LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 49
STENOGRAMA

2013 m. gegužės 9 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojai K. KOMSKIS ir A. SYSAS

PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Gerbiamieji kolegos, pradedame popietinį posėdį. (Gongas) Pradėsime pradžioje pagal darbotvarkę. Kaip žinote, yra likę kai kurie balsavimai iš rytinio posėdžio, vienas ypatingos skubos tvarka nukeltas į popietinę darbotvarkę. Iš pradžių užsiregistruokime, čia visi rodo judesius. 
Užsiregistravo 52 Seimo nariai. 

15.01 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas Nr. XIIP-439 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Svarstome 2-1a ir 2-1b klausimus – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektą ir Seimo nutarimo… Mane taiso, kad pirmiausia kviečiame pranešėją V. Baltraitienę. Jeigu priimsime šį nutarimą, tada svarstysime ir 2-1b. 
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Laba diena. Iš tiesų labai trumpai. Prašau balsuoti už tą nutarimą, priimti, kad leistume įrašyti į darbų programą teikiamą kitą – 2-1b klausimą, kad būtų galima jį svarstyti. 2-1b klausimas yra dėl Lietuvos Respublikos 2013 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo Nr. XII-65 patikslinimo. Aš jo dabar nepristatau, jeigu pritarsite, tada pristatysiu. Esmė yra ta, kad siūlome, nes pats Seimas negali tikslinti biudžeto ir negali teikti dėl biudžeto jokių siūlymų, norime, kad nutarimu priimtumėte…
PIRMININKAS. Gerbiamoji pranešėja, jūs pristatote jau antrą, mes dar jo nepradėjome…
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Manęs prašo, kad pasakyčiau, apie ką.
PIRMININKAS. Dabar svarstome tik darbotvarkę. Ar įrašome į pavasario sesiją papildomą klausimą, ar ne. Jūsų klausti nori du… (Balsai salėje) Antru. Atsiprašau. D. Jankauskas irgi, ar pirmu? 
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Antru.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, ar galime po pateikimo pritarti? Pritariame. Per svarstymą norinčių kalbėti nematau. Ar galime po svarstymo pritarti? Pritariame. Balsuojame, ar įrašome į darbotvarkę papildomą klausimą. 

Šio nutarimo priėmimas

Už – 61, prieš nėra, susilaikė 1. Nutarimas priimtas. (Gongas)

15.03 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos 2013 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo Nr. XII-65 patikslinimo“ projektas Nr. XIIP-426 (pateikimas)

