nereikia daryti. Todėl siūlau pritarti ir toliau nediskutuoti.
     PIRMININKAS. Motyvai prieš - A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš tikrai raginu balsuoti prieš, nes šie svarstomi įstatymai nieko naujo neduoda. Paprasčiausiai pats Konstitucinio Teismo sprendimas įsigalios nuo spalio 1 d. Vyriausybė iš tikrųjų pasirinko tokį tinginio kelią, neieško kokių nors sprendimų. Mes pasiūlėme sprendimus, manau, jie atitinka Konstituciją ir iš tikrųjų atitinka tą bendrą Konstitucijos dvasią, kuria mes nuo pat 1992 m. tikėjome, kad solidarumas yra pamatinė vertybė. Aš ir toliau lieku tos vertybės šalininku. Jeigu Konstituciniam Teismui kas nors neaišku, kad solidarumas yra pati svarbiausia vertybė, vadinasi, reikia keisti Konstituciją. Bet dalyvauti priimant tokį sprendimą, po kurio premjerui ir Konstitucinio Teismo pirmininkui, ir Seimo Pirmininkui atlyginimas automatiškai padidės 2500 Lt, ministrams padidės 2220, Seimo nariams 1800, o eilinis valstybės tarnautojas, gaunantis 2000 Lt, turintis žemesnę negu 11 kategoriją, kuriam jokie koeficientai nebuvo mažinami, iš viso šio Vyriausybės tariamo rūpesčio žmogumi gaus nulį, aš tikrai negaliu pritarti. Gerbiamieji kolegos, aš tikrai raginu nepritarti šitokiam sprendimui, nes mūsų valstybė gyveno, gyvena ir turės gyventi remdamasi esminiu solidarumo principu.
     PIRMININKAS. Motyvai už - V. Baltraitienė.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ačiū. Iš tiesų man įdomiai čia klausosi viskas, ką kalba dešinioji pusė. Aš labai gerai atsimenu, kai prieš keletą metų Eligijus pasakė, kad tik durnius gali dirbti už 5000, šiandien jis jau viską apverčia antraip. Iš tikrųjų valstybės tarnybos mes negalime sumenkinti. Taip, žmonėms buvo sumažinti atlyginimai, bet šiandien mes šnekame apie padidinimą. Ne atlyginimų padidinimas, tai yra grįžimas į ankstesnę situaciją, kokia buvo. Tai gal apie tai ir šnekėkime, kad atlyginimų niekam nedidina, grąžina į prieškrizinę situaciją, kokia buvo. Ir tai negrąžina, nes bazinė alga nedidėja. Pati Vyriausybė, dirbusi anoje kadencijoje... Kiek kartų buvo sakoma, kad peržiūrėkite 511 nutarimą, kuris reglamentuoja žmonių, dirbančių pagal darbo sutartį viešajame sektoriuje, atlyginimus. Ar buvo nors vienas žingsnelis žengtas, kad tai būtų padaryta, peržiūrėta? Turėjote ketverius metus laiko ir galėjote kokius nors žingsnius daryti. O dabar norite, kad šita Vyriausybė iš karto per metus viską ir sutvarkytų. Taip, šiandien yra vykdomas Konstitucinio Teismo sprendimas. Mes čia galime muštis į krūtinę, šaukti ar ką daryti, bet tai yra teismo sprendimas, kurį privalome vykdyti. Jeigu jis nebūtų vykdomas, aš manau, kad iš karto atsirastų kalbos, kad pažeidinėjame Konstituciją. Aš iš tiesų siūlau pritarti šiems pateiktiems projektams ir visiems bendromis jėgomis ieškoti lėšų, kaip padidinti atlyginimus dirbantiems pagal darbo sutartį viešajame sektoriuje. Jų atlyginimai iš tikrųjų yra labai maži ir turime rasti galimybių, kaip bent kiek, kokia nors dalimi padidinti jiems atlyginimus jau kitais metais. Tiek kultūros darbuotojams, tiek socialiniams darbuotojams, tiek švietimo darbuotojams, visiems tiems, kurių Konstitucinio Teismo sprendimas nepaminėjo. Siūlau balsuoti už ir baigti čia vieniems kitus kaltinti.
     PIRMININKAS. Motyvai prieš - K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Dar niekada nemačiau tokio ideologinio bejėgiškumo, ypač socialdemokratų stovykloje. Socialdemokratams pritrūko trijų dalykų. Pirma, pritrūko ideologinio nuoseklumo ginant vargingiausių, neturtingiausių žmonių interesus. Antra, jiems pritrūko politinio įžvalgumo, nes buvo galima ieškoti įvairių sprendimų, net ir keičiant Konstituciją, bet išlaikant socialdemokratinį principą, kuriuo kažkodėl vadovavosi konservatorių ir liberalų Vyriausybė praeitoje kadencijoje. Ir trečias dalykas, svarbiausia, ko pritrūko, tai moralės. Paimti prisidengti ir vaizduoti, kad nesuprantama, prisidengti Konstitucinio Teismo pametėtu figos lapeliu, tai yra nemoralu, nes tas figos lapelis atsiduoda labai blogais dalykais. Konstitucinis Teismas buvo teisėjas savo paties byloje, kas yra visiškai nepriimtina. Jau 2010 m., kai buvo sprendžiamas teisėjų atlyginimų reikalas, jau tada pakvipo labai bloga praktika, kada Konstitucinis Teismas neleidžia niekam pajudinti jų pensijų, o patys gali tik didinti, kai nutarė, kad yra pažeidžiama jų nepriklausomybė, jeigu atlyginimas yra mažinamas, o jeigu didinamas, suprask, nepažeidžiama. Kada priima alogišką sprendimą, kur sako, kad atlyginimų proporcijos 2008 m. yra kažkokia konstitucinė vertybė, bet 2009 m. proporcijos, kurios pasikeičia, jau ne konstitucinė vertybė. Tai palaukite, tos proporcijos juk yra čia priimamos, taip ad hoc pasižiūrint į lubas iš esmės, atrandant politinį kompromisą. Tai kodėl vienas politinis kompromisas yra blogas, kitas yra geras? Absoliučiai jokios logikos čia negalima atrasti ir sako, kad tai yra gerai. Tai kokios moralės reikia būti socialdemokratui, kad palaikytų tokį sprendimą?
     PIRMININKAS. Kęstuti, laikas. Ačiū. Motyvai už - B. Bradauskas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Paklausius paskutinio kalbėtojo kalbos mums kyla išvada pagal liaudies išmintį, kad dešinėje pusėje yra bent keletas žmonių, kurie pasidarė operaciją ir įsidėjo kiaulės akis. O su kiaulės akimis gali eiti kur nori, žiūrėti kur nori, jokios moralės principai nebegalioja. Priimdami idiotiškus sprendimus 2008 m., neįsiklausėte į mūsų patarimus ir tada, atsiprašau, (...), tada reikėjo iš karto pateikti Konstitucijos pakeitimus ir mes būtume palaikę tuos pakeitimus, kad nereikėtų grąžinti to, ką jūs visą laiką pridarote. 2000 m. palikote milžiniškas skolas, dabar paliekate milžiniškas skolas, vidaus skolą, aš nekalbu apie užsienio skolą, kurias reikėjo už nekilnojamąjį turtą, žemę, nuvertėjusius indėlius grąžinti, dabar paliekate, kur reikia grąžinti visą tą jūsų jovalą, kurį pridarėte, ir jūs šiandien taip ramiai atsistoję ar atsisėdę kalbate tautai, pilate muilą į akis tiesiog ir manote, kad niekas nesupranta, ką jūs čia kalbate. Aš sakau, kad kiaulės akių operacija padaryta labai labai sėkmingai. Jums niekas nebegalioja, jokie moralės principai, už jūsų pridirbtus darbus atsakomybė ir panašiai. Todėl ne mes čia siūlome priimti, ne mes, Konstitucinis Teismas įpareigoja mus daryti ir visiems turite tai pasakyti, o ne socialdemokratai siūlo. Aš sutinku, kad Konstitucinis Teismas priėmė sprendimą ir man nepatinkantį, išsprendė savo problemas ir savo klausimus, ypač pirmiausia teisėjų.
     PIRMININKAS. Laikas!
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Bet ką mes turime daryti? Šiandien E. Masiulis agituoja nevykdyti Konstitucinio Teismo sprendimo. Tai iš tikrųjų padarykime Konstitucijos pakeitimus ir tada žiūrėkime.
     PIRMININKAS. Laikas!
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Aš ir dabar pritariu, kad mes Konstitucijos pakeitimus turime padaryti...
     PIRMININKAS. Laikas!
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Kad ateityje nebūtų tokių dalykų...
     PIRMININKAS. Broniau! Ir motyvai prieš - R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamieji kolegos iš valdančiųjų, jūs mums priskyrėte galią net pasaulinę krizę sukelti. Aš suprantu, kad konservatorių galia, ačiū, tik nereikėtų savo apmaudo griežti ant mūsų A. Sysui ir kitiems, kurie mato, kad Vyriausybė progresinių mokesčių neįveda ir neįves, ir mes liekame kalti.
    Grįžkime prie svarstomos temos. Konstitucinis Teismas kaip toks priėmė sprendimus, ne pirmą kartą iš esmės mums žalingus. Konstitucijoje niekur neparašyta, kad jis galėtų spręsti socialinio draudimo principus, niekur Konstitucijoje neparašyta, kad jis turi spręsti atlyginimų ir kitus klausimus, jis pats tą teisę sau pasiėmė ir sukūrė tokią situaciją, kad dabar jie valdo valstybę ir primeta šiurkščius finansinius sprendimus, o mes, Seimas, tampame įkaitu. Yra tokia realybė. Reikia keisti turbūt įstatymus taip, kad šito negalėtų daryti.
    Bet prasideda bet. Net esant tokiam neišmintingam Konstituciniam Teismui, mes galime ieškoti išeičių, jeigu laikomės bazinio principo, ta prasme solidarumo principo. Mes kitais projektais siūlome spręsti kitaip, mes nekalbame apie tai, kad Konstitucinis Teismas teisingas ar ne, mes sakome, taip, mes priimame naują įstatymą, su naujais koeficientais, ne laikinai, ne kokį kitą, su teisingesniais ir kitaip numatytais koeficientais. Apie tai Konstitucinis Teismas nekalba. Tai ir eikime tuo keliu.
    Dabar jūsų siūlomu projektu šiek tiek padidėja 15 tūkstančių valstybės tarnautojų, tik tai daliai, kuri yra susijusi su bazine alga, o 45 tūkstančiams niekas nepasikeičia. Tai yra gerai ar ne? Tai yra blogai. Jūsų skaičiavimai... (Balsai salėje) Mes sumažindami koeficientus, paplokštindami, ta prasme, leisdami atsakyti, galime atkurti teisingumą ir spręsti dėl didesnių finansinių sąnaudų.
    O baigdamas finansų ministrui, kaip tiksliųjų mokslų atstovui, norėčiau padovanoti kalkuliatorių, kad jis suskaičiuotų, kad jeigu 50 kartų reikia didesnių išlaidų negu kad mes... 500 mln. reikia mūsų projektui, tai 2 %, kaip mes siūlome padidinti bazinę algą, reikštų, kad 25 mlrd. reikia išleisti tarnautojams. Reikia mokėti skaičiuoti, kalkuliatorių padovanosiu.
     PIRMININKAS. Ačiū. Viskas. Kolegos, aš manau, bendru sutarimu nesutarsime šį kartą. Balsuojame. Kas pritariate Vyriausybės septyniems siūlomiems projektams, po pateikimo balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Užsiregistravo 114 Seimo narių, balsavo 113: už - 72, prieš - 18, susilaikė 23. Pritarta po pateikimo.
    Vyriausybė siūlo svarstyti skubos tvarka. Data būtų rugsėjo 19 d. Ir tik vienas komitetas - Socialinių reikalų ir darbo komitetas.
    Replika po balsavimo - L. Graužinienė. Prašau.
     L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Tikrai šiandien diskusijų buvo gana nemalonu klausyti, kaip Seime yra pliekiamas Konstitucinis Teismas. Iš esmės tai, na, gerbiamieji, mes patys balsuojame ir tvirtiname Konstitucinio Teismo teisėjus. Jeigu jie priėmė sprendimus, prieštaraujančius Konstitucijai, kaip jūs čia įvardijote, arba išplėtė savo įgaliojimus, arba priėmė dėl savęs sprendimus, kur galbūt galėjo kilti interesų konfliktas, tai gal tada imkimės kitų procedūrų. O dabar, kad jūs viešai kalbate, tai čia niekas dėl to nesikeičia. Galbūt mes iškvieskime tuos Konstitucinio Teismo teisėjus, galbūt reikia pataisyti įstatymus ar Konstituciją, apie atšaukimo mechanizmą tokiu atveju ir panašiai. Bet dėl to, kad čia šiandien mes kalbame ir keikiame tą Konstitucinį Teismą, tai yra nepagarba šiandien mūsų valstybės galiojančiai sandarai.
     PIRMININKAS. Replika. E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Aš pradėčiau turbūt nuo lotyniško posakio dura lex, sed lex. Ir kai gerbiamasis teisės profesorius, dėstęs studentams (pabandyk pasakyti kitaip, turbūt išmestų iš auditorijos, o kai kada taip ir būdavo), čia deklaruoja moralines vertybes užmiršęs, kad pirmiausia įstatymas, o visi vadovaujamės teisės aktais, apie moralę šnekėti šiuo atveju neverta. Man patiko tik tai, pastebėjo turbūt visi, ir Lietuva matys, kad pagaliau konservatorių dauguma pradėjo stebėti ir elgtis, vadovautis socialdemokratinėmis vertybėmis. Manau, į Seimo kadencijos pabaigą daugelis jų atsidurs mūsų gretose. Dėkui jums. (Balsai salėje)

16.22 val.
    Seimo nutarimo "Dėl biudžetinių įstaigų ir organizacijų darbuotojų algų didinimo" projektas Nr. XIIP-980, Seimo nutarimo "Dėl pensijų didinimo" projektas Nr. XIIP-981, Valstybės tarnybos įstatymo 1 priedo pakeitimo įstatymo pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIP-982, Teisėjų atlyginimų įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIP-984, Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIP-986, Valstybės politikų, teisėjų, valstybės pareigūnų ir valstybės tarnautojų pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio, taikomo 2014 metais, įstatymo projektas Nr. XIIP-988 (pateikimas)

     PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, pereiname prie kito klausimo. 2-3 klausimas - Seimo nutarimo "Dėl biudžetinių įstaigų ir organizacijų darbuotojų algų didinimo" projektas Nr. XIIP-980. Pranešėjas - A. Kubilius. Šiam klausimui yra skirta 15 min. Jeigu trumpiau pristatysite, ilgiau klausinės, arba antraip. Prašom.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš, tiesą sakant, šį nutarimą galiu pristatyti tik kalbėdamas apie visą mūsų pasiūlymų paketą, nes vien jį atskirai svarstyti nebūtų racionalu. Aš todėl sau leisiu tarti keletą žodžių apie visą mūsų pasiūlymų esmę ir visus teikiamus projektus, nes jie vienas su kitu yra tarpusavy susiję. Todėl jūs galite klausti manęs dėl visų kitų projektų. Aš labai trumpai atsakysiu. Manau, kad į 15 ar 20 min. tikrai mes sutilpsime.
    Klausydamasis tų diskusijų turiu pasakyti labai paprastą susidariusį įspūdį. Visi labai gudrūs valdančiojoje daugumoje ieškoti vadinamųjų teisinių argumentų, mano supratimu, labai dažnai pseudoteisinių argumentų tam, kad pridengtų labai paprastą ir žmogiškai suprantamą norą jau nuo sausio 1 d. gauti kur kas didesnius atlyginimus. Čia yra visų šitų svarstymų esmė.
    Dar sykį noriu priminti: Seimo nariai, įgyvendinant štai šitą Vyriausybės programą dėl atlyginimų klausimų, gaus 1800 Lt daugiau nuo sausio 1 d. Visi čia turbūt to labai patyliukais mintyse nori. Ministrai gaus 2200, premjeras - gal 2,5 tūkst. daugiau, Konstitucinio Teismo teisėjai taip pat gaus irgi tiek pat daugiau. Tai štai čia yra šitos diskusijos esmė.
    Mes, turiu pasakyti, krizės laikotarpiu laikėmės pamatinio konstitucinio solidarumo principo. Solidarumo principas reiškia, kad tas, kuris gali panešti daugiau, kuris daugiau uždirba, jis prie krizės įveikimo turi prisidėti daugiau. Dabar iš tikrųjų mes nustebome dėl Konstitucinio Teismo sprendimo ir išaiškinimo, kai Konstitucinis Teismas paaiškino, kad reikėjo visiems taikyti vienodą koeficientų mažinimo procentą. Mano skaičiavimai rodo, kad norint pasiekti tokią pat taupymo apimtį, o taupyti reikėjo, taupymo rezultatas iš tikrųjų yra tai, kad šiandien turime sparčiausiai atsigaunančią ekonomiką, norint pasiekti tą patį rezultatą, būtų reikėję visiems taikyti maždaug 20 % vienodą mažinimo koeficientą.
    Noriu priminti, kad premjerui atlyginimas buvo mažinamas 40 %, mažai uždirbančiam valstybės tarnautojui faktiškai visai nebuvo mažinamas atlyginimas. Pavyzdžiui, tam, kuris gauna 2 tūkst. Lt atlyginimą, nebuvo mažinama. Koks būtų rezultatas, aš galiu pasakyti. Per mėnesį premjeras būtų gavęs 2 tūkst. Lt daugiau, per 4 krizės metus būtų gavęs 100 tūkst. Lt daugiau, tuo tarpu tas vargšas valstybės tarnautojas per ketverius metus būtų turėjęs sumokėti apie 20 tūkst. Lt tam, kad premjeras pagyventų šiek tiek geriau. Štai koks būtų buvęs rezultatas. Tai mes sutinkame, kad šitaip reikėjo valdyti krizę?
    Aš tikrai su tuo nesutinku. Aš manau, kad mūsų sprendimas, kai iš tikrųjų taikėme tą progresinį, skirtingą mažinimo koeficientą, buvo teisingas. Na, mums sako, tai prieštarauja Konstitucijai. Tai kažkas blogai yra su Konstitucija arba su konstitucine dvasia, ar dar su kažkuo, ar su doktrina. Vadinasi, reikia ją keisti. Tai sutarkime, kad tikrai reikia ją keisti, kad solidarumas yra pamatinė vertybė ir ji turi būti įgyvendinama ir tokiais konkrečiais atvejais, kai ji yra labiausiai reikalinga. Solidarumas ne tiek svarbus esant geram gyvenimui. Solidarumas svarbiausias krizės laikotarpiu. Tikrai ši krizė, kuri galbūt jau Lietuvoje artėja į pabaigą, nėra pirma ir nėra paskutinė. Ir tokių krizių dar bus. Aš tikrai raginu stabtelėti visiems ir čia baigti ginčus, ir ieškoti atsakymo pačioje Konstitucijoje.
    Dabar labai trumpai. Ką mes siūlome? Iš tikrųjų siūlome labai paprastą dalyką, ir ministras sakė, kad jam iš pradžių tas variantas atrodė tinkamas. Mes siūlome sutarti visų pirma, kokią pinigų sumą kitų metų biudžete galima skirti tam, kad visi žmonės, nepaisant jų pareigų, visi dirbantys viešajame sektoriuje, papildomai ir pensininkai, galėtų pajusti tai, kad ekonomika atsigauna ir krizė eina į pabaigą.
    Kiek mes suprantame iš ministro skelbiamų duomenų, kitais metais valstybė turės apie 1 mlrd. 300 mln. Lt papildomų pajamų, kurias galima, lyginant su šiais metais, perskirstyti, tai yra skirti naujoms programoms. Mes siūlome labai aiškiai sutarti: tam, kad visi štai tie žmonės, apie kuriuos kalbame, pajustų krizės pabaigą, mes galėtume skirti apie 400 mln. Lt. Kad pasakytume tiksliau, reikia, be abejo, detalesnių skaičiavimų. Ir iš tų 400 mln. Lt apie 200 mln. Lt mes siūlome skirti tam, kad būtų pradėti valstybės viešajame sektoriuje atkurt atlyginimai, bet ne taip, kaip dabar čia yra pasiūlyta Vyriausybės, tai yra kad tą atlyginimų padidinimą pajus tik premjerai, ministrai ir Seimo nariai, ir kiti aukšti valstybės pareigūnai, bet jo nepajus eiliniai, mažai uždirbantys valstybės tarnautojai. Mes siūlome tą atkūrimą pradėti nuo to, kad Seimas sutaria patvirtinti visiškai naujus viešojo sektoriaus valstybės tarnybos atlyginimų koeficientus. Konstitucinis Teismas niekur nėra pasakęs, kad 2008 m. koeficientai yra konstitucinė vertybė, kad toks nustatytas premjero atlyginimas, koks buvo 2008 m., yra neliečiamas dalykas. Tai mes ir siūlom sutarti, kad tą skirtumą, kuris susidarė krizės laikotarpiu, sumažinam maždaug 30 %, nustatom naujus koeficientus, ir Konstitucinis Teismas neturi jokių argumentų, nes sakyti, kad 2008 m. nustatyti koeficientai yra konstitucinė vertybė, būtų kažkas visiškai naujo, remiantis bet kokia konstitucine sveiku protu paremta doktrina. Štai ir viskas, ką mes siūlom, t. y. atkurti ne... tokiu atveju premjero atlyginimas didėtų ne 2,5 tūkst., padidėtų taip pat gana nemažai, apie 1000 Lt, bet tokiam padidinimui mes išleistume ne 230 mln., kaip siūlo finansų ministras, tokiam padidinimui išleistume apie 100 mln. ir 100 mln. Lt liktų tam, net gal ir daugiau, kad galėtume pakelti mėnesinį bazinį atlyginimą. Mes siūlom jį kelti 25 Lt, nuo 450 iki 475, t. y. apie 5 % padidinti, tiek, kiek didėja atlyginimai kitais metais visam privačiam sektoriui. Ir tai būtų instrumentas, kuris leistų padidinti atlyginimus mažai uždirbančiam viešajam sektoriui. Štai ir viskas, ką mes siūlome.
    Pasakymas, kad tai prieštarauja Konstitucijai, ką rašo ir Seimo teisininkai, mane labai stebina, nes, perskaitęs teisininkų komentarą, aš turiu pasakyti, kad iš tikrųjų tokio komentaro laikymasis reikštų, kad viešajame sektoriuje jau ne tiktai teisėjų atlyginimai yra amžina ir nekintanti konstitucinė vertybė, kur atlyginimai gali tiktai didėti, bet ir viso viešojo sektoriaus atlyginimai bet kokiom aplinkybėm nebegali niekados būti sumažinti. Aš manyčiau, kad šiuo požiūriu viešasis sektorius tikrai nėra taip išskirtinai apibrėžtas Konstitucijoje, kad jis taip ryškiai skirtųsi nuo privataus sektoriaus. Privačiame sektoriuje niekas neturi tokių lūkesčių, kad atlyginimas yra konstitucinė vertybė ir niekados negali keistis, ir negali būti sumažintas. Tuo tarpu viešajame sektoriuje, atrodo, kad besiformuojanti doktrina yra tokia, kad apskritai atlyginimai niekados negali mažėti, nepaisant realių aplinkybių, nepaisant kokių nors pasaulinių tendencijų. Aš su tuo tikrai nesutinku.
    Ir todėl mes manom, kad štai toks mūsų pasiūlytas planas tikrai neprieštarauja Konstitucijai, kai nustatomi nauji koeficientai. Tokiu atveju galima padidinti ir bazinį atlyginimą, tokiu atveju lieka pinigų iš tikrųjų ir biudžetiniam sektoriui didinti atlyginimams, visiems, ne tiktai grąžinti koeficientus 30 %, tokiu pat principu galima ir tiems, kurių koeficientai nebuvo mažinami, nes jie mažai uždirba. Galima tokiu atveju galvoti ir apie tai, kad 100 mln. Lt būtų galima skirti ir tam, kad pensijos pradėtų didėti, tai būtų tam tikra kompensacija tiems pensininkams, kurie per krizę taip pat turėjo sunkmetį.
    Na, ir baigdamas aš tikrai norėčiau pasakyti, kad mes jau kreipėmės į konstitucinės teisės žinovus, kad būtų pradėtos rengti reikalingos Konstitucijos pataisos, kad tie neaiškumai, kurie čia iškilo po Konstitucinio Teismo sprendimo, kurių esmė yra tai, kad lyg ir viešojo sektoriaus atlyginimai niekados negali būti mažesni, negu kažkada buvo nustatyti, būtų išspręsti taip, kad viešasis sektorius remtųsi savo gyvenime sveiko proto principu. Nes atrodo, kad kuo toliau, tuo labiau tolstam nuo sveiko proto link kažkokių tariamų konstitucinių doktrinų.
    Ir paskutinis dalykas. Aš raginčiau ir valdančiąją koaliciją labai atsargiai kalbėti apie tariamą kompensavimą, nes noriu pasakyti, kad ne finansų ministras ir ne premjeras kompensuos tokiu atveju atlyginimus tiems patiems Konstitucinio Teismo teisėjams ir Vyriausybės, ir Seimo nariams. Kompensuos tie patys mažai uždirbantys viešojo sektoriaus darbuotojai, nes tai reiškia, kad jiems ilgą laiką niekas ir toliau atlyginimų nedidins, nes Seimo nariai, Vyriausybė ir Konstitucinis Teismas galvoja, kad krizės metu jie irgi turėjo gyventi daug geriau, negu gyveno tada, kai valdė konservatoriai.
     PIRMININKAS. Kolegos, opozicijos lyderis pristatė visus projektus, bet kai kuriuos, mes matom, yra... gausim balsuoti atskirai ir galimai prieštaraus Konstitucijai, kai kurių mes išvis šiandien nesvarstysim, kol neapsvarstys komitetas. Kolegos, gal galim susitarti taip: kadangi pranešėjas pasisakė visais klausimais, tai aš siūlyčiau klausti dėl visų, o balsuoti už 2-3 atskirai, už 2-4 atskirai ir už 2-5, paskui už visą bloką, tuos, kurie neprieštarauja Konstitucijai. Ar galim taip sutarti? Ar tinka, kolegos? Tinka. Tada prašom klausti. Klausia M. Bastys. Balsuosim atskirai.
     M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, pirmiausia aš norėčiau priminti, kada jūs buvote, na, palaikėte, tiksliau, mažumos Vyriausybę, t. y. G. Kirkilo, ir jūs siūlėte tokius projektus, kurie ateityje kainavo ne vieną milijardą litų ir patiems jums reikėjo išspręsti tuos klausimus. Beje, ir jūsų skolinimosi politika buvo nesėkminga, tai papildomai, pagal ekspertų skaičiavimus, šiandieną mes mokame apie 0,5 mlrd. Lt. vien tiktai palūkanoms, galėjom mokėti mažiau. Šiandieną tai, ką siūlė Vyriausybė, ir mes pritarėm tiems projektams, pareikalaus iš biudžeto papildomai apie 34 mln. Lt. Jūsų siūlymas maždaug, mano skaičiavimais, biudžetui kainuos apie 0,5 mlrd. Lt. Iš jūsų kalbos aš supratau, kad tai gali kainuoti ir daugiau kaip 1 mlrd. Lt...
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Na, ką jūs?..
     M. BASTYS (LSDPF). Bet reikalo esmė ne čia, reikalo esmė, ar jūs sutinkate, kad jeigu pagal jūsų siūlymus vėl mes pradėsime vieniems mažinti koeficientus, kitiems didinti, ar mes vėl nesusidursime su Konstitucinio Teismo sprendimais, Konstitucinio Teismo problema. Dėkoju.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Turiu pasakyti, kad jūs visiškai neteisus kalbėdamas apie skolinimosi politiką, ir, matyt, nelabai atidžiai klausėtės, ką aš sakiau. Aš sakiau, kad kitais metais Vyriausybė turės papildomų lėšų virš 1 mlrd. Lt, 1 mlrd. 300 mln., kuriuos dalins įvairioms programoms, ir aš sakiau, kad apie 400 mln. Lt, mes manom, galima skirti ir atlyginimams atkurti, ir pensijoms šiek tiek padidinti. Tai viskas, ką aš sakiau apie 400 mln. Lt. Vyriausybė taip kukliai sako - ji apie 200 mln. Lt skirs. Mes manom, kad 400 mln. Lt Vyriausybei bus pakeliama surasti iš to 1 mlrd. 300 mln. ir tokias problemas spręsti.
    Dabar dėl naujų koeficientų nustatymo. Aš noriu priminti, kad per 23 nepriklausomybės metus koeficientai viešajame sektoriuje buvo ne vieną kartą keičiami, ir aš tikrai nematau jokio konstitucinio draudimo Seimui ar Vyriausybei imtis iniciatyvos ir peržiūrėti koeficientus, ir nustatyti juos 2013 m. taip, kad jie iš tikrųjų atspindėtų šios dienos realybę. Šios dienos realybė yra... ekonomika gerėja, bet situacija yra ganėtinai sudėtinga ir, į tą realybę atsižvelgdami, Seimas ir Vyriausybė turi visą teisę nustatyti koeficientus.
     PIRMININKAS. Kolegos, aš vis vien dar vieną kartą... Žiūriu, reikia pasitarti, nes liko tik 6 įstatymų projektai. Ar galim sutarti, kadangi pristatymui pranešėjas skyrė 10 min., kad klausinėjimui skirtume 20 min., išlaikytume tokias pat proporcijas, kaip suteikiam ministrui visą laiką? Ar tiktų toks laikas? Galim sutarti bendru sutarimu, kolegos? Ačiū. Klausia A. Sysas.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamasis kolega, nežinau, ar bus parašyta garsi knyga apie jūsų Lietuvos gelbėjimą, apie kurią jūs kalbėjot, bet aš manau, kad tikrai bus parašyta knyga apie jūsų populistines kalbas, o šiandieninė kalba tai tikrai įeis į chrestomatinių populistinių kalbų dešimtuką ir tikrai bus atspausdinta, kaip reikia užmiršti tai, ką šnekėjai prieš 5 metus, užmiršti tą, ką darei prieš 4, ką kalbėjai dar prieš metus, ir atėjus į tribūną vėl varyt viską iš naujo. Mano būtų 2 klausimėliai, kadangi čia skirtingi įstatymai.
    Pirmiausia, ar jūs žinot, kad tų pačių ministrų ir Seimo narių atlyginimai yra tokie maži, kad Lietuvoj 10 tūkst. žmonių gauna po 17 tūkst. vidutinį darbo užmokestį, tai galbūt reikėtų ieškoti kitokios mokesčių sistemos, o ne kalbėti populistinių dalykų, kad vienam ar kitam padidės 1000 Lt. Ir ar nesutiktumėt, kad į pirmąjį įstatymą, kurį jūs čia siūlot, tiksliau, į Seimo nutarimą, jūs turėtumėt įrašyti 1 straipsnį, kad atsiprašote visų Lietuvos darbuotojų dėl to, ką padarėte per šituos 4 metus? Labai ačiū.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, aš nekalbėsiu apie jūsų populizmą, nes, kiek suprantu, jūs, nepaisydamas visos savo tikro socialdemokrato prigimties, manote, kad 1800 Lt Seimo nariui į kišenę yra geriau negu tiktai trečdalis tos sumos, tai būtų 600 Lt. Tai viskas, ką jūs čia norėjote pasakyti, aš taip supratau. Jūs esate pasirengęs 1800 Lt tuo metu, kai paprastam mokytojui duosite nulį, pasiimti į kišenę.
     PIRMININKAS. Klausia K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, aš norėčiau jums užduoti tokį filosofinį klausimą. Kas čia yra įvykę? Jeigu reikėtų nubrėžti tokią elitarizmo, evelitarizmo skalę ir išdėstyti partijas pagal šitą skalę, tai akivaizdžiai dešinieji turėtų būti labiau elitariški, mažiau evelitariški, kairieji labiau evelitariški ir labiau (...), pavadinkim, už runkelius, o ne už aukštesnį biurokratinį elitą. Kiek metų jie vartoja tą terminiją - runkeliai - elitas, o dabar išeina taip, kad kairėje pusėje yra visiškai elitarinė ir nulinė socialinė jautra. Kas įvyko? Apsimestinumas? Kas yra? Gal turite receptą?
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Žinote, aš nenoriu leistis į tas kalbas. Iš tikrųjų man šita diskusija atrodo nevisiškai gera. Aš manyčiau, kad geriau būtų, jeigu valdančiajai koalicijai užtektų čia, Seime, tam tikro sveiko proto ir drąsos pasakyti, kad gal sėskime ir tarkimės, kokius sprendimus esant šiai situacijai reikia priimti. Tas sprendimas, kurį pasiūlė Vyriausybė, aš dar sykį sakau, tai yra joks sprendimas. Tai yra malonus susitaikymas su Konstitucinio Teismo priimto sprendimo paraidine versija, kuri reiškia, kad pinigai į kiekvieno Seimo nario kišenę ateis maksimalios apimties.
    Mano įsitikinimu, tai nėra tas sprendimas ir tai nėra vienintelis sprendimas, kuris yra galimas. Aš ir siūlau sprendimą. Jeigu toks nevisiškai tinka, ieškokime kitokių formulių, bet dėl Konstitucinio Teismo kokio nors gal nevisiškai protingo ar, kaip Prezidentė sakė, moraliai teisingo sprendimo, ar dėl kitų aplinkybių neleiskime susiklostyti tokiai situacijai, kuri iš tikrųjų daugeliui Lietuvos žmonių pakirs ir taip nelabai didelį tikėjimą tiek Seimu, tiek visa mūsų valstybe. Matyti tokį rezultatą, kad po krizės premjerui atlyginimas kyla 2500 Lt tuo metu, kai kitiems visai nekyla, aš dar kartą kartoju, iš tikrųjų tai bus visiškai neteisingas rezultatas.
     PIRMININKAS. Klausia M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Žinote, aš klausimo neturiu, nes iš esmės čia girdžiu tokius politinius pareiškimus, kurie neturi absoliučiai nieko bendra nei su ekonomika, nei su socialine apsauga. Mano nuomone, teikiant tokius įstatymus, šiuo atveju nutarimą, reikia kalbėti dalykiškai ir konkrečiai. Kai mes pradedame politikuoti, aš atsisakau klausti, nes čia yra grynas politikavimas. Išgirsime 48-tą kartą 1800, 2500 Lt, nors tai neturi jokio ryšio su svarstomu klausimu.
     PIRMININKAS. Ačiū.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Kaip neturi?
     PIRMININKAS. Klausia R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamasis kolega, kad jūs galų gale supratote, kad visas jūsų kalbėjimas praėjusioje kadencijoje buvo toks beprasmis. Klausimas būtų pranešėjui. Skaičiai, kuriuos mes pateikėme skaičiuodami, aišku, yra mūsų pačių vertinimas. Vyriausybė galėtų juos patikslinti. Ar manote, kad tie 400 mln. nuo 1 mlrd. 300 mln. (tai sudaro maždaug 30 % viso padidėjimo) yra nepakeliama našta mūsų biudžetui? Ar tikrai čia nebūtų įmanoma perskirstyti taip, kad iš to išloštų visi, o ne taip, kaip dabar, dėl to padidėjimo išloš tiktai ketvirtadalis visų valstybės tarnautojų, o visi kiti liks prie seno, nors reali vartojimo infliacija, įvairių ekspertų vertinimu, siekia beveik 5 %?
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš manau, kad tikrai 400 mln. Lt yra ta suma, kurią Vyriausybė iš štai to milijardo su viršum gali rasti. Aš noriu priminti, kad prieš gerus metus, turbūt prieš porą metų, kai mes priėmėme sprendimą, kad pensijų mažinimas turi baigtis, mes turėjome surasti ateinančių metų biudžete virš 500 mln. Lt tam, kad tą skirtumą padengtume. Juos suradome. Čia yra tiktai politinės valios, išminties ir to vidinio solidarumo pojūčio reikalas priimti reikalingus sprendimus. Jeigu to poreikio nėra, jeigu manoma, kad štai tokios kalbos, kad situacija taip susiklostys, kad nuo sausio 1 d. Seimo nariai ir ministrai gaus nemažą sumą, kad tai yra tuščios kalbos, kai paprasti žmonės nieko negaus, aš neturiu čia ką daugiau sakyti. Jeigu šitaip yra matoma atsakomybė sėdint čia, salėje, kad tai yra tuščios kalbos, tai jos nėra tuščios kalbos. Tai yra kalbos apie Seimo narių praturtėjimą tuo metu, kai visi kiti tokios galimybės neturės.
     PIRMININKAS. Klausia K. Daukšys.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų, gerbiamasis pranešėjau, jeigu jūs taip protingai būtumėte samprotavęs, kai tapote premjeru, atėjote čia ir darėte trijų naktų reformą, aš būčiau jums tiktai paplojęs, bet dabar mano paprastas klausimas. Ar šitie jūsų skaičiavimai yra tokie patys, kaip buvo padaryti dėl atominės elektrinės, ar vis dėlto čia realūs skaičiai?
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Ačiū už mano protingumo įvertinimą. Jeigu turite problemų su savo Vyriausybės vadovo išmintim, galiu kaip nors padėti. Ir čia parašyti, ir į Visagino atominės elektrinės projektą įrašyti skaičiai iš tikrųjų buvo ir yra pagrįsti.
     PIRMININKAS. Klausia L. Graužinienė.
     L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, reikia pasidžiaugti, kad nors ir vėlai, bet sąžinė prabudo, ir kad jūs teikiate pensijų klausimą žmonėms, stojate ginti jų skrupulingai atėmęs tuos pinigus ir net mus, kai kuriuos Seimo narius, Etikos ir procedūrų komisijai apskundęs, kai mes gynėme pensininkus. Su tuo sveikinu. Bet noriu pasakyti, kad, gerbiamasis premjere, jeigu jums būnant valdžioje ir Vyriausybėje pinigai krenta iš kišenės, tai Seimo nariai, uždirbdami čia, dirbdami savo tiesioginį darbą, nemano, kad galbūt į jų kišenę ateina pinigai. Jie juos tiesiog uždirba, nes jeigu ateina, vadinasi, valstybėje jau kažkas yra negerai. Savo formuluotes reikėtų dėstyti atsakingiau.
    Dar noriu pasakyti, kad man, kaip Seimo narei, kuri turi keturių asmenų šeimą, nė kiek nedaug yra tie pinigai, kurie bus uždirbti nuo sausio 1 d. ir kurie penkerius metus iš esmės buvo sumažinti nuo to atlyginimo. Aš nesu turtuolė ir turbūt daugelis iš čia sėdinčių lygiai taip pat. Jeigu jums būnant premjeru ir Vyriausybėje pinigai krenta iš kišenių, nereiškia, kad visi Seimo nariai, sąžiningai uždirbę tuos pinigus, neturi teisės į savo atlyginimą, pagal kurį jie atėjo dirbti.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš neturiu ką pridurti. Jūs turite teisę dėstyti tokius argumentus. Aš manau, kad tokiems argumentams dar neatėjo laikas. Aš nemoralizuoju.
     PIRMININKAS. Klausia V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, jūs visuomet drąsiai pasakote savo nuomonę, tačiau mes šiandien žinome, kad mes vykdome Konstitucinio Teismo sprendimus. Kadangi jūs esate drąsus žmogus, ar jūs negalite parašyti atviro laiško su teismo išreikšta nuomone ir juos pamoralizuoti?
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš esu pasakęs, kad iš tikrųjų aš šio Konstitucinio Teismo sprendimo negaliu suprasti sveiko proto logika. Mano įsitikinimu, Konstitucija yra sveiko proto logikos kūrinys. Aš jau sakiau, ką reikštų, jeigu krizės laikotarpiu būtų įgyvendinta Konstitucinio Teismo nustatyta doktrina, kad visiems atlyginimai turėjo būti mažinami vienodu procentu. Dėl to būtų labai stipriai nukentėję mažiausiai uždirbantys, o Seimo nariai ir premjeras (aš jau sakiau) per ketverius metus papildomai būtų gavę 100 tūkst. Lt pajamų. Mano įsitikinimu, jeigu šitaip yra bandoma pasakyti, kad taip elgtis liepė Konstitucija, tai kažkas yra negerai su mūsų Konstitucija. Aš visiškai pritariu tiems, kurie sako - reikia taisyti Konstituciją. Konstitucinis Teismas yra dar ir daugiau dalykų pasakęs. Aš galėčiau čia išvardyti. Per visą paskutinį laikotarpį, kurie man sako, kad aš ne taip supratau Konstituciją, vadinasi, reikia siūlyti taisyti Konstituciją. Pavyzdžiui, tai, kad pensija yra nuosavybė. Mano manymu, pensija yra draudimo polisas, o ne nuosavybė ta pinigų apimtimi, kurią tas polisas tuo metu duoda. Ir daug kitų dalykų būtų galima vardyti. Gal iš tikrųjų reikia stabtelėti, peržiūrėti ypač dėl ekonominės ir socialinės srities Konstitucinio Teismo priimtus kai kuriuos nutarimus. Jeigu mes manome, kad ne taip buvo galvota rašant Konstituciją, bet Konstitucinis Teismas išplėtojo šiek tiek į kitą pusę, vadinasi, reikia taisyti Konstituciją ir grąžinti tam tikrus sveiko proto principus į tas nuostatas, kurios galbūt yra nuo to nutolusios. Aš visiškai atvirai sakau, kad tą reikia daryti, nes aš matau, kad kuo toliau, tuo labiau klimpstame į tokius pseudoteisinius argumentus, ypač dėl ekonomikos ir finansų, kurie išties daugelį ekonominių ir finansinių dalykų daro sunkiai suprantamus.
     PIRMININKAS. Klausia K. Kuzminskas.
     K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, aš vakar turėjau Kaune susitikimą su vietos gyventojais, su senjorais, pensininkais ir jie manęs prašė Vyriausybės projektams nepritarti tol, kol nebus išspręstas klausimas dėl viduriniosios gyventojų grupės. Tikrai sveikinu jūsų nutarimus, kurie šiuo metu yra pateikti. Aš norėčiau paklausti dėl vieno iš jų, dėl pensijų didinimo. Ar jūs pritartumėte, kad 1 straipsnis būtų papildytas? Aš perskaitysiu. "Siūlo Vyriausybei iki spalio 31 d. parengti ir priimti nutarimus, kuriais: pirma, vidutinė pensija būtų padidinta mažiausiai 15 Lt, tam kitų metų "Sodros" biudžete numatant reikalingas sumas; antra, atskira grafa penkerių metų laikotarpiu grąžinti pensininkams neišmokėtas pensijas." Ačiū.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Nežinau, čia reikėtų susėdus svarstyti visas pataisas, bet mūsų logika buvo paprasta, kai pasiūlėme iš tikrųjų paketą iš trijų dalių. Pirma. Kad ekonomikai atsigaunant, čia galima svarstyti, ar krizė baigėsi, ar nesibaigė, bet po ketverių, penkerių metų krizės atsiranda ženklių papildomų arba laisvų pajamų biudžete ir šį dalyką turi pajusti trys grupės žmonių. Pirmas dalykas. Valstybės tarnyba. Antras dalykas. Biudžetinis viešasis sektorius. Ir trečias. Pensininkai.
    Pabandykime tuos pinigus, apie kuriuos kalbėjome - 400 mln. Lt, paskirstyti taip, kad visos tos grupės pajaustų maždaug proporcingai panašų situacijos pagerėjimą. Štai ir viskas, ką mes pasiūlėme. Jeigu valdančioji koalicija nenori tokių principų įgyvendinti, tai jų apsisprendimas. Mes suprantame demokratijos situaciją - viena opozicija tokių pasiūlymų negalės priimti ir įgyvendinti.
     PIRMININKAS. Klausia A. Mitrulevičius. Paskutinis po to klaus B. Bradauskas. Prašom.
     A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Klausimas būtų pranešėjui. Aš manau, kiek šiandien čia buvo pasiūlyta įvairių pasiūlymų dėl kompensacijų, dėl atlyginimų atkūrimo, manau, kad valstybė dar nepribrendo šių klausimų sprendimui. Aš manau, kad per metus laiko neįvyko pokyčių makroekonomikos, finansų srityje, kad mes galėtume daryti tokius sprendimus. Aš iš jūsų visą laiką girdžiu, kad paieškojus galima rasti. Jeigu taip paprastai būtų sprendžiami visi klausimai, tik paieškojus galima rasti, tai seniai būtų išspręsti tie visi klausimai.
    Mano klausimas. Kokią jūs matote finansinę galimybę sprendžiant šiuos klausimus? Aš manau, nėra korektiška, jums dirbus premjeru, kas kelintą žodį minėti premjero ir Seimo narių atlyginimą. Paprasčiausiai yra nekorektiška.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš tą kartojau būdamas premjeru ir sakiau, aš pats inicijavau, kad mano atlyginimas sumažėtų 40 %, ir niekas nesakė, kad tai yra nekorektiškas mano kalbėjimas tuo metu. Nežinau, kodėl dabar mano, kaip Seimo nario, kalba apie tai, kad aš manau, kad nekorektiška būtų Seimo nariams nuo sausio 1 d. gauti 1 tūkst. 800 Lt papildomai, yra laikoma nekorektiška.
    Dabar dėl lėšų. Aš jau čia irgi turbūt dešimt kartų pakartoju, kad mūsų siūlymo bazinė prielaida yra tai, kad štai tokiam paketui summa summarum mes turime surasti kitų metų biudžete apie 400 mln. Lt. Ir dar sykį kartoju, kitų metų biudžete, nors mes tų skaičių dar nežinome, neturime, Vyriausybė planuoja turėti apie 1 mlrd. 300 mln. Lt, kurie bus skirstomi naujoms programoms. Tarp 1 mlrd. 300 mln. Lt rasti 400 mln. Lt, mano manymu, tikrai įmanoma. Aš nesakau, kad tai yra lengva, bet aš sakau, kad tai įmanoma. Čia jau valdančiosios koalicijos, finansų ministro, Vyriausybės apsisprendimo reikalas, bet tokia galimybė tarp 1 mlrd. 300 mln. Lt surasti 400 mln. tikrai yra.
     PIRMININKAS. Paskutinis klausia B. Bradauskas. Tikiuosi, trumpas klausimas ir trumpas atsakymas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Nežinau net ką sakyti. Klausantis tokių demagoginių kalbų net paklausti sunku.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Va taip!
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Bet vis dėlto. Kolega Andriau, įvardykite valstybes, kurios per krizę būtų sumažinusios pensijas, Europos Sąjungos ir ne Europos Sąjungos, kurios būtų mažinusios algas, neatsižvelgdamos į Konstituciją, neteikdamos iš pradžių konstitucinių pasiūlymų. Ir pasakykite, ar to, ką jūs dabar kalbate, negalėjote pradėti daryti jau prieš metus? Jūs patys sakėte, ekonomika atsigauna, krizė baigta, ir tai, ką jūs siūlote dabar, Konstitucinio Teismo sprendimas iš karto bus vienareikšmis, nes pasakyta, tik esant krizei galima mažinti koeficientus ir panašiai. Tai jūs norite įvelti mus vėl į konstitucinį ginčą ir po to jau sakyti: socialdemokratai čia padarė, nebe konservatoriai. Tai jūs įvardykite tas valstybes, kurios puikiai pragyveno ir nemažino pensijų, ir nereikia dabar grąžinti pensijų. Nesuprantu, apie kokį milijardą jūs kalbate.
     PIRMININKAS. Laikas!
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Jūs pakalbėkite apie tai, kad vien skolai aptarnauti "Sodros" biudžetui reikia beveik 1 mlrd. palūkanų mokėti per metus. Apie tai jūs pakalbėkite ir tada suprasime, iš kur paimti 400 mln., 500 mln. ar 1 mlrd.? Nesuprantu jūsų logikos. Jūs ką tik kalbėjote vienaip, dabar kitaip. Galų gale niekas nedraudžia jums...
     PIRMININKAS. Laikas!
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). ...arba visai Konservatorių frakcijai atsisakyti to, apie ką jūs visą laiką kalbate Seimo nariams...
     PIRMININKAS. Viskas! Prašom atsakyti, nes viršijom laiką. Prie pasisakymų.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis Broniau, aš į klausimą galiu atsakyti klausimu. Jūs man pasakykite valstybę Europoje, kuri nuo 2007 m. vidurio iki 2008 m. vidurio pensijas padidino 50 %. Kur tokią valstybę jūs dar rasite be Lietuvos? Mielieji kolegos, mes čia galime vieni kitus pašiepti, bet atlyginimai buvo mažinami visose valstybėse, kurios patyrė didesnę krizę, taip pat ir kaimyninėse Latvijoje ir Estijoje. Pensijos, kaip kolega R. J. Dagys sako, buvo mažinamos Švedijoje, buvo mažinamos, kiek žinau, ir kitose krizės ištiktose valstybėse. Šiuo atveju mes turime labai aiškiai visų pirma pasakyti labai paprastą dalyką.