Svarstome 2-1b klausimą – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos 2013 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo Nr. XII-65 patikslinimo“ projektą. Pranešėja – V. Baltraitienė ir 18 Seimo narių. Pateikimas.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ačiū. Šį nutarimą paskatino teikti, kaip minėjau, tai, kad patys Seimo nariai, Seimas neturi teisės teikti jokių siūlymų dėl biudžeto tikslinimo, tą gali daryti tik Vyriausybė. Kodėl tą nutarimą teikiu? 
Tvirtinant 2013 m. biudžetą, premjeras sakė, kad buvo nespėta jo peržiūrėti, iš tiesų buvo labai trumpas laikas ir kad metams einant bus patikslintas, kai bus peržiūrėti visi asignavimai, visų prašymai. Kiek kartų teko kalbėtis su premjeru, to daryti nesiruošiama.
Aš suprantu, mes galime daug šnekėti, kad trūksta investicijoms, trūksta dar kam nors, suprantu, kad pinigų nėra tiek, kiek visiems reikia, bet, mano ir mūsų visų, kurie teikiame, nuomone, yra dvi didelės problemos. Padidinus minimalią algą kiekviena savivaldybė gavo pinigų minimaliai algai padidinti. Bet jūs žinote, padidinus minimalią algą atsitiko taip, kad biudžetinių įstaigų darbuotojams, kurių pagal Vyriausybės nutarimą atlyginimas niekuo nesiskyrė nuo minimalios algos, automatiškai turėjo būti padidinta. Bet tam pinigų nebuvo skirta. Įvairiais skaičiavimais vienai savivaldybei trūksta virš milijono, kitai – 200 tūkst., kitoms – 400 tūkst. Mano skaičiavimais, galima imti vidurkį, 60 savivaldybių po 0,5 mln. ir reikėtų apie 30 mln. Lt papildomai skirti savivaldybėms, kad užtikrintų biudžetinių įstaigų darbuotojams, kurių atlyginimai yra mažesni nei vidurkis ir buvo vos vos aukščiau kaip minimali mėnesinė alga arba tokie pat, kad jiems būtų galima padidinti, nes šių darbuotojų kvalifikacija iš tikrųjų skiriasi. 
Aš šneku apie socialinius darbuotojus, apie kultūros darbuotojus, šneku apie visose biudžetinėse arba viešosiose įstaigose, kurių steigėjai yra savivaldybės, dirbančių žmonių atlyginimus. Jie turi kvalifikaciją, turi išsilavinimą, bet dabar gauna lygiai tiek pat, kiek gauna nekvalifikuota darbo jėga. Pavyzdžiui, galime palyginti bibliotekininkę, kultūros darbuotoją ir valytoją. Tai iš tikrųjų skirtumas tarp šitų žmonių yra, ir aš manau, kad yra teisėtas savivaldybių prašymas padidinti asignavimus kiekvienai savivaldybei.
 Mes kreipiamės į Vyriausybę ir siūlome, kad iki rugpjūčio 1 d., kai bus jau pusės metų rezultatai, kaip vykdomas biudžetas, rasti galimybę skirti tą 30 mln. Lt savivaldybėms, kad būtų galima išmokėti atlyginimus. Dabar savivaldybės yra priverstos savo darbuotojams… kad ir pakėlus atlyginimą, bet neužtenka metams, vadinasi, eina nemokamų atostogų. 
Mūsų Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas lankėsi Druskininkų savivaldybėje ir meras pasakė: pradedant manimi, baigiant visais savivaldybės darbuotojais savaitę ir daugiau einam nemokamų atostogų. Gerai, kad dar meras eina atostogų, kitur merai neina, viską suverčia paprasčiausiai ant eilinių žmonių – darželių auklėtojų, socialinių darbuotojų, kurių atlyginimas ir taip mažas, tai dar jie negauna pajamų ir negauna tuo laiku jokių socialinių garantijų.
Ir antra priežastis, kodėl siūlome peržiūrėti biudžetą, yra policijos finansavimas. Mes girdime įvairių kalbų, kad nuo gegužės 1 d., nuo birželio 1 d. bus šiek tiek peržiūrėti atlyginimai, tai yra vienas dalykas. Jeigu ras vidinių rezervų ir tą galės padaryti pačios policijos apimtimi tos sistemos, aišku, sumažės pinigai, skirti jos veiklai. Jeigu bus paimta iš kitur, nežinau, ar tai galės padaryti be įstatymo pakeitimo, kad padidintų bazinę algą (kitaip atlyginimo nepadidinsi, gali tik bazinę algą padidinti)… bet aš kalbu apie visos veiklos finansavimą. 
Nuo 2008 m. mažėja finansavimas policijai, o funkcijų prisidėjo. Jūs žinote, kad buvo priimtas įstatymas, kuris įsigaliojo praeitais metais, dėl smurto artimoje aplinkoje, tai pareikalavo didžiulių policijos pajėgų ir didžiulių lėšų, deja, finansavimas sumažėjo. Mes patys piktinamės, kad nevyksta į vieną, į kitą įvykį, o tam paprasčiausiai neturi nei pakankamai žmonių, nei pakankamai finansų. 
Aš nesiplėsdama, atsakysiu į klausimus, siūlau visiems, kad nepaisydami, kokiai politinei jėgai mes priklausome, visi atstovaujame tam tikroms savivaldybėms, parvažiuojame, susitinkame, kalbamės ir visi žinome tą problemą. Siūlau pritarti šitam nutarimui, kad Vyriausybė rudenį, rugsėjo mėnesį, pateiktų su skaičiavimais ir papildomai skirtų asignavimus tiek policijai, tiek savivaldybėms.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti aštuoni Seimo nariai. Pirmasis klausia E. Jonyla. 
V. BALTRAITIENĖ (DPF). K. Glaveckas buvo užsirašęs, jis ištrynė save.
PIRMININKAS. Jis užmiršo, kaip užsirašyti iš naujo. Mes suteiksime vėliau. Dabar suteikiau žodį E. Jonylai. 