    Atėjus pasaulinei krizei valstybė turėjo taupyti, ir taupyti drastiškai, tą mes turėjome padaryti, kitu atveju valstybė būtų bankrutavusi. Dabar visos kalbos, ar taupėme pagal Konstitucinio Teismo doktriną, ar ne pagal Konstitucinio Teismo doktriną, yra, mano įsitikinimu, antrinės kalbos. Taupyti reikėjo, reikėjo taupyti viešajam sektoriui, ir tą mes padarėme. Dabar lygiai taip, kaip protingai reikėjo priimti sprendimus suvaldant krizę, reikia priimti protingus sprendimus išeinant iš krizės. Mano įsitikinimu, toks abejingas Vyriausybės pasakymas, kad čia yra Konstitucinio Teismo sprendimas, mes čia jį perskaitėme paraidžiui ir viskas, daugiau nieko ir nedarome, nėra tai, ko visi tikisi iš išmintingos Vyriausybės. Procesus reikia valdyti, vieną iš proceso valdymo variantų mes pasiūlėme savo projektuose. Esu įsitikinęs, kad tai yra tikrai atitinkantys Konstitucijos nuostatas, konstitucinę dvasią ir konstitucinę raidę projektai, nes dar kartą galiu pakartoti, aš tikrai niekaip nesutiksiu, kad Lietuvos Respublikos Konstitucija draustų Seimui nustatyti naujus atlyginimų koeficientus.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Kolegos, motyvai dėl viso. Kadangi buvo šeši klausimai, gal galime sutarti, kad už kalbės trys ir prieš - trys? Ar galime sutarti? Dėl visų kalbame, o balsuosime atskirai. Kolegos, už - K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Konstitucinis Teismas neprieštaravo tam, kad atėjus krizei būtų taupoma, bet prieštaravo tam, kad būtų taupoma pasinaudojant progresyviu principu. Jis norėjo, kad būtų taupoma naudojantis liberaliu principu - iš visų po lygiai. Man labiausiai nesuprantama, dėl ko taip džiūgauja socialdemokratai. Socialdemokratai turėtų stoti į mūsų pozicijas ir sakyti: Konstitucinis Teismas daro didelę klaidą, taip negali būti.
    Ir štai čia aš prisimenu vieną sociologą R. Michelsą, kuris tyrinėjo socialdemokratiją XX a. pradžioje ir nustebo, kad tie socialdemokratai, kurie tiek daug kalbėjo apie profsąjungas, apie lygiavą, apie žmones, kurie yra prispausti vargų ir apie artėjantį Pirmąjį pasaulinį karą, kad tie patys socialdemokratai, kai jie buvo išrinkti į parlamentą, visko atsižadėjo, buvo patenkinti, užganėdinti, dideliais atlyginimais, atsisakė savo principų, pasisakė už karą, pasisakė už didžiojo kapitalo interesus. Tada žiūriu, kad ta socialdemokratinė tradicija gyva šimtmečius, Lietuvoje lygiai taip pat žvelgiu į socialdemokratus ir matau, ką jie siūlo. Jie siūlo mažinti PVM automobiliams, nes socialdemokratai negali važinėti nenaujais automobiliais, (...) automobiliais. Socialdemokratai siūlo palaikyti Konstitucinio Teismo sprendimą, gi kiekvieno iš jų kišenėje po gerą dešimtį tūkstančių, ir ne vieną dešimtį tūkstančių sumažėjo, dabar jie sugrįš. O dešinieji kaip elgiasi?
     PIRMININKAS. Laikas.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Jeigu galėčiau, atsakyčiau.
     PIRMININKAS. Laikas. Ačiū. Motyvai prieš - A. Sysas.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Matote, taupymas nelygu taupymui, per jūsų taupymo laikotarpį milijonierių skaičius Lietuvoje išaugo, socialinė atskirtis padidėjo, 10 % Lietuvos turtingiausių žmonių valdo apie 40 % ir svarbiausia, kad pagal šitą rodiklį mes užimame pirmąją vietą Europoje. Tai jeigu toks taupymas, o dabar rūpestis skurdžiausiai gyvenančiais, tai kodėl protestavot prieš minimalios mėnesinės algos didinimą? Visai neseniai. Dabar raunate nuo savęs baltinius ir kalbate apie tai, kad jau dabar šitą padarysime. Džiaugiuosi, kad kolega A. Kubilius pagaliau praregėjo. Galbūt dažniau eina į bažnyčią ir meldžiasi už tas padarytas nuodėmes, kurias darė tuos metus? Lietuva pergyveno ne tik pasaulinę krizę, bet ir A. Kubiliaus valdymo krizę, nes man atrodo, kad didžioji dalis problemų, kurias mes dabar sprendžiame, kurios ir vėl paliktos kitai Vyriausybei, yra dėl tokios populistinės, užsispyrusios mūsų kolegos A. Kubilius politikos. Todėl siūlau pritarti teiktam Vyriausybės projektui ir nepritarti A. Kubiliaus, ir toliau taisyti jų padarytas klaidas Lietuvoje.
     PIRMININKAS. Ačiū. Motyvai už - R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš tikrai nekalbėsiu užkeikimais, kai kuriuos ką tik girdėjome. Faktas yra tas, tai yra "Eurostato" duomenys, kad būtent iki krizės laikotarpio vienintelėje Lietuvos valstybėje socialinė atskirtis augo, kylant ekonomikai, jūsų valdymo metais. Tai yra faktas. O visa kita yra tuščios šnekos, visai tuščios, nieko nereiškiančios, tai apie pasaulinės krizės sukėlimą.
    O dabar prie pačių projektų. Gerbiamieji, jūs užsikemšate ausis, kai jums siūlomas visiškai racionalus, normalus sprendimas. Konstitucinis Teismas neuždraudė mums nustatyti naujų bazinių atlyginimų. Siūlomas projektas yra visiškai realiai suskaičiuojamas ir įgyvendinamas, bazinės algos padidinimas visa apimtimi, taip, reikalauta 500 mln., ką sako gerbiamasis ministras. Bet jis jau ir dabar numatė 215 mln. šitam skirti. Priedai suryja beveik pusę to viso dydžio. Tai mes siūlome tų priedų atkurti trečdalį ir sutaupyti lėšų. Taip, atsiranda papildoma našta, apie 100 mln., plius dar pensijoms lygiai tas pats, panaši suma, šiek tiek didesnė. Visa, ką mes siūlome, - perskirstyti 250 mln. daugiau, negu jūs siūlote, iš 1 mlrd. 300. Tai yra 10 % padidėjimas. Ar tikrai nenusipelnė mūsų žmonės 10 % padidėjimo? Klausimą užduokite sau. Ar negalima to padaryti? Galima padaryti. Priimkime skubos tvarka šituos įstatymus ir visiems padidės. Taip, mažiau padidės nuo 14 kategorijos tarnautojų, kurie dabar užima... atlyginimas. Taip, bet visi kiti išlošia dėl to, įskaitant ir pensininkus, ir visus kitus. O kaina to yra pakeliama. Ar jūs 200 mln. žvakių fabrikėliams išleisite, ar ką?
     PIRMININKAS. Laikas. Motyvai prieš - B. Vėsaitė.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, kaip sako lietuvių liaudies išmintis, nei gėdos, nei sarmatos. Patys pakėlėte, suvirėte šitą košę, dėl kurios pasisakė Konstitucinis Teismas, ir dar turite drąsos dabar kaltinti ir pamokslauti šitai Vyriausybei. Tikrai nei gėdos, nei sarmatos. Suvaldėte krizę pensininkų ir ligonių slaugos pinigais iš esmės. Tačiau, būdami labai šykštūs pensininkams, krizės metu buvote labai dosnūs energetikos įmonių vadovams, kurių atlyginimus pakėlėte 3 ir 4 kartus krizės metu, užsienio konsultantams, kuriems energetikos srityje išleidote dešimtimis ir šimtais milijonų litų. Mes šitą sąskaitą dar jums pateiksime. Aš stebiuosi labai trumpa konservatorių istorine atmintimi. Jūs vėl ėmėtės tos pačios taktikos, kuri buvo prieš 2008 m. krizę. Gerbiamieji, ar konsultavotės su Lietuvos Respublikos Prezidente, kaip jūsų siūlymai atsispindės įvedant eurą, kaip atsispindės laikantis fiskalinės drausmės ir pagaliau visuose kituose įstatymuose? Taigi aš norėčiau gauti atsakymus į šituos klausimus, gerbiamasis ponas Kubiliau ir visa konservatorių buvusi Vyriausybe.
     PIRMININKAS. Motyvai už - E. Gentvilas.
     E. GENTVILAS (LSF). Mielieji kolegos, nenoriu kalbėti už visus liberalus, pasakysiu gal tik savo nuomonę. Aš įsivaizduoju, kada eidami gulti šiandien A. Kubilius su R. J. Dagiu sakys: gerai pamoralizavome socialdemokratus. Lygiai taip pat susėdę šį vakarą socialdemokratų kalbėtojai sakys: na, gerai mes čia įkirtome konservatoriams. Baikite tuos pseudoideologinius ginčus, kurie yra šalia populizmo ribos arba jau už populizmo ribos. Prisiminkime, kad Lietuva atėjo į 2008 m. krizę nepasiruošusi, sakant, kad nėra ir nebus Lietuvoje jokios krizės. Teko taisyti šitas pasekmes kitai Vyriausybei, taisė, ko gero, ne visai idealiai, ne optimaliai. Kai kalbame apie šios dienos sprendimų paketą, kurį pristatė A. Kubilius, aš balsuočiau už jį dėl paprastos priežasties: mano manymu, jis labiau subalansuotas, reaguojant į Konstitucinio Teismo nutarimą, labiau subalansuotas. Vėl nenoriu sakyti, kad idealus paketas, galų gale svarstymo stadijoje būtų galima sakyti. Tuo tarpu ministro R. Šadžiaus pristatytas yra tikrai vienpusiškas. Kol kas, noriu pabrėžti, geranoriškai, kol kas nesprendžiantis mažesnes pajamas gaunančių žmonių atlyginimų kompensavimo problemų. Taigi visapusiškesnis antrasis A. Kubiliaus pasiūlytas projektų paketas. Raginu pasisakyti už jį, o šiaip pasiklausytumėte, kaip atrodote, ne tik Seimo nario liberalo ausimis klausantis, tačiau ir kitų žmonių ausimis klausantis. Ir prisiminus, ką vieni ir ką kiti yra padarę, tai geriau patylėti, geriau susėsti pasitarti, susitarti ir priimti bendrus sprendimus. Tačiau aš nematau jūsų sugebėjimų tartis tarpusavyje. Pono B. Bradausko pasakymas apie kiaulės akis man labai patiko, tačiau, atrodo, chirurginių operacijų nevengia tiek viena, tiek kita pusė.
     PIRMININKAS. Ačiū. Motyvai prieš - I. Šiaulienė.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, klausimas tikrai yra labai rimtas, ir aš apgailestauju, kad viena iš solidžiausių parlamentinių partijų ir buvęs premjeras, na, jeigu čia būtų koks linksmųjų išradingųjų klubas, sakyčiau, bravo, Andriau, bet buvęs premjeras užsiima tokiu populizmu, kurio vienintelė priežastis ir dingstis yra kaip galima apginti savo sprendimus. Bet reikia pripažinti Konstitucinio Teismo nutarimus ir šiandien siūlomas Seimo nutarimo projektas, o virkavimai neva rodant didelį rūpinimąsi mažiausiai uždirbančiais yra tik dūmų uždanga, t. y. pateisinti ir toliau apginti savo politiką. O tokios kalbos, jeigu grįžtume į istorinę praeitį prieš ketverius metus, Andriau, jūs pats savo kalbomis tada ir sukėlėte tą krizę valstybėje. Dar nebuvo apraiškų, kai buvo pradėta kalbėti ir gąsdinti, verslas sustingo ir ekonomika, visi susigūžė. Tai buvo dar vienas kirtis nereikalingų kalbų. Labai gaila, kad neišgirstas Vyriausybės siūlymas, kuris yra fiksuotas įstatymu, kad nuo gegužės 1 d. bus parengti ir pateikti Seimui asmenų, kuriems už darbą apmokama iš valstybės ir savivaldybių biudžetų lėšų, kompensavimo sąlygos, mastai, būdas. Tai yra bus pasirūpinta ir tais mažiausią atlyginimą gaunančiais iš valstybės sektoriaus asmenimis. Taigi, kolegos, man atrodo, kad reikia baigti diskusijas ir siūlau nepritarti grynai populistiniam ir propagandiniam Seimo nutarimo projektui.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, kadangi motyvai pasakyti, mes buvom sakę, kad kalbės po tris iš kiekvienos pusės, kolegos, dabar balsuosime. Balsuosime tris kartus, nes yra du įstatymų projektai, pateikti atskirai, ir trečias yra visas paketas, iš kurio yra pašalinta gana nemažai projektų, už kuriuos nebalsuosime, nes Teisės departamentas pasakė, kad jie gali prieštarauti Konstitucijai. Balsuojame už 2-3 - dėl Seimo nutarimo "Dėl biudžetinių įstaigų ir organizacijų darbuotojų algų didinimo" projekto. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Užsiregistravo 100 Seimo narių, balsavo 100: už - 54, prieš - 33, susilaikė 13. Pritarta.
    Seniūnų sueigoje buvo sutarta, kad pagrindiniu bus Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Svarstysime rugsėjo 19 d.
    Balsuojame dėl 2-4 - Seimo nutarimo "Dėl pensijų didinimo" projekto. Kas pritariate šiam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Užsiregistravo 98 Seimo nariai, balsavo 98: už - 58, prieš - 20, susilaikė 20. Pritarta.
    Pagrindinis komitetas - Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Svarstysime 19 d.
    Replika po balsavimo. Prašom. L. Graužinienė.
     L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Turbūt Seime niekas nei prieš didinimą biudžetininkams, nei prieš pensijas, visi už. Noriu pasakyti, kad jeigu aš žiūriu į ekonominius rodiklius, tai jie nuo A. Kubiliaus valdymo, būnant premjeru, mažai ką pasikeitė. Žvelgiant į tai, kad ekonomistai įspėja, kad 2015 m. vėl artėja krizė, tai man šiandien tas procesas keistas. Jeigu buvęs premjeras, kuris kartu su Prezidente pasiėmė ordiną už krizės suvaldymą, sako, kad viskas jau gerai, aš negaliu netikėti. Vadinasi, reikia balsuoti už, o jie, pasidalinę ordiną, tegul pasidalina ir atsakomybe. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Kolegos, trečias balsavimas. 2-5 klausimas, yra pateikti įstatymų projektai. Mes balsuosime už 2-5a, 2-5c, 2-5e ir 2-5g. Dėl kitų yra Teisės departamento išvada, kad jie prieštarauja Konstitucijai, ir kol Teisės ir teisėtvarkos komitetas nepateiks išvadų, tol mes jų negalime svarstyti. Kolegos, prašom, pirma balsuojame, po to replika. Ar jūs norite replikuoti? (Balsai salėje) Balsuojame, o po to replika. Kas pritariate šiems projektams, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Užsiregistravo 96 Seimo nariai, balsavo 96: už - 32, prieš - 32, susilaikė 32. Nepritarta.
    Reikia sutarti, ką mes siūlysime, ar atmesti, ar tobulinti. (Balsai salėje) Kolegos, alternatyvus balsavimas. Pabaigsime balsuoti ir tada galėsime replikuoti. Kas pritariate, kad būtų tobulinama, balsuojate už, kas balsuojate prieš, balsuojate, kad būtų atmesta. Už - tobuliname, prieš - atmetame.
    Užsiregistravo 96 Seimo nariai, balsavo 96: už tai, kad būtų tobulinama, - 32, prieš, kad būtų atmesta, - 64. Trečdalis balsų yra.
    Kolegos, reikia balsuoti iš naujo. Kolegos, atmesta. Man aiškina, kad atmesti užteko. Replika po balsavimo - A. Kubilius. Prašom.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų dėl šių įstatymų projektų beveik ir nereikėjo balsuoti, nes jie be pagrindinių įstatymų, dėl kurių teisininkai išsakė abejonių, neturi jokios prasmės. Čia būtų problema juos toliau svarstyti, jeigu Seimas būtų pritaręs po pateikimo. Bet dėl pagrindinių įstatymų aš prašau, čia matau J.Sabatauską, jau toliau organizuoti Teisės ir teisėtvarkos komiteto posėdį ir apsispręsti dėl jų atitikimo Konstitucijai, dėl ko aš visai neabejoju. Noriu pasakyti, kad šiuos įstatymus, kitaip nuo Vyriausybės projektų, šituos įstatymus, kuriuos mes teikiame, yra būtina priimti iki spalio 1 d. Todėl aš raginu labai greitai apsispręsti.
     PIRMININKAS. Toliau posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pavaduotojas J. Narkevičius.
     PIRMININKAS (J. NARKEVIČ, LLRAF). Gerbiamieji Seimo nariai, tęsiame mūsų darbą. Darbotvarkės 2-6 klausimas. Tačiau P. Auštrevičiaus mes nematome, tai judame toliau. Darbotvarkės 2-7 klausimas. J. Oleko irgi nėra. Ponas J. Olekas lyg ir buvo čia, nežinau, yra ar nėra. (Balsai salėje) Nėra. Nėra, taip? Irgi nėra. Judame toliau.
    Darbotvarkės 2-8 klausimas. Taip, turėtų būti surinkti 29 parašai. Surinkta nėra. Tai nesvarstome.