E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamoji kolege, be abejo, tikrai galima suprasti gerus norus pagerinti savivaldybių finansinę situaciją, taip pat spręsti ir dėl policijos darbuotojų atlyginimų. Sakykite, su kokiu pliusu dabar renkamas yra respublikinis biudžetas? Kurią eilutę būtų siūloma vis dėlto perskirstyti, skirti tas papildomas lėšas šioms jūsų paminėtoms problemoms spręsti? Sakykite, ar Savivaldybių asociacija yra pateikusi bendrą prašymą? Ačiū.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Su kokiu pliusu renkama, man dabar yra sunku pasakyti. Pirmąjį ketvirtį, žinau, kad ten lyg iš akcizų nebuvo renkamas, iš PVM nebuvo renkamas. Gyventojų pajamų mokestis buvo renkamas. Mes šnekame apie pusmetį. Pirmasis ketvirtis, ypač pirmasis mėnuo, yra labai sudėtingi. Mes žinome, kad viskas yra išmokama iki Naujųjų metų. Mes už tai ir siūlome ne dabar tikslinti, o tikslinti rugsėjo mėnesį biudžetą, kai prasidės rudens sesija, kai matysime pusės metų. Aš manau, iš viršplaninių pajamų. Tikiuosi, kad ateis finansų ministras ir tada pateiks, kiek yra viršplaninių pajamų. Palyginti su visu valstybės biudžetu 26–27 mlrd., mes prašome papildomai, siūlome, kad čia reikėtų ne daugiau kaip 40 mln.: 30 mln. – savivaldybėms ir turbūt apie 10 mln. – policijai. Aš šneku ne tik apie atlyginimus. Vien atlyginimai neišgelbės policijos darbo ir neužtikrins gero darbo. Yra transporto išlaikymas, yra degalai, yra pagaliau visos kitos priemonės tai veiklai užtikrinti. Turime skirti pinigų ne vien tik darbo užmokesčiui.
Savivaldybių asociacija yra pateikusi dėl 40 mln. prašymą. Mano akimis žiūrint, kiek aš pati susipažinusi su savivalda, kai kurių tokių nedidelių savivaldybių prašymai, kai per 1 mln. prašo, kad reikia papildomai, na, man šiek tiek kelia abejonių. Aš vidurkį skaičiuoju, kiek esu susirinkusi pati informaciją, kaip sakau, 60 savivaldybių – vidutiniškai 0,5 mln., apie 30 mln. reikia. Tai iš viso apie 40 mln. savivaldybių mastu, visos valstybės mastu tai tikrai nėra didžiuliai pinigai.
PIRMININKAS. A. Dumbrava klausia.
A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Gal pranešėja truputį ir atsakė į mano klausimą. Aš galbūt norėčiau tik paklausti, ar jūs pritartumėte, kad šitie klausimai būtų ne tik dėl savivaldos. Tas labai aktualu, mes tą žinome, kad padėtis prasta. Pavyzdžiui, teko dalyvauti Šv. Florijono dienos minėjimuose, ugniagesiai gelbėtojai taip pat skundžiasi. Vis dėlto pats tas faktas, kad jūs jau mus sujudinote, kad vis dėlto reikia tą biudžetą perskirstyti, labai geras, sveikintinas. Kokia jūsų nuomonė, kad truputį plačiau pažiūrėtume, nes?..
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Taip, ir valstybės institucijoms. Bet čia jau pati valstybė peržiūri. Pavyzdžiui, dėl ugniagesių, kurie priklauso savivaldybėms, labiausiai ir trūksta savivaldybėms, nes jie gauna vos vos didesnę arba netgi tą pačią minimalią algą. Turbūt didžiausias trūkumas yra ne Valstybės priešgaisrinės priežiūros tarnybai, bet savivaldybėms, (…) yra atiduoti, tai per savivaldybes jie gautų tą padidintą. Šiaip ugniagesiai labiau ne vien tik dėl atlyginimų, bet dėl materialinio viso aprūpinimo.
PIRMININKAS. Klausia K. Glaveckas.
K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamoji pranešėja, iš tikro kilnūs norai, aš visiškai suprantu tą dalyką. Bet biudžeto peržiūrėjimas ir tikslinimas yra gana sudėtingas ir politiškai gana pavojingas dalykas, žinome, kaip Medžioklės įstatymą priiminėjome. Kai galų gale yra atidaroma Pandoros skrynia, tai yra kai atidaromas biudžetas, ir galvojama, kad savivaldybėms reikės tik 40 mln., paaiškės, aš jums garantuoju, kad reikės 500 mln., nes kitoms sritims taip pat trūksta pinigų.
Pirmas klausimas. Ar esant gana pesimistinėms šių metų ekonomikos augimo prognozėms, jos sumažintos iki 1,6 %, biudžeto pajamų surinkimas truputį atsilieka… Kaip jūs manote, jeigu pusės metų rezultatai pajamų srityje bus blogesni, nevykdomas bus planas, arba bus maždaug tokie, koks planas, ar jūs vis tiek siūlysite peržiūrėti didinant biudžeto deficitą ir skolinimosi limitus, ar ieškosite kokių nors kitų variantų ir nekelsite to klausimo, nes čia yra (…) klausimai?
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Tą klausimą tikrai aš siūlau kelti ir svarstyti. Viskas priklauso nuo mūsų pačių, jeigu Vyriausybė pateiks biudžetą ir mes, kiekvienas Seimo narys, pradėsime siūlyti pagal save, kad ten kažkam padidintume investicijas, kažkam dar ką nors padarytume, tai mes patys turime suprasti. Aš suprantu, kad valstybė nėra tas guminis maišas, kurį gali tiek pūsti. Šneku apie 30–40 mln. Jeigu mes nenorėsime, mes kitų pasiūlymų ir nepriimsime, nes žinome, kad reikia kai kurių pataisymų ir reikia normalaus balsavimo. Viskas nuo mūsų pačių priklauso, jūs patys žinote, patys kiekvienas važinėjate į bet kurią savivaldybę. Čia mes galime sakyti: yra dauguma, yra mažuma, yra pozicija, opozicija. Savivaldybėse yra viskas kitaip, pirmiausia ten yra eiliniai žmonės, kurie gauna patį mažiausią atlyginimą. Yra kvalifikuota darbo jėga, baigę mokslus, turi išsilavinimą ir gauna tiek pat, kiek sargas arba valytoja. Tai patys turime spręsti, ar mes pasiryžę spręsti problemas, ar ne. Ir norime, kad grįžtų žmonės į Lietuvą? O ko jiems tada grįžti?
PIRMININKAS. Dėkojame. Paprašyčiau gal trumpiau atsakyti. D. Jankauskas klausia.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamoji pranešėja, jūs iš tikrųjų ne opozicijai atstovaujate ir iš teikėjų sąrašo matyti, kad valdančiosios daugumos žmonės teikia šį projektą. Iš pateikimo supratau, kad jūsų siekis yra, na, kaip ir pažadinti Vyriausybę, kuri, kaip jūs sakėte, premjeras nežada teikti biudžeto tikslinimo. 
Dėl minimalios algos, be abejo, nebuvo, matyt, itin sudėtinga priimant sprendimus paskaičiuoti ir dėl tų sprendimų įtakos biudžetui. Jie buvo priimami, kaip žinote, dar prieš prasidedant šiems metams.