17.19 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 224 ir 2591 straipsnių pakeitimo ir Kodekso papildymo 1856 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-609 (pateikimas)

    Darbotvarkės 2-9 klausimas - Administracinių teisės pažeidimų kodekso 224 ir 2591 straipsnių pakeitimo ir kodekso papildymo 1856 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-609. Pateikimo stadija. Čia viskas gerai. Pranešėjas - A. Dumčius. Prašau.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, čia kalbame apie rūkymo draudimą, tabako turėjimą vaikams iki 16 metų. Mus paskatino užregistruoti šitą pataisą tiesiog mokytojų kreipimasis ir prašymas, nes vaikai, kurie išleidžiami iš mokyklos, mokykloje nerūko, yra įstatymai, už mokyklos ribų, viešosiose vietose šiandien rūkymas didėja. Didėja ir mergaičių skaičius. Toks yra padarytas sociologinis tyrimas.
    Mums atrodytų, kad reikėtų skatinti pačių nepilnamečių ir jų tėvų, globėjų, rūpintojų atsakomybę už tai, kad vaikai nerūkytų, nevartotų tabako gaminių, jų nenešiotų kišenėse ir nedalintų savo draugams, ypač per pertraukas, kada išeina už mokyklos ribų, viešosiose vietose. Tai paskatino užregistruoti įstatymą, kad už asmenų iki 18 m. tabako turėjimą, jo vartojimą, gaminių turėjimą turėtų būti administracinių teisės pažeidimų prasme įspėjimas tėvams arba net ir labai nedidelė (pasižiūrėkite į įstatymą, aš jo neskaitysiu) bauda, ypač jeigu tai yra pakartotinai, antrą kartą tas dalykas konstatuojamas. Man teko matyti: vaikai sėdi, rūko pertraukos metu kažkur aikštėje. Kai suaugęs žmogus juos įspėja, tada atsiliepia negražiai ir toliau traukia cigaretę.
    Taigi tėvų atsakomybė, ir būtent šita įstatymo pataisa tai yra šiandien siūloma. Kolegos, siūlyčiau po pateikimo pritarti. Padiskutuosime vėliau.
     PIRMININKAS. Ačiū. Prašau luktelti, nes yra norinčių jums užduoti klausimus. Klausia ponia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis kolega, prašau pasakyti, kaip įsivaizduojate jūs tą įstatymo įgyvendinimą praktiškai? Kas tikrins kišenes?
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Tas pats yra padaryta su alkoholio draudimu vaikams, kuriems neduodama pirkti ir neleidžiama viešosiose vietose vartoti. Tai yra policijos reikalas. Čia lygiai tas pats.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui posėdžio pirmininkui. Gerbiamoji kolegė uždavė klausimą, aš gal jį sukonkretinsiu. Suprantate, jeigu šnapso negalima nešioti, jis yra brangus, jie gal taip ir nejuokaus. Bet jeigu vaikučiai tarpusavy bežaisdami viens kitam įdės cigaretę ir nukreips suaugusiojo arba administratoriaus žvilgsnį ir pasakys, jis turi, ir iš tikrųjų pas jį ras, nors tas vaikelis gali ir nežinoti, jie gi juokauja, kaip tada bus? Įsivaizduojate, kad gali atsitikti, ypač tarp vaikučių?
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Mielieji, čia dabar, ką jūs... aš vadinu tokiu žodžiu "blusinėjimas", tai nepradėkime mes klysti į šoną. Jeigu galėčiau dėl motyvų pakalbėti ir parodyti jums kai kurias skaidres, kas darosi su tais vaikeliais po 15, 20 metų, jeigu jie įpranta rūkyti, tai po 50 metų faktiškai jie yra dispanserizuoti invalidai, arba, būna, 12 kartų dėl plaučių vėžio miršta, arba dėl infarkto 4-5 kartus... Jeigu mes dabar į vaikus žiūrėsime taip atsainiai, kaip sakote, o kas čia bus, jeigu taip bus - ne, nieko neišeina. Su mūsų visuomene reikia šiandien elgtis taip.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Bet Teisės ir teisėtvarkos komitete...
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Ir šiandien...
     PIRMININKAS. Aš prašau nediskutuoti.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Po šito administracinio siūlymo, pamatysite, dar 10 bus tokių panašių, su mūsų visuomene tenka eiti tokiu keliu.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Ir paskutinysis ponas... Minutėlę, dar V. Kamblevičius nori paklausti jūsų.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis pranešėjau, aš iš tikrųjų sveikinu jus dėl to pasiūlymo. Tačiau žinant šiuolaikinio jaunimo norus ir pasipriešinimą, ar nereikės įrodinėti, ar jis rūkė, ar nerūkė, kokios bus komisijos, ar vieno asmens užteks? Čia prasidės daugelis visokių debatų. Kaip jums atrodo?
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Aš manau, jeigu norime gero tiems vaikams, o yra tėvų, kurie patys rūko, jūs labai gerai žinote, per pertraukas vaikas grįžta namo ir kartu susėdę rūko. Tai šitie tėvai tikrai turi būti atsakingi administracine tvarka.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į visus klausimus. Dabar motyvai už ir prieš. Yra tik motyvas už, gal mes nekalbėsime. Tuo labiau kad ponas Arimantas ir negalėtų kalbėti. Ar yra prieš? Niekas neatsisako kalbėti dėl motyvų už ir prieš? Ponia Vida ir pone Eduardai? Gal bendru sutarimu pritariame po pateikimo? (Balsai salėje) Po pateikimo pritariame bendru sutarimu. Dėkojame. Sutaupėme laiko. Judame toliau.
    Siūlomi komitetai. Pagrindinis bus Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomų lyg ir nėra. Būtų galima Sveikatos reikalų komitetą, taip? Papildomas - Sveikatos reikalų komitetas. Siūloma svarstyti lapkričio 21 d. Taigi 2-9 klausimą mes jau išnagrinėjome.
    Darbotvarkės 2-10 klausimas. Tačiau nėra surinkta reikiamo skaičiaus parašų. Darbotvarkės 2-11 klausimas. Taip pat nėra surinkta reikiamo skaičiaus parašų.

17.26 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 124 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-892 (pateikimas)

    Darbotvarkės 2-12 klausimas - Administracinių teisės pažeidimų kodekso 124 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-892. Pateikimo stadija. Ponas A. Matulas arba ponia V. M. Čigriejienė, taip? Prašau, pranešėja. Pranešėja - ponia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, pateiksiu labai trumpai. Dėl to, kad dabar keliuose eismo sąlygos yra tragiškos, todėl projekto tikslas buvo padidinti administracines nuobaudas už nustatyto greičio viršijimą daugiau kaip 30 km per valandą, o uždaviniai - nustatyti nuobaudų sistemą.
    Šita nuobaudų sistema ir kilometražas yra pateiktas projekte. Manau, aš jūsų tokį vėlyvą vakarą nevarginsiu, jūs pasižiūrėsite, baudos yra didinamos. Manau, baudų didinimas viršijus greitį privers žmones tikrai susimąstyti ir galbūt jie nedarys tokių pažeidimų. Nes tragiškų įvykių daugėja, sužalojimų daugėja, mirčių keliuose daugėja, tai aiškiai matyti, jeigu pasižiūrite televizoriaus ekrane ir paskaitote spaudą.
    Tai tiek turbūt. Kviečiu pritarti ir išnagrinėti komitetuose.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti ponas P. Čimbaras. Prašau.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Na, Petrai.
     P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamoji kolege, norėčiau jūsų paklausti. Ar tas padidinimas kartais neduos teigiamo efekto, nes kentės mūsų eiliniai piliečiai, kurie nusižengia pirmą arba du kartus. O vadinamieji kelių ereliai kaip važinėja, taip ir važinėja. Kažkaip įstatymą mes taikome tiems žmonėms, kurie, na, prasižengia. Visi mes kartais viršijame, aišku, nereikia, bet būna, bet dažniausiai tie baudžiami. Tie, kurie lakstė, jie laksto ir toliau, ir mes nieko negalime padaryti.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Taip. Matote, pašalpų sistemą reikia sutvarkyti, tai tada galbūt tuos kaimo erelius sutvarkysim. Pažiūrėkit, kas darosi - šventės pašalpų gavimo metu ir lakstymas su tokiomis mašinomis, kurios yra neregistruotos, registre jų nėra, tai va čia ir yra bėda. Ir sužalos, Petrai, ir jus, ir mane šitie ereliai. Todėl ir noriu, kad jeigu nuobaudą kartą patirs ir bus išskaityta iš socialinės pašalpos, tai tada turbūt bus rezultatas. Na, komitetai nuspręs, panagrinės.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas E. Šablinskas klausia.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Gerbiamoji pranešėja, iš tikrųjų visom keturiom būčiau už tai, bet prieš tai buvęs pranešėjas irgi gerą dalyką pasiūlė. Aš tik prieštarauju tam, kad tikrintų vaikučių kišenes, tiek policijos neužteks, taip pat ir bausti keliuose neužtenka policijos. Ar nemanytumėt, kad jau laikas problemą spręsti kitu požiūriu? Reikėtų didinti policijos skaičių, neapsimetant prieš Europą, taip pat įvesti kardinalią baudų išieškojimo sistemą, kad tikrai, jeigu tu buvai nubaustas ir neužmokėjai, visos lengvatos - ir dėl automobilio, ir dėl pašalpų gavimo - būtų iš karto "užrakintos". Kaip jūs manot?
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Žinot, jeigu aš būčiau valdžioj, aš atimčiau tada teises, jeigu taip laksto tie ereliai, visam gyvenimui ir konfiskuočiau mašiną, na, bet ne visais momentais mes tą galime padaryti. Bet aš manau, kad didesnės nuobaudos vis tiek efektą duos, kad ir kaip jūs sau norit. O kad policininkų... kad policija dirbti negali visu pajėgumu, tai tikrai faktas, galbūt jų neužtenka, bet Estijoje jų mažiau yra negu pas mus. Tik pribrendo reikalas policijai didinti atlyginimus, tada galbūt mes galėsim pareikalauti, kad jie dirbtų daugiau, sąžiningiau ir t. t., nors sąžiningumo kartais ir netrūksta.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamoji kolege, iš tikrųjų pritariu šitai jūsų idėjai, tačiau nenoriu sutikti - yra viena 30 km viršyti autostradoje ir 30 gyvenvietėje. Tai gyvenvietėje - visiškai sutinku, tačiau autostradose - nebenoriu sutikt. Kaip jums atrodo, ar nereikėtų čia gradacijos?
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Galbūt bus galima pataisas pasiūlyti. Jūs galėsit siūlyti pataisas dėl autostrados galbūt, bet iš principo patarčiau ir autostradose nelakstyti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Paskutinis - ponas J. Kondrotas.
     J. KONDROTAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Aš labai gerbiu gerbiamąją profesorę ir džiaugiuosi, kad jūs vairuojat. Ar teko, norisi paklausti, galite ir neatsakyti, ar teko sumokėti baudą? Tai jūsų asmeninis dalykas, galite neatsakyti. O mano klausimas: gal daugiau reikėtų į prevenciją, ji tikrai yra efektyvi, ne į baudų didinimą?.. Kiek aš dabar, būdamas Seime trečius metus, pastebėjau, tik visi: didinti, didinti ir didinti.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Galiu sąžiningai atsakyti: išvažiuojant iš Vilniaus vienas erelis numušė mano veidrodį, tikrai krūptelėjau, nes galvojau, kad visą šoną nubraižė, bet, ačiū Dievui, mašina liko sveika, tik veidrodėlis pažeistas. O taip sąžiningai, gal prieš 5 metus buvo taip, kad aš sustojau prieš perėją, ištiesiau ranką paimti savo (...) auklei klausos aparato elementus, sustojau tikrai pagal taisykles. Kažkas nufotografavo mane telefonu, aišku, žinodami, kad aš - Seimo narė (žinot, priartinsi, patolinsi, tai čia natūralu), ir padavė. Tai 70 Lt sumokėjau, ir viskas. Ir paskelbė apie mane "Lietuvos ryte". Tai tik tiek. O taip ne, aš važiuoju pagal taisykles.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į visus klausimus. Motyvai už, prieš. Nėra. Tai gal bendru sutarimu galime? Galime bendru sutarimu. (Balsai salėje) Gerai, balsuojam. Skelbiu balsavimą. Balsuojam dėl Administracinių teisės pažeidimų kodekso 124 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto.
    Balsavo 47, užsiregistravo 53. Už - 25, prieš - 2, susilaikė 20. Taigi pateiktam projektui pritarta. Dabar siūlysim komitetus. Pagrindinis komitetas - Teisės ir teisėtvarkos. Papildomų komitetų? Nėra pasiūlymų. Taigi pagrindinis komitetas vienas ir svarstys. Lapkričio 21 d. numatomas svarstymas. Ačiū. Klausimas 2-12 baigtas.

17.34 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 90 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-390 (pateikimas)

    2-13a - nesurinktas reikiamas kiekis parašų. Taigi 2-13b irgi nėra 29 Seimo narių parašų. 2-14. Prašau. Ponia A. Pitrėnienė. Gerbiamoji ponia Audronė pristatys Nr. XIIP-390 klausimą - Administracinių teisės pažeidimų kodekso 90 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Pateikimo stadija. Prašau, ponia Audrone.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju pirmininkui. Gerbiamieji kolegos, projekto rengimą paskatino Lietuvos gyvūnų globos draugija, Vilniaus skyriaus prašymas, kitų žmonių kreipimasis. Tiesiog pristatau jį. Tai yra dėl žiauraus elgesio su gyvūnais. Iš tikrųjų šitas reiškinys Lietuvoj jau tampa tokiu vis dažnesniu, netgi, sakyčiau, kasdieniu reiškiniu. Mes galim matyti valkataujančius, išvarytus, sužalotus gyvūnus gatvėse, ir manau, kad reikia į tai atkreipti dėmesį. Todėl ir siūlau šitą pataisą.
    Lietuvos gyvūnų globos draugijos duomenimis, asmenys, žiauriai pasielgę su gyvūnais, dažniausiai atsakomybėn nėra traukiami. Daugeliu atvejų ikiteisminiai tyrimai nepradedami. Nepaisant to, jog buvo pakeistas Gyvūnų globos laikymo ir naudojimo įstatymas į Gyvūnų gerovės ir apsaugos įstatymą, pastaraisiais metais Lietuvoje daugėja žiauraus elgesio prieš gyvūnus atvejų. Akivaizdu ir tai, kad nubausti už gyvūnų skriaudą dažniausiai vėliau padaro ir daugiau nusižengimų, yra linkę tai daryti su silpnesniais už save. Todėl yra siūloma Administracinių teisės pažeidimų kodeksą pakeisti padidinant baudas asmenims už kankinimus ir žiaurų elgesį su gyvūnais. Prašau pritarti po pateikimo.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti keli Seimo nariai. Taigi pirmas - ponas R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamoji pranešėja, visą laiką, kai mes priimame įstatymus, reikia žiūrėti, kaip mes sugebėsime kontroliuoti. Kiek supratau, patikslinkit, jeigu galit, dabartinių baudų, net ir mažų baudų, mažesnių baudų, negu siūlot, tiesiog niekas nesukontroliuoja, nes tiesiog nėra tokios sistemos, ta sistema neveikia, niekas per daug į tai nekreipia dėmesio. Tai ar nemanot, kad toks baudų padidinimas kaip tik gal duos priešingus rezultatus, tiesiog atsiras tam tikra papildoma galimybė, sakykim, pareigūnams kartais žiūrėt, kartais nežiūrėt, pamatyt, nepamatyt, kai sistema neveikia? Ar tikrai vis dėlto tas didinimo būdas, kai jau senoji sistema neveikia, yra efektyvus? Nes jeigu veiktų senoji, reikėtų kažką patobulinti, tada taip, bet šiuo atveju dar ana neveikia.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju. Gerbiamasis kolega, jūs pats pasakėte, kad yra nustatyta tvarka ir kad pareigūnai neatsakingai atlieka savo pareigą. Tai čia ir yra atsakymas. Aš manau, kad ir dabar pareigūnai neatlieka, kaip jūs minėjot, pareigų ir kai kurie neatliks ir... bet čia yra ne šito įstatymo dalykai. Tiesiog aš neįsivaizduoju, kad mūsų salėje galim kalbėti išvis apie tai, kad pareigūnas gali neatlikti savo pareigos teisingai, tvarkingai ir pagal įstatymą. Aš visiškai apie tai negalvoju. Aš galvoju, kad su tuo reikia kovoti, reikia galvot, ką daryti.
    O šita pataisa, mano siūlymas, yra visiškai nesusiję su tuo. Aš galvoju, kad nesu šalininkė, kad tiktai baudos, nors šiandien skambėjo iš šitos tribūnos baudų didinimo dalykai ir kitais atvejais ir mano pasiūlymas yra toks pat. Bet manyčiau, kad tai daugiau kaip auklėjimo priemonė, kad galbūt... tai čia ne pagyvenusių, ne suaugusių, dažniausiai tai yra jaunimo arba asocialių šeimų atstovų, paklydusių žmonių dalykai. Aš manau, kad galbūt padidinus baudas atsiras tam tikras, tarkim, kad ir baimės jausmas, baimės būti nubaustam tokia bauda jausmas. Tai tam tikras auklėjimo momentas. Galime nieko nedaryti. Tiesiog aš sugalvojau tokį dalyką ir pasiūliau jums. Galime diskutuoti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū. Gerbiamoji pranešėja, man atrodo, atėjo dabar ar mada, ar padidėjęs jautrumas, kad mes daugiau skiriame dėmesio šunims negu žmonėms. Kai aš matau tokią netvarką, aš visuomet žiūriu per žmogaus prizmę, ar mes viską padarėme, kad tas vaikas ar žmogus būtų laimingas, kad nebūtų pažeidžiamas, kad nebūtų stumdomas ir t. t. Man kažkodėl truputį atrodo, kad tai yra perdėta. Kaip jums atrodo? Kitaip?
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju. Kolega, šiaip jau, ko gero, šitoje tribūnoje turėtumėte stovėti labiau jūs negu aš, nes jūs esate žemės ūkio specialistas. Tai žmogus, kuris susijęs, baigęs mokslus. Mokėtės apie šituos gyvūnus. Nors aš irgi mokiausi biologijos, bet tai nieko bendra su tuo neturi. Na, kaip galima tapatinti? Aš manau, kad mes turime labai daug gerų dalykų švietimo, kultūros srityse, mes turime labai daug ir blogų dalykų, bet tai nereiškia, kad gyvūnams šiandien nereikia skirti dėmesio. Tai elementaru. Aš net neturiu ką kita pasakyti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponia D. Mikutienė.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamoji kolege, sakykite, gal jūs turite kažkokią statistiką, kiek, pavyzdžiui, per pastaruosius metus yra išaugę tokių žiauraus elgesio su gyvūnais atvejų?
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju už klausimą. Aš manau, kad jūs irgi girdite, nes patys baisiausi, žiauriausi atvejai buvo parodyti ir per televiziją, buvo ir reportažų, ir laidų, ir spauda rašė. Aš tikrai neskaičiavau, konkrečiai jums nepasakyčiau. Aš galbūt galėčiau pasakyti, kad šitie mano pasiūlymai, palyginus su kitų valstybių teikimais ir siūlymais, yra dar gana švelnūs. Sakysime, suomiai taiko laisvės atėmimą iki dvejų metų, norvegai - iki trejų metų laisvės atėmimą, Jungtinė Karalystė - 20 tūkst. svarų sterlingų baudą. Be abejo, šitas siūlymas yra ne panacėja. Tai yra tik elementari pradžia atkreipiant dėmesį į tai, kad iš tikrųjų šitaip elgtis negalima. Kiek mes matome gatvėmis bėgiojančių benamių šunų, kačių, ypač mieste, gal kaime tai ne taip ryšku, nes gyvūnai gyvena lauke, šalia savo gyvenamųjų pastatų, o mieste tai yra ypač matoma. Aš manau, kad iš tikrųjų nusipirkus, įsigijus gyvūną, jį reikia prižiūrėti arba pasirūpinti ir kam nors dovanoti, atiduoti, susitarti. Nebūtina jį skriausti. Elementaru. Bet yra problema, todėl teikiu sprendimo būdą taip, kaip suvokiu.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas S. Šedbaras.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamoji kolege, jūs siūlote pagal Administracinių teisės pažeidimų kodeksą iš karto baudas didinti 10 kartų. Ar jums neatrodo, kad tas atvejis, kai bauda nebus sumokėta vien dėl to, kad ji yra neproporcingai didelė (čia turbūt ne verslo sritis) ir jeigu ji bus neišieškota, kaip tik gali turėti atvirkštinį poveikį, sukurti nebaudžiamumo įspūdį?
    Kitas dalykas, į ką atkreipė dėmesį ir Teisės departamentas, kad galima taikyti baudžiamąją atsakomybę, bet baudžiamosios atsakomybės minimali riba yra 130 Lt (ten yra ir daugiau), o pagal ATPK, kuris yra daug švelnesnis, dabar minimali riba būtų 1000 Lt. Tai jokiu būdu tarpusavyje nesuderinami dalykai. Kas jums patarė nustatyti tokius dydžius, nes vis tiek Teisės ir teisėtvarkos komitete mes turėsime kaip nors tuos dydžius derinti?
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Žinote, aš galiu tik tiek atsakyti. Kiek šiandien kainuoja gyvūnai? Kokia yra šuns kaina? Jį įsigyja ir paskui skriaudžia, aš nemanau, kad tai yra... Tai ir yra būtent tai, kad žmogus, besirengiantis tai daryti, jeigu jis nesuvokia, kad to daryti negalima, jis tiesiog turi išsigąsti. Bent jau tiek. Tiek galėčiau pasakyti dėl dydžių. Aišku, jeigu jūs pritarsite, svarstymo metu galbūt atsiras kokių nors švelnesnių pasiūlymų. Galime diskutuoti. Šitas siūlymas ne panacėja, bet aš manau, kad reikia kažką daryti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia P. Čimbaras.
     P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamoji pranešėja, žiūriu, jau mada baudas tik didinti ir didinti, bet man truputį toks kaip ir nerimas, nes tos baudos dažniausiai efekto neduoda. Gal čia trūksta prevencijos? Dabar už tą kačiuką mes siūlome tūkstantį litų, o paimkite tą garsųjį atvejį, kuris nuskambėjo per visą Lietuvą, kai buvo marinami arkliai, aš manau, kad bauda buvo per maža. Kažkaip pas mus nėra tokio proporcingumo. Už tą patį gyvūnėlį ta pati bauda, bet jūs žinote, kad labai dažnai kaimuose yra kankinami gyvuliai, pririšti, nemaitinami. Ten gal reikėtų ir didinti, bet, pavyzdžiui, už tą kačiuką ar šuniuką, nors nėra tokios programos, kad jų, pavyzdžiui, vaikai nelaikytų... o dabar priperkam tų kačiukų, kačiukas užauga, mes išmetam. Štai kur didžiausia problema, o mes tik norime viską baudomis.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju. Iš tikrųjų čia nėra įvardinta, kad čia dėl šuns ar katės kankinimo. Čia ir kiti naminiai gyvuliai lygiai taip pat šitoje gretoje yra.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į visus klausimus tam skirtu laiku. Mūsų laikas baigėsi.
    Dabar motyvai už, prieš. Motyvų už, prieš nėra. Ponia Dangute, gal nekalbėsite? Norėtumėte kalbėti. Gerai. Ponia D. Mikutienė - motyvai už.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, iš tiesų aš atsimenu, kai mes Seime irgi teikėme siūlymus ir pati teikiau Baudžiamojo kodekso pataisas po šuniuko Pipiro atvejo, ir aš ne be reikalo paklausiau gerbiamosios Audronės. Iš tiesų žiaurių atvejų su gyvūnais daugėja. Galbūt ne tiek, kaip kolegė pateikė, bet svarstyti reikia, baudas didinti reikia. Iš tiesų reikia grįžti prie šito klausimo, nes čia nėra toks nekaltas dalykas. Amerikoje buvo atlikti tyrimai su recidyvistais, kurie sėdi kalėjimuose, jiems buvo užduotas klausimas, kada pirmą kartą ir prieš ką jie pakėlė ranką? Pasirodo, patį pirmą kartą tai buvo vaikystėje ir tai buvo gyvūnai. Iš tiesų siūlyčiau tikrai pritarti, apsvarstyti ir tikiuosi, kad šis projektas nebus nutąsytas taip, kaip gerbiamasis kolega S. Šedbaras pasielgė su mano Baudžiamojo kodekso pataisomis.
     PIRMININKAS. Ačiū. Atsirado ir motyvas prieš - ponia I. Degutienė. Prašau.
     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tikrai mes visi mylime gyvūnus, ar tai būtų katytė, ar šuniukas, ar arklys, ar kitas gyvūnas, tačiau dėl šio projekto iš tikrųjų kyla daug neaiškumų. Ta viena pozicija, kurią išsakė S. Šedbaras, kai Administracinių teisės pažeidimų kodekso nuostatos ir baudos bus didesnės, negu šiandien yra Baudžiamajame kodekse, tas yra tikrai nelabai suprantama.
    Kitas dalykas. Pati autorė pasakė, kad yra daug benamių gyvūnų, kuriuos laiko asocialių šeimų vaikai. Man kyla natūralus klausimas, man gaila tų vaikų, kurie gyvena tose asocialiose šeimose. O jeigu bus pritarta Administracinių teisės pažeidimų kodeksui ir bauda bus tūkstantinė, kaip jūs iš tų asocialių šeimų išreikalausite tas baudas, kai mes patys mokame socialines pašalpas, kad jie kaip nors išgyventų? Aš tikrai siūlyčiau autorei, labai ją gerbdama, bandyti suderinti Administracinių teisės pažeidimų kodeksą su Baudžiamuoju kodeksu ir atsižvelgti į tai, kokia yra statistika, iš kur atsiranda tų beglobių šunų. O aš čia cituoju tiesiog tai, ką pati autorė ir pasakė, todėl tikrai nenorėčiau šiandien pritarti šitam projektui.
     PIRMININKAS. Ačiū. Motyvai už, prieš išsakyti. Balsuojame dėl Administracinių teisės pažeidimų kodekso 90 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto. Autorė ponia A. Pitrėnienė ir 29 Seimo nariai.
    Iš užsiregistravusių 55 balsavo 53: už - 30, prieš nėra, susilaikė 23. Balsų dauguma po pateikimo pritarta. Siūlomi komitetai: pagrindinis - Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas - Kaimo reikalų komitetas. Kitų pasiūlymų nėra. Siūloma svarstyti lapkričio 21 d.
    Klausimas 2-14 jau apsvarstytas. Dabar yra pasiūlymas grįžti prie darbotvarkės. Yra pateikėjas.