Mano klausimas yra šiek tiek dėl kitko, dėl to, ką jūs siūlote. Tai būtent projekto 1 straipsnio trimis punktais jūs labai aiškiai apibrėžiate, kam siūlote didinti asignavimus. Minėjote socialinius darbuotojus, tai jų yra ne tik savivaldybėse, bet yra ir viešajame sektoriuje, ir valstybės įstaigose, ir nevyriausybinėse. Ar toks projektas, kokį jūs teikiate, vis dėlto neįvarys į kampą paties Seimo, nes Vyriausybė pateikdama tik tiek, kiek Seimas savo nutarimu siūlo, sakys, tokia buvo Seimo valia? Ir kitoms sritims, labai jautrioms sritims, bibliotekininkams, mokslininkams, kultūros darbuotojams, jūsų paminėtiems socialiniams darbuotojams, socialinei paramai apskritai, kiek žinau, taip pat trūksta lėšų, tai bus paprasčiausiai neįvertinta? Ačiū.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Šiaip aš norėčiau tuos dalykus ir pasakyti. Biudžeto projektą rengė buvusi Vyriausybė, ji irgi turėjo tuos visus dalykus įvertinti, kad neužteks savivaldybėms. Kitas dalykas, kas vyko prieš biudžeto tvirtinimą. Iš tikrųjų su premjeru buvo kalbama, kad reikia padaryti tuos paskaičiavimus ir po to tikslinti biudžetą, netrukdyti priimti biudžeto. Jūs žinote, kad jeigu… Aš ir pati nebalsavau per pirmąjį balsavimą, per pirmąjį svarstymą, už tokį biudžetą, nes kėliau tą klausimą premjerui ir mūsų visos koalicijos susitikimo metu, kad reikia peržiūrėti atlyginimus tų žmonių, kurie, kaip aš minėjau, yra ne tik socialiniai darbuotojai, ir kultūros, ir bibliotekininkai, visi sakė, kad bus peržiūrėta. Eina laikas, apie tai yra nekalbama, aš gavau patvirtinimą. Aš nežiūriu visiškai politinės situacijos, kas valdančioji, kas ne, nes tai susiję, kaip sakiau, su eiliniais žmonėmis, ne politikais. Ne mums didės atlyginimai, nedidės tiems, kurie gauna daugiau kaip vidutinį atlyginimą. Mes šnekame apie tą grupę žmonių, kurie gauna vos vos daugiau kaip minimali alga ar minimalią algą. O ar įvarysime patys save į kampą, turbūt priklausys nuo mūsų pačių. Jeigu norėsime populizmo ir pradėsime teikti visokius pasiūlymus, kad pasirodytume, koks aš geras esu vienmandatėje, kad ir ten reikia kažkam pinigų, tada taip. O šiaip Vyriausybė turėtų ir paskaičiuoti. Jeigu matys, kad yra galimybės, kaip sakot, ir mokslininkams didinti, bet aš abejoju, ar kuris mokslininkas minimalią algą gauna. Maži atlyginimai, sutinku, bet minimalios algos arba kad popieriuje būtų 1100 Lt, aš netikiu, kad gauna. Laborantai, taip, mokslininkai, netikiu.
PIRMININKAS. Paskutinis klausia B. Bradauskas.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Klausausi ir netikiu savo ausimis, galvoju, kad, ponia Virginija, jūs galbūt jau į kitą partiją įstojote, esate ne valdančiojoje koalicijoje, o, sakykime, pas liberalus ar dar kur nors. 
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Klauskite!
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Kas per pasakymai – jie nesiruošia? Ne jie nesiruošia, o mes nesiruošiame.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Vyriausybė nesiruošia.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Palaukite! Aš jums užduosiu klausimą. Tada jūs man pasakykite. Kadangi jūs pasakėte, kad pakėlus minimalią algą iki 1000 Lt, ką aš taip įžvelgiau jūsų klausime kaip blogybę, pasakėte, kad dabar bibliotekininkai ir visa kita ten susilygino maždaug su tais, kurie gauna minimalią algą. Kas būtų atsitikę, jeigu būtume pakėlę 1500 Lt, kaip jūs siūlėte, jūs, ne mes, jūs siūlėte, ir kiek tada reikėtų pakelti? Gal turite apskaičiavimus, kiek tada reikėtų pinigų papildomai iš biudžeto?
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Jei aš būčiau finansų ministrė, aš būčiau paskaičiavusi.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Palaukite! Gal jūs nurodysite vieną ar kitą straipsnį…
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, baikite klausimą, nes daugiau kaip minutę klausiate.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). …būtų galima tuos 30 mln. paimti. Nurodykite straipsnį, iš kurio atimti, prašau, rytoj peržiūrime…
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Iš viršplaninių pajamų, kur surenkama per gyventojų pajamų mokestį ir per kitus. Mes šnekame, kas bus po pusmečio, ne po pirmo ketvirčio. 
Kitas dalykas. Jeigu būtų buvę 1500, būtume ir skaičiavę. Mes sėdėjome bendrai visi susirinkę ir šnekėjome, kad reikia skaičiuoti padidinus ir didinti kitiems atlyginimus. Ministrai savo įsakymais arba Vyriausybė gali apatines „šakutes“ pakelti į viršų, bet jeigu tam neskiria pinigų, kaip savivaldybei ar įstaigai padidinti darbo užmokestį tam žmogui, kuris dirba. Taigi ir jūs tada sėdėjote, ir visi pritarėte, kad reikia skaičiuoti, reikia peržiūrėti. Prašau tai ir daryti. O jie – tai Vyriausybė, finansų ministras ir premjeras. 
PIRMININKAS. Gerai. Dėkojame pranešėjai. Matau, kad nori kalbėti ir už, ir prieš. Už kalba J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš noriu tikrai pasidžiaugti, kad Darbo partijos frakcijos atstovai nebijojo atvirai pažvelgti į situaciją, kuri šiandien yra susiklosčiusi su savivaldybių biudžetais, nes iš tiesų ne viena savivaldybė mokos fondus buvo priversta patvirtinti geriausiu atveju 11 mėnesių. Tai yra nemaža dalim pasekmės dėl to, kad skubotai priėmus sprendimą dėl minimalios algos didinimo nebuvo savivaldybėms numatytos ir sutelktos reikiamos sumos. Tikrai reikia padėtį taisyti. Aš manau, kad Seimo reagavimas į tą situaciją paskatins Vyriausybę atidžiau peržiūrėti turimus išteklius, pasižiūrėti, kur yra dar nebūtinų išlaidų. Tikrai mes padarysime gerą darbą, kai galų gale, tikiuosi, Vyriausybės teikimu šiek tiek pagelbėsime savivaldybėms.