17.50 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 5, 185 ir 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-542 (pateikimas)

    2-7 klausimas. Ponas ministras J. Olekas. Prašau. Mums pristatys Administracinių teisės pažeidimų kodekso 5, 185 ir 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-542. Pateikimo stadija. Prašau.
     J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, ką tik kalbėjote apie žvėrelius, aš noriu sugrįžti prie žmonių. Mano pasiūlymas. Šiuo projektu siekiama nustatyti efektyvesnį, racionalesnį saugaus elgesio vandenyje ir ant vandens telkinių ledo teisinį reguliavimą, numatantį Lietuvos Respublikos Vyriausybės dalyvavimą, nustatant žmonių saugaus elgesio vandens telkiniuose ir ant jų ledo taisykles bei diferencijuojant ir griežtinant atsakomybę už šių taisyklių pažeidimus.
    Šiuo metu taisykles, už kurių nesilaikymą nustatoma atsakomybė, turi nustatyti savivaldybių tarybos. Tačiau iš 60 savivaldybių daugiau kaip pusė tokių taisyklių neturi, o kitų savivaldybių nustatytos taisyklės yra nevienodos, nustatančios skirtingus saugaus elgesio vandenyje ir ant ledo reikalavimus ir atitinkamai tokio elgesio baudimo pagrindus.
    Praktinės problemos yra akivaizdžiausios žiemos ir pavasario metu, kai užšalus vidaus vandens telkiniams ir jiems tirpstant tūkstančiai žvejų, ekstremalaus sporto mėgėjų ar kitų asmenų naudojasi užšalusio vandens telkiniais, nepaisydami pavojingų sąlygų, ledo sąlygų ir taip rizikuodami savo sveikata ar gyvybe, o jų gelbėjimui naudojami valstybės materialiniai, finansiniai ištekliai. Projekte siūloma nustatyti, kad saugaus elgesio vandenyje ir ant vandens telkinių ledo taisykles nustatytų Lietuvos Respublikos Vyriausybė ar jos įgaliota institucija. Tokiu atveju ši tvarka būtų vienoda visoje mūsų valstybės teritorijoje ir privaloma visų savivaldybių administracijoms. Taip pat siūloma diferencijuoti ir griežtinti atsakomybę už saugaus elgesio vandenyje ir saugaus elgesio ant vandens telkinių ledo taisyklių nesilaikymą. Todėl kviečiu pritarti pateiktam įstatymo projektui.
     PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Jūsų nori paklausti vienas Seimo narys. Taigi R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, vienas iš pagrindinių motyvų, kodėl jūs dabar pateikėte šį įstatymą, yra pataisa, kad savivaldybės nenustato tokios tvarkos, 30 turi, kitos neturi, kiek aš supratau. Ar nemanytumėte, kad vis dėlto racionaliau eiti kitu keliu, kad mes taisytume įstatymą taip, kad jeigu savivaldybės taryba nenustato, galioja Vyriausybės nustatyta bendroji tvarka. Nes mes ne pirmą kartą susiduriame su savivaldybėmis, kai mes suteikiame joms tam tikrą prievolę, jos to nedaro ir nėra kokios nors... atsiranda tam tikras teisinis vakuumas. Bet tikrai tas tvarkas nustatyti būtų racionaliau savivaldybei, nes šiuo klausimu yra kiekvieno rajono tam tikra specifika. Galbūt reikėtų ką nors ir papildomai daryti. Kaip tik tokiu būdu spręsti: jeigu nėra, tada galioja bendrosios nuostatos, o jeigu norite, prašau pasitvirtinti savo.
     J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis kolega, už klausimą. Galbūt ir galima taip išspręsti. Galėtume dėl to diskutuoti vėliau, svarstydami komitetuose, išskyrus vieną problemą, kad yra tokių telkinių, pavyzdžiui, Kauno marios, Kuršių marios, kur apie tą patį vandens telkinį yra bent 3-4 savivaldybės, ir tada nustatyti demarkacines linijas, kur čiuožia, ar į vieną, ar kitą pusę, kur migruoja, sakykim, ledo lytis... Galbūt galima, aš tikrai sakyčiau, kad tai yra diskutuotinas dalykas, bet, ko gero, turėti bendras taisykles būtų geriau. Bet, sakau, galima diskutuoti svarstymo komitetuose metu.
     PIRMININKAS. Ačiū ponui J. Olekui.
     J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū.
     PIRMININKAS. Atsakėte į klausimus ir pateikėte šį projektą. Motyvų nei už, nei prieš nėra. Siūlau bendru sutarimu. Ačiū. Taigi pritarta. Komitetai: pagrindinis - Žmogaus teisių komitetas. Ne, ne, ne šitas. Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Papildomų komitetų nesiūloma. Svarstymas numatomas lapkričio 21 d. (Balsai salėje) Siūlykite. Nuomonė yra ir nuomonės nėra. Tai liekame be papildomo. Jeigu norės, komitetai panagrinės ir be mūsų nurodymų. Taigi 2-7 klausimą laikome baigtu.
    Kartu baigėsi mūsų visa pagrindinė darbotvarkė. Siūlau nagrinėti rezervinius klausimus. Kitų pasiūlymų nebus?

17.55 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Nacionalinės sveikatos tarybos nuostatų patvirtinimo" priedėlio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-727 (pateikimas)

    Taigi r-1 klausimas. Ponia A. Monkauskaitė. (Balsai salėje) V. M. Čigriejienė bus, taip? Pristatys šį Seimo nutarimo "Dėl Seimo nutarimo "Dėl Nacionalinės sveikatos tarybos nuostatų patvirtinimo" priedėlio pakeitimo" projektą Nr. XIIP-727. Prašau.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, turbūt čia nereikia man iš šios auditorijos aiškinti, kad Nacionalinė sveikatos taryba turi didelę reikšmę. Kiekvienais metais mes išgirstame pranešimą apie Nacionalinę sveikatos tarybą, apie ligų prevenciją, apie dažnį, mirtis, smurtą ir taip toliau. Deja, tik mažai Seimo narių būna, tokia bėda. Mes keičiame priedėlį dėl sekretoriato, kad jis būtų pavaldus Seimo kancleriui. Turėtų būti 2 arba 3 sekretoriato nariai, kurie atlieka didžiulį darbą, nes visi Nacionalinės sveikatos tarybos nariai dirba visuomeniniais pagrindais. Tą reikia įsiminti. Norėčiau, kad jūs pritartumėte šiai nuostatai, o komitetuose išnagrinėsime, galėsite pareikšti pasiūlymus. Tiek.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų paklausti norinčių neatsirado. Taigi dėkojame už pristatymą. Motyvai už, prieš. Yra? (Balsai salėje) Nėra.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Čia pasikeitė, atsiprašau, aš D. Mikutienės užsirašiau...
     PIRMININKAS. Jau neaktualu. Tai gal irgi bendru sutarimu?
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū.
     PIRMININKAS. Prieštaraujančių nėra. R-1 klausimui yra pritarta. Pagrindinis komitetas - Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomas - Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. (Balsai salėje) Sveikatos. Ačiū už pataisymą. Dar kartą fiksuojame: Sveikatos reikalų komitetas kaip pagrindinis. Pastabų nėra? Siūloma svarstyti spalio 22 d. R-1 klausimas baigtas.