PIRMININKAS. K. Glaveckas – prieš.
K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamieji kolegos, iš tikro kaip opozicionierius turėčiau siūlyti, matyt, pritarti šitam projektui, bet tai sukels daugiau chaoso. Prieš tai buvę debatai rodo, kad iš tikro konfliktas bus daug didesnis, tačiau palikime truputėlį šone ir pagalvokime apie finansus, valstybės situaciją. Dėl 30 mln. Tarp kitko, kai praėjusiais metais buvo didinamas minimalus darbo užmokestis, savivaldybės pateikė savo skaičiavimus, kuriuose aiškiai nurodė, kokią dalį iš biudžeto reikia skirti pinigų. Tai ir buvo padaryta. Dabar staiga situacija pasikeitė. Biudžeto peržiūrėjimas būtų tiktai dėl 30 mln. ir nebūtų gal tokia baisi problema, bet žinant, kiek tai pareikalaus energijos, galų gale kiek sukels rizikos ir konfliktų, kurie dabar atsirado dėl smulkmenos, o ten prasidės didesnės sumos skirstymas, aš neįsivaizduoju, kaip tas biudžetas apskritai bus suformuotas ir kaip mes ateisime prie kitų metų biudžeto, kuris jau turbūt spalio 18 d. turi būti pateiktas Seimui. Todėl siūlau iš tikro rimtai pagalvoti apie valstybės finansus. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Balsuojame. 
Už balsavo 63, prieš – 2, susilaikė 18. Po pateikimo Seimo nutarimui yra pritarta.
Pagrindiniu siūlomas Biudžeto ir finansų komitetas, papildomu – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Numatyta svarstyti gegužės 21 d. Aš manau, kad reikia prašyti Vyriausybės išvados, nes… (Balsai salėje) Ne, tai jeigu… Atsiprašau, teisingai. Nebus kitų pasiūlymų dėl datų ir visko? Gerai. Bendru sutarimu sutariam.
Per šoninį mikrofoną – B. Bradauskas.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Iš tikrųjų Vyriausybės išvada čia būtina, nes tai yra papildomos biudžeto lėšos. (Balsai salėje) 
PIRMININKAS. Čia Seimo nutarimas, nereikia.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Bet… (Balsai salėje) Prašau? (Balsai salėje) Ne, tai kaip? Tai būtina.
Antras dalykas. Aš jums noriu pasakyti, gerbiamieji, kurie balsavote, taip pat Biudžeto ir finansų komiteto nariams. Pas mus Biudžeto ir finansų komitete guli n paraiškų, n prašymų. Visur trūksta pinigų. Dabar jūs man pasakykite, iš karto nurodykite šaltinį, kur atimti, kur pridėti ir panašiai. Iš tikrųjų sudarant šitą biudžetą… Jurgis, matau, stovi prie mikrofono. Gal iš tikrųjų vieną kartą pasakysite teisybę, kad žinojo, kad bus iki 1000 Lt pakelta, ir biudžete tos lėšos buvo numatytos. Bet, aišku, reikia opozicijai džiaugtis, ypač stebint šios dienos įvykius, reikia labai džiaugtis. Aš jūsų vietoje irgi džiaugčiausi. Linkiu sėkmės! (Balsai salėje) 
PIRMININKAS. Dabar džiaugsis J. Razma. Prašau.
J. RAZMA (TS-LKDF). Tikrai nėra ko čia džiaugtis nei liūdėti. Žinoma, galima pasidžiaugti tuo, kai Seimas reaguoja į svarbias aktualijas. Visada yra gerai. Šiuo atveju dėl siūlymo kreiptis į Vyriausybę išvados, tai aš prašyčiau nesiūlyti žeminti Seimo, nes yra siūloma atsiklausti iš anksto Vyriausybės, ar galima jos ko nors prašyti. Taigi nėra įstatymo pataisa, kuri sukeltų finansines pasekmes. Bent šiek tiek gerbkime Seimą. Tikrai nepritariu siūlymui kreiptis į Vyriausybę išvados.
PIRMININKAS. Dėkojame J. Razmai. Z. Žvikienė.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Negalėjau nereaguoti, nes neturėjau galimybės kalbėti už. Iš tikrųjų gerbiamajam ponui B. Bradauskui reikėtų pasakyti labai paprastą šaltinį, kur būtų galima Vyriausybei surasti šitas lėšas. Tai tikslas iš šešėlio paimti tiktai pusę milijardo lėšų yra labai iš tikrųjų juokingos lėšos. Aš manau, kad šiandien visi atmintinai žino, kiek šešėlyje yra lėšų, ir reikia nusiteikti jas iš ten paimti ir pagelbėti tiems žmonėms, kurie gauna mažus atlyginimus. Ačiū. (Plojimai) 
PIRMININKAS. K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš labai pritariu Z. Žvikienei, kad iš šešėlio paimsite pusę milijardo, o dar, jeigu įjungtumėte giniruojančią ekonomiką, aš tikiuosi, kad jūs minimumą galite laisvai padidinti iki 1500 Lt, gal netgi iki 1800, ką siūlė tvarkiečiai. Jau dabar prašau įjungti generuojančią ekonomiką.
PIRMININKAS. Aš manau, mums padės šešėlinė Vyriausybė iš šešėlio traukti. V. Uspaskichas.
V. USPASKICH (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, noriu pasakyti… visų pirma padėkoti Virginijai. Nuo pat pradžios dar iki Seimo rinkimų, kai buvo keliamas klausimas kelti minimalų atlyginimą, Virginija iškėlė šitą klausimą. Po rinkimų premjeras A. Butkevičius (tiesiog noriu socdemams pasakyti) pasakė: teisingai V. Baltraitienė iškėlė klausimą, nes jeigu bus pakeltas minimalus atlyginimas, reikės padidinti savivaldybių biudžetą. Premjeras pasakė tikrai taip, ir mes turime taip padaryti. Tik užmiršo. Deja, taip būna. Per šitą pusmetį taip su Vyriausybe būna, užmiršo. Virginija ištaisė visą tą klaidą, ir viskas gerai.
Dėl giniruojančios ekonomikos. Po dviejų savaičių mes pasiūlysime mokesčių paketą. Jūs tik palaikykite ir atsiras giniruojanti ekonomika. Ačiū. (Balsai salėje) 
PIRMININKAS. Dėkojame. Gerbiamieji kolegos, kadangi salėje yra… Viskas, baigėme šitą klausimą. Bus komitetuose svarstymas, po to Seime ir galėsime dar šia tema pasišnekėti. 
Kadangi posėdžių salėje yra daugiau kaip 80 Seimo narių, grįžkime prie kompleksinio 1-12 klausimo, liko tik balsavimas. 