17.57 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Nacionalinės sveikatos tarybos nuostatų patvirtinimo" priedėlio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-858 (pateikimas)

    R-2 klausimas. Pristatys ponia D. Mikutienė. Seimo nutarimo "Dėl Seimo nutarimo "Dėl Nacionalinės sveikatos tarybos nuostatų patvirtinimo" priedėlio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-858.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, Nacionalinės sveikatos tarybos nuostatus siūloma keisti atsižvelgiant į Lietuvos Respublikos valstybės kontrolės atliktą Nacionalinėje sveikatos taryboje finansinį auditą ir 2009 m. lapkričio 18 d. rašte Nr. 2444 Lietuvos Respublikos Seimo valdybai išdėstytus pasiūlymus, kad Nacionalinės sveikatos tarybos pirmininkas dirba visuomeniniais pagrindais, nėra valstybės tarnautojas ir dėl to negali būti valstybės biudžeto asignavimų valdytoju ir vykdyti jo funkcijų, bei siekiant efektyviau naudoti biudžeto lėšas ir suderinti Nacionalinės sveikatos tarybos nuostatus su galiojančiais teisės aktais. Šio projekto pagrindinis tikslas yra efektyvesnis biudžeto lėšų taupymo prasme Nacionalinės sveikatos tarybos darbas mažinant valstybės biudžeto asignavimų valdytojų skaičių. Todėl tuo tikslu ir siūloma išregistruoti Nacionalinę sveikatos tarybą, valstybės biudžetinę įstaigą, iš Juridinių asmenų registro, ir jos veiklos finansavimą organizuoti iš Lietuvos Respublikos Seimo kanceliarijai skirtų valstybės biudžeto asignavimų. O Nacionalinės sveikatos tarybos sekretoriato funkcijas perduoti Nacionalinės sveikatos tarybos sekretoriui, kuris būtų pavaldus Seimo kancleriui. Taip pat projekte numatoma suderinti nuostatas su kitais teisės aktais. Tiek mano, tiek kolegės pateikti nutarimai turbūt čia skiriasi tik tuo, kiek darbuotojų dirbs ir aptarnaus Nacionalinę sveikatos tarybą. Prašyčiau pritarti, kaip pritarėme pirmajam projektui, ir komitete apsispręsime.
     PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Jūsų nori paklausti ponia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Taip, aš truputį paklausiu. Dangute, aš noriu jūsų paklausti. Prašom pasakyti, ar jums atrodo, kad visiškai susitvarkys vienas žmogus sekretoriate? Manau, kad tuos du projektus reikės sujungti ir kaip nors išspręsti Sveikatos reikalų komitete, taip?
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Aš ir siūlau, kad mes komitete apsispręsime, bet tiesiog manau, kad užtektų ir vieno žmogaus.
     PIRMININKAS. Ačiū, atsakėte į visus klausimus. Nuomonių už ir prieš nėra. Siūlau bendru sutarimu. Pritarta. Ačiū.
    Toliau klausimas bus svarstomas pagrindinio Sveikatos reikalų komiteto ir papildomo Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto. Svarstymo data bus spalio 22 d. Kitų pastabų nėra. Rezervinis 2 klausimas baigtas svarstyti.

18.00 val.
    Peticijų įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-887(2), Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Peticijų komisijos nuostatų patvirtinimo" pakeitimo" projektas Nr. XIIP-888(2) (pateikimas)

    Dabar kitas. Pranešėjas - ponas P. Čimbaras. Rezervinis 3a klausimas - Peticijų įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-887. Pone Petrai, prašom. Ir lydintysis.
     P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamasis Seime, pristatau Peticijų įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-887(2), pataisytą pagal Teisės departamento pastabas, ir Seimo nutarimo "Dėl Seimo nutarimo "Dėl Seimo Peticijų komisijos nuostatų patvirtinimo" pakeitimo" projektą Nr. XIIP-888. Šie projektai parinkti siekiant taupyti valstybės lėšas, mažinti administracinę naštą ir skatinti gyventojus naudotis internetu. Šiuo metu Peticijų įstatymo 9 straipsnio 10 dalyje nustatyta, kad Peticijų komisija, priėmusi sprendimą peticiją nagrinėti, paskiria peticijos nagrinėjimo vietą ir laiką, apie tai paskelbia "Valstybės žinių" priede "Informaciniai pranešimai" ir peticiją nagrinėjančios institucijos interneto tinklalapyje. Savivaldybės peticijų komisija apie peticijos nagrinėjimo vietą ir laiką paskelbia vietos spaudoje arba savivaldybės tarybos nustatyta tvarka. Atitinkama nuostata yra ir Peticijų komisijų nuostatuose. Tokiu būdu Seimo ir Vyriausybės peticijų komisijos apie kiekvienos peticijos nagrinėjimo vietą ir laiką turi paskelbti "Valstybės žinių" priede "Informaciniai pranešimai".
    Vykdant šį reikalavimą 2012 m. už tokius Seimo Peticijų komisijos pranešimus buvo sumokėta 1270 Lt, o 2013 m. iki liepos 31 d. - 677 Lt. Pažymėtina, kad šiuo metu Seimo Peticijų komisija informaciją apie kiekvienos peticijos nagrinėjimo vietą ir laiką skelbia Seimo interneto tinklalapio rubrikoje "Peticijų nagrinėjimas", Seimo Peticijų komisijos interneto puslapio rubrikoje "Posėdžių darbotvarkės", taip pat apie tai raštu yra informuojamas kiekvienas pareiškėjas ar jo atstovas. Taip pat norėčiau pažymėti, kad visame pasaulyje vyksta labai sparti technologijų plėtra, visuomenė daugiau naudojasi interneto tinklalapiais, todėl skelbti pranešimus apie peticijų nagrinėjimą "Valstybės žinių" priede "Informaciniai pranešimai" ir mokėti už kiekvieną tokį skelbimą 84 Lt yra netikslinga. Be to, Informacinės visuomenės plėtros komiteto prie Susisiekimo ministerijos užsakymu atlikto tyrimo duomenimis, šiuo metu Lietuvoje 75,2 % gyventojų naudojasi kompiuteriu bei 73,3 % - internetu. "Valstybės žinių" priedą skaito mažiau Lietuvos gyventojų. Tai yra tik 685 egzemplioriai.
    Priėmus teikiamą įstatymo projektą, reikės atitinkamai pakeisti Peticijų komisijos nuostatus. Tai turėtų padaryti Seimo, Vyriausybės ir valstybinių... peticijų komisijos. Kartu su įstatymo projektu yra teikiamas ir Seimo Peticijų komisijos nuostatų pakeitimo projektas. Labai prašau pritarti šiems projektams po pateikimo.
     PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Ir lydintysis projektas, t. y. Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Peticijų komisijos nuostatų patvirtinimo" pakeitimo" projektas. Jūsų klausti nenori. Ačiū. Dėl motyvų už ir prieš nematau. Siūlau vėl bendru sutarimu pritarti po pateikimo. Ačiū. Prieštaraujančių nėra. Pritarta.
    Siūloma svarstyti komitetuose. Pagrindinis būtų Žmogaus teisių komitetas. Papildomo niekas nesiūlo. Svarstymo data - spalio 15 d. Tokiu būdu rezervinį 3 klausimą baigėme.

18.04 val.
    Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos įstatymo 6 ir 28 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-975 (pateikimas)

    Paskutinis rezervinis 4 klausimas. Paprašysime pateikti poną V. Kamblevičių. Tai bus Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos įstatymo 6 ir 28 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-975. Pateikimo stadija. Prašom.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, Lietuvos Respublikos Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos įstatymo 6 ir 28 straipsnių pakeitimo įstatymas. 1 straipsnis, 6 straipsnio 1 ir 2 dalių pakeitimas. 6 straipsnio 1 dalyje vietoj skaičiaus "5" prašoma įrašyti rekomenduojamą skaičių "6" ir šią dalį išdėstyti taip: "VTEK sudaro šeši nariai."
    6 straipsnio 2 dalyje po žodžio "viena" siūloma įrašyti žodžius "kandidatą", išbraukti žodį "narį", o po žodžio "pirmininkas" įrašyti žodžius "vidaus reikalų ministras" ir šią dalį išdėstyti taip: "po vieną kandidatą į VTEK Seimui teikia Respublikos Prezidentas, Seimo Pirmininkas, Ministras Pirmininkas, vidaus reikalų ministras, Lietuvos Aukščiausiojo Teismo pirmininkas, Lietuvos savivaldybių asociacijos prezidentas. Seimo Pirmininkas VTEK nariu teikia skirti vieną iš Seimo frakcijų siūlomų kandidatų, Ministras Pirmininkas - vieną iš Vyriausybės siūlomų kandidatų, Lietuvos Aukščiausiojo Teismo pirmininkas - vieną iš Lietuvos teisininkų draugijos siūlomų kandidatų, Lietuvos savivaldybių asociacijos prezidentas - vieną iš šios asociacijos tarybos siūlomų kandidatų."
    2 straipsnis, 28 straipsnio 5 dalies pakeitimas. 5 dalyje vietoj skaičiaus "3" siūloma įrašyti "4" ir išdėstyti taip: "Sprendimą VTEK priima ne mažiau kaip 4 VTEK narių balsų dauguma. Sprendimą pasirašo VTEK pirmininkas."
    3 straipsnis "Įstatymo įgyvendinimas": "Per mėnesį nuo šio įstatymo įsigaliojimo vidaus reikalų ministras teikia Seimui kandidatą į VTEK." Visų kolegų prašau pritarti šiam pateikimui.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti keletas Seimo narių. Pirmoji - ponia A. Bilotaitė. Prašom.
     A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, pagal šiuo metu galiojančią tvarką yra taip, kad VTEK narius siūlo visos valdžios institucijos: Prezidentas, Seimas, Vyriausybė, teismai ir savivalda. Įvedus papildomą VRM kandidatą, būtų iškreiptas lygybės, kolegialumo ir proporcingumo principas. Tai aš noriu pasiteirauti. Kas skatino iš tikrųjų jus pasiūlyti tokį naują dalyką, kad būtų du Vyriausybės atstovai? Tas yra labai ydinga, aš net svarstau galimybę, jeigu bus šiam įstatymui pritarta po pateikimo, kreiptis į Specialiųjų tyrimų tarnybą, kad būtų atliktas antikorupcinis vertinimas.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų sakote, kas paskatino? Projekto rengimą paskatino būtinybė siekti kolegialumo principo įgyvendinimo, kad Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijoje būtų padidintas narių skaičius iki 6. Aišku, jūs taip pat (...), kodėl du Vyriausybės nariai? Šiandien reikia pripažinti, kad Vidaus reikalų ministerija yra viena iš skaitlingiausių ir sprendžia daugiausia visas regionines problemas, ir Vidaus reikalų ministerijos, ir kitas. Sakyčiau, čia visiškai normalu būtų, kad tai būtų patvirtinta.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš manau, kodėl jūs toks neradikalus? O kodėl ne kokių 14 ministrų, kad visi po vieną savo atstovą? Arba, pavyzdžiui, dar aš pasiūlyčiau, kad departamentai galėtų, pavyzdžiui, Muitinės departamentas galėtų paskirti ir kokie kitokie? Aš ir klausiu, kodėl ne daugiau? Iš tikrųjų...
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū už atvirą, sakyčiau, dalykišką klausimą. Pirmiausia padėkite pritarti, toliau aš padėsiu pritarti ir dėl 14. Pateikite naują projektą, kartu pradėsime tas problemas spręsti. Pirmiausia padarykime vieną darbą, paskui kitą.
     PIRMININKAS. Dėkui už atsakymą. Ponas M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis pirmininke. Aš irgi norėčiau pratęsti kolegos K. Masiulio klausimą, tik norėčiau sukonkretinti. Pavyzdžiui, yra Socialinės apsaugos ir darbo ministerija. Į jos kompetenciją įeina šeima, vaikai, jaunimas, tai yra tokie moraliniai visi aspektai, susiję su šia ministerija. Kaip jūsų nuomone, ar jūs pritartumėte, kad Socialinės apsaugos ir darbo ministerija taip pat turėtų teisę siūlyti savo kandidatą į Vyriausiąją tarnybinės etikos komisiją?
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Aišku, čia yra Seimo apsisprendimas, tačiau mano nuomonė yra tokia, kad kuo daugiau žmonių bus toje komisijoje, taryboje, kad ir kaip vadinsime, tuo daugiau bus skaidrumo, tuo labiau problemos bus sprendžiamos ryškiau, skaidriau ir ryžtingiau.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, jeigu jūsų koalicijoje vyktų pokyčiai ir vidaus reikalų ministro postas atitektų socialdemokratams, o teisingumo ministras partijai "Tvarka ir teisingumas", ar tokiu atveju nemanytumėte, kad geriau būtų numatyti, jog teisingumo ministras deleguoja tą narį?
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, gerbiamasis Razma. Jūs žinote mano charakterį ir aš tais klausimais nesimėtau. Jeigu vieną kartą siūlau vidaus reikalų ministrą, tai prie tos pačios pozicijos liksiu ir toliau.
     PIRMININKAS. Ačiū. R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, svarstant jūsų projektą rimtai, ar neatrodo, kad jis prasilenkia su pačia Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos sudarymo logika? Jeigu kalbama, kad deleguoja Seimas, deleguoja Vyriausybė, deleguoja prezidentūra, deleguoja institucijos, tai šiuo atveju kalbama apie ministrą, ministeriją, tai yra ministro įsakymą, tai yra subjektas, kuris yra svarstomas to paties VTEK'o. Ar jūs nemanote, kad yra tiesioginis poveikis Tarnybinei etikos komisijai, jeigu ministerijoms suteiksime teisę deleguoti savo atstovus?
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Žinote, šiandien atstovas, rytoj ne atstovas, todėl aš... Nėra čia, kaip sakoma, konkrečiai taikoma vienam asmeniui, bet čia yra ilgalaikis, sakyčiau, reikalas ir nematau jokių problemų.
     PIRMININKAS. Ponia V. M. Čigriejienė. Nebent atsisakys klausti. Atsisako klausti.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerai, atsisakau.
     PIRMININKAS. Taip pat ir R. Kupčinskas, matyt. Taip? Ačiū. Tada mes baigėme atsakymus į klausimus. Buvo pasiūlymas balsuoti, bet yra motyvai. Jeigu ponas K. Masiulis neatsisako išsakyti motyvų už, nes prieš nėra... Norite? Gerai. Ponas K. Masiulis - motyvai prieš. Jūsų teisė.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, noriu labai trumpai pasakyti, kad siūlymas yra absurdiškas ir ydingas savo prigimtimi. Jeigu bus įvykdytas, tai apsunkintų ir institucijos valdymą, nes atsirastų 6 nariai, pirmininko balsas turėtų sverti. Kitas dalykas, atsiranda viena valdžioje esanti ministerija, kuri yra labiau etiška ir morali, kuri gali siūlyti savo atstovą. Klausimas, kodėl šita, kodėl ne Švietimo ministerija, Kultūros ar dar kokia nors? Tikrai absurdiškas savo prigimtimi ir aš bandžiau pasišaipyti. Aš siūlau baigti šitą bandymą kaip nors išdarkyti veikiančias ir pasaulyje jau turinčias autoritetą institucijas, net ne Lietuvoje, bet pasaulyje autoritetą turinčias institucijas, struktūrą ir veiklą.
     PIRMININKAS. Ačiū už išsakytą nuomonę. Motyvų už nėra. Balsuojame. Vyksta balsavimas dėl Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos įstatymo 6 ir 28 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto, paskutinio šios dienos posėdžio projekto.
    Ačiū. Užsiregistravo 39 Seimo nariai, balsavo 38: už - 13, prieš - 11, susilaikė 14. Projektui po pateikimo nepritarta.
    Yra du pasiūlymai. (Balsai salėje) Supratau. Projektas grąžinamas autoriui tobulinti.
    Gerbiamieji kolegos ir kolegės, pareiškimų nėra.
    Registruojamės. Užsiregistravo 40 Seimo narių.
    Ačiū už darbą ir bendradarbiavimą. Šios dienos popietinis Seimo posėdis baigtas. (Gongas) Viso gero.