15.28 val.
Aplinkos apsaugos įstatymo 1, 7, 15 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 191 ir 192 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-33(2)ES (priėmimo tęsinys)

Aš paprašysiu dabar balsuoti už Aplinkos apsaugos įstatymo kelių straipsnių ir priedo papildymo įstatymo projektą. Prašau balsuoti. 

Šio įstatymo priėmimas

Už – 78, prieš nėra, susilaikė 5. Aplinkos apsaugos įstatymo 1, 7, 15 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 191 ir 192 straipsniais įstatymas priimtas. (Gongas) 

15.29 val.
Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 4, 5 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-34(2) (priėmimo tęsinys)

Balsuojame už Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 4, 5 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Balsavimas.

Šio įstatymo priėmimas

Už – 81, prieš – 2, susilaikė 3. Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 4, 5 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas) 

15.30 val.
Atliekų tvarkymo įstatymo 2, 19 straipsnių, aštuntojo10 skirsnio pakeitimo ir 5 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIP-35(3) (priėmimo tęsinys)

Balsuojame dėl Atliekų tvarkymo įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo. 

Šio įstatymo priėmimas

Už – 75, prieš nėra, susilaikė 6. Atliekų tvarkymo įstatymo 2, 19 straipsnių, aštuntojo10 skirsnio pakeitimo ir 5 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymas priimtas. (Gongas) 

15.31 val.
Aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės įstatymo 3 ir 30 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-36(2) (priėmimo tęsinys)

Balsuojame dėl Aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės įstatymo.

Šio įstatymo priėmimas

Už – 82, prieš nėra, susilaikė 2. Aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės įstatymo 3 ir 30 straipsnių pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas) 

15.32 val.
Klimato kaitos valdymo finansinių instrumentų įstatymo 2, 5, 7, 8, 10, 121 straipsnių, penktojo skirsnio ir 2 priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-38(3)ES (priėmimo tęsinys)

Balsuojame dėl Klimato kaitos valdymo finansinių instrumentų įstatymo. 

Šio įstatymo priėmimas

Už – 78, prieš – 1, susilaikė 1. Klimato kaitos valdymo finansinių instrumentų įstatymo 2, 5, 7, 8, 10, 121 straipsnių, penktojo skirsnio ir 2 priedo pakeitimo ir papildymo įstatymas priimtas. (Gongas) 

15.33 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 512 straipsnio papildymo ir 242, 244 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-419(2) (priėmimo tęsinys)

Balsuojame dėl Administracinių teisės pažeidimų kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo.

Šio įstatymo priėmimas

Už – 83, prieš nėra, susilaikė 2. Administracinių teisės pažeidimų kodekso 512 straipsnio papildymo ir 242, 244 straipsnių pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas) 

15.34 val.
Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo 20 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-483 (svarstymas)

Gerbiamieji kolegos, siūlau svarstyti rytinės darbotvarkės klausimą – Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo 20 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą, nes praėjo 3 val. (Balsai salėje) 
Dėl vedimo tvarkos? Prašau.
P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, tikrai šio projekto teikėjas dažnai apeliuoja į Lietuvą kaip į teisinę valstybę, tai pažiūrėkime Teisės departamento išvadą šiuo klausimu. Frakcijos vardu, t. y. opozicinės Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos vardu, siūlome padaryti pertrauką iki kito posėdžio šiuo klausimu, nes nei komitetas neapsvarstė. Iš esmės tai yra nerimą keliantis projektas. Taip pat prašome Vyriausybės išvados. (Balsai salėje) 
PIRMININKAS. Komitetas ypatingos skubos neskiria, jie patys, jeigu nori… (Balsai salėje) Supratau, reikalavimas yra teisėtas. Išklausysime visų ir tada nuspręsime, ką darome. Prašau.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Pritardamas P. Saudargui frakcijos „Tvarka ir teisingumas“ vardu prašau pertraukos iki kito posėdžio. Jeigu ne, šį klausimą išvis reikia atidėti dviem savaitėm, nes šis įstatymo projektas kartojasi, kaip buvo J. Šimėno dalykas. Jeigu mes, Seimas, šiandien imsimės tokių veiksmų, tai ant viso mūsų Seimo kris tam tikras šešėlis. Galvokime, ką darome, kolegos!
PIRMININKAS. Dėkoju. Per šoninį – A. Skardžius.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, sausio mėn. kažkodėl niekam neiškilo klausimų. Atsistojo tribūnoje ministras, pristatė. Tai yra tas pats įstatymo projektas, tik tada buvo kalbama apie teisėtai išduotus leidimus po įstatymo įsigaliojimo 30 kilovatų savininkams, bet buvo pamiršta iki įstatymo įsigaliojimo, sakau drąsiai, neteisėtai išduoti didžiuliai, iki 6 megavatų, leidimai. Jiems paliktas tarifas būtent iki įstatymo įsigaliojimo 1,51 Lt…
PIRMININKAS. Gerbiamasis pranešėjau, dabar mes nediskutuojame. 
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Tuoj baigiu!
PIRMININKAS. Dėl vedimo tvarkos. Aš dar kartą prašau, nepradėkime įrodinėti, kokios galios kur kam instaliuosime. Mes dabar kalbame apie tai: svarstome ar nesvarstome. Todėl nutraukiu. V. Uspaskichas.
V. USPASKICH (DPF). Ačiū, pirmininke. Aš rytiniame posėdyje sakiau, kad reikia priimti greičiau. Matot, lobistai pradėjo veikti. Bet tiek to! Kalbėjo J. Razma. Išgirdęs tai, ką aš kalbėjau iš tribūnos, jis iškėlė tokią problemą, kad nereikia skubėti, reikia pažiūrėti, ar iš tikrųjų nebus pažeista. Noriu tiesiog atsiprašyti, nes kalbėdamas iš tribūnos galbūt ne iki galo viską esu pasakęs. Tai nėra atimami leidimai, tiesiog sulyginami tarifai nuo 1,51 Lt iki po įstatymo įsigaliojusio tarifo, leidimai nėra atimami.
PIRMININKAS. Gerbiamasis Viktorai, jūs irgi, kaip A. Skardžius, pradedate įrodinėti įstatymo naudingumą Seimo nariams. (Balsai salėje) Mes neabejojame, bet mes dabar kalbame apie procedūras. Todėl arba kalbate apie procedūras, arba išjungsiu mikrofoną.
V. USPASKICH (DPF). Gerbiamasis pirmininke, labai prašau tęsti ta dvasia ir pritarti ypatingai skubai.
PIRMININKAS. Balsuosime. Bus balsavimas. L. Balsys. 
L. BALSYS (MSNG). Siūlau nebalsuoti. Šį klausimą visam laikui išbraukti iš darbotvarkės. Iš tikrųjų čia yra įstatymas, kuriuo norima atbuline tvarka pakeisti tai, kas jau seniai buvo nuspręsta. Šitas klausimas nesvarstytas pagrindiniame Aplinkos apsaugos komitete. Bandymai prakišti tiktai siaurą dalį liečiančių įmonių… kažkokį galbūt susidorojimą su kai kuo, kai kurių nepatenkintų, galbūt kai kurių vėjininkų… 
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, nutraukiu lygiai taip pat. Kalbėkime apie procedūras, o jūs pradedate apie esmę. Buvo teisėtas reikalavimas dėl pertraukos. Balsuojame dėl pertraukos. (Balsai salėje) Balsuojame dėl pertraukos. 
Kas pritaria pertraukai, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. 
Už balsavo 43, prieš – 30, susilaikė 15. Pertrauka iki kito posėdžio. 
Replika po balsavimo – A. Skardžius, bet į temą. 
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Replika visą laiką būna į temą, gerbiamasis pirmininke. Norėčiau pasakyti, kolegos, kad dabar to tarifo, tai yra 1,51 Lt laukia keletas statytojų. Ir dabar kolegos, kurie bando, kaip gerbiamasis L. Balsys ir kiti, šiandien nepriimti to įstatymo, be abejo, jie per dvi savaites… Mes jau žinome, kurios įmonės šito laukia, gaus tarifą 1,51 Lt. Tai yra 12 metų už 1,5 megavato… kuris baigiamas statyti, ir džiaugsimės mes visi, elektros vartotojai, mūsų pramonininkai, kad turėsime papildomai išmesti keliasdešimt milijonų dar į VIAP’o lėšas. Tai tiek. 
PIRMININKAS. Ačiū. V. Filipovičienė. 
V. FILIPOVIČIENĖ (DPF). Prašau pirmininką įskaityti mano balsą prieš. 
PIRMININKAS. Gerai. (V. Uspaskichas: „O, tai tada jau, žinokit, vieno balso skirtumas…“) Ne. Buvo paminėtas šventas vardas Linas. 
L. BALSYS (MSNG). Ačiū, posėdžio pirmininke, kad pastebite. Iš tikrųjų siūlau neklaidinti visuomenės tais 1,50 Lt, 1,60 Lt ir t. t. Atsinaujinantiems šaltiniams iš VIAP’o mokesčių skiriama 1,12 ct už kilovatvalandę. VIAP’as iš viso sudaro 7 ct už kilovatvalandę. Klausimas, kur eina likę pinigai nuo to vieno cento? Didžioji dalis – 55 % eina į Lietuvos elektrinę Elektrėnuose pirkti „Gazpromo“ dujoms. Dar 16 % eina toms pačioms dujoms pirkti termofikacinėms elektrinėms… 
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, vėl mes kalbame ne į temą, o pradedame diskutuoti apie procedūras. V. Uspaskichas, ir baigsime. 
V. USPASKICH (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, tikrai su visa pagarba žiūriu į L. Balsį, bet jis jau klaidina. Noriu palinkėti visiems, nenoriu nei gėdinti, nei kažką kalbėti. Per išeigines, dar pirmadienį, susipažinkite gerai, nėra nieko tokio ypatingo, nes dar iki antradienio niekas nepajudės su ta investicija, o antradienį iš tikrųjų galime priimti tą įstatymą, nes jūs išgelbėsite maždaug apie 50 mln. kasmet pinigų iš žmonių kišenių. 
PIRMININKAS. Ačiū. Labai geras pasiūlymas. Paskutinis J. Razma. 
J. RAZMA (TS-LKDF). Pasigilinus, aš tikrai neatmetu galimybės, kad mūsų frakcija ir balsuos už. Pasikonsultuosime su ekspertais, bet aš tikrai linkėčiau, ir mes tą oficialiai siūlėme, paprašyti Vyriausybės išvados. Pirmadienį bus Vyriausybės pasitarimas ir tikrai yra galimybė gauti Vyriausybės išvadą. Aš prašau frakcijos vardu balsuoti, kad būtų prašoma Vyriausybės išvados, nes vis tiek kalbame apie keliasdešimt milijonų, apie finansines teisines pasekmes, būtų gerai žinoti Vyriausybės poziciją. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Reikalavimas teisėtas. Sutinkame, ar reikia balsuoti? (Balsai salėje) Sutinkame. Gerai. Prašom Vyriausybės išvados, protokolinį. 

15.43 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1722 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-369(2) (svarstymas)

Kolegos, grįžtame į darbotvarkę. 2-2 – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1722 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Svarstymo stadija. Pranešėjas – J. Sabatauskas. Kas iš Teisės ir teisėtvarkos komiteto? Ponas S. Šedbaras kaip visada išgelbės situaciją. 
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Komitetas balandžio 8 d. svarstė šį projektą (pasiūlymų negauta) ir bendru sutarimu už pritarė iniciatorių pateiktam įstatymo projektui. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Kiti komitetai nesvarstė. Norinčių kalbėti nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo? Balsuojame. Balsuojame dėl Administracinių teisės pažeidimų kodekso. Balsuojantys už balsuoja už, kiti balsuoja kitaip, kas nori. Ačiū. 
Už balsavo 69, prieš nėra, susilaikė 2. Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1722 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui po svarstymo pritarta. 

15.45 val.
Garantinio fondo įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-340(2) (svarstymas)

Darbotvarkės 2-3 klausimas – Garantinio fondo įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas – R. Šimašius. Gerbiamasis, jūsų laukia tribūna. Prašom, mes jums suteiksime žinių. 
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Ekonomikos komitetas siūlo pritarti 5 straipsnio 2 dalies pakeitimui. Išsamus pristatymas. Ačiū jums. 
PIRMININKAS. Supratau, kad jūs žinote apie šitą įstatymą daug. Dėkoju. M. Zasčiurinskas, Socialinių reikalų ir darbo komitetas. R. Popovienė pristatys išvadą. 
R. POPOVIENĖ (LSDPF). Komitetas pritarė bendru sutarimu. 
PIRMININKAS. Dėkojame. Diskutuoti užsirašiusių nėra, ar galime pritarti? Pritariame bendru sutarimu po svarstymo. 

15.47 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas Nr. XIIP-546 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Svarstome 2-4. Reklama jau buvo. 2-5 – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas. Pranešėja – I. Degutienė. 
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, prašau pritarti ir įtraukti į pavasario darbų sesijos programą Seimo statuto „Dėl Seimo statuto 151 straipsnio pakeitimo ir papildymo“ projektą. Po to aš pristatysiu. Tokią pataisą esu teikusi anos kadencijos Seimui, tačiau, kaip jūs žinote, anos kadencijos Seime buvo rengiamas išvis naujos redakcijos Seimo statutas. Jisai parengtas ir yra dabar Teisės ir teisėtvarkos komitete dar neapsvarstytas, bet buvo laukiama, kol bus priimtas Seimo narių garantijų įstatymas, ir dėl to nebuvo Seime svarstomas Seimo statutas. Manau, kad dabar yra tos aplinkybės, kad mes turime grįžti prie 15 straipsnio. 
PIRMININKAS. Jūsų niekas nenori paklausti. Ar galime po pateikimo pritarti? Ačiū. Ar galime pritarti po svarstymo Seimo nutarimui? Galime. Balsuojame. 

Šio nutarimo priėmimas

Už balsavo 61, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ priimtas. (Gongas) 

15.49 val.
Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 151 straipsnio pakeitimo ir papildymo“ projektas Nr. XIIP-535 (pateikimas)

Svarstome 2-5 b klausimą – Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 151 straipsnio pakeitimo ir papildymo“ projektą Nr. XIIP-535. Pranešėja – I. Degutienė. 
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, jau šiek tiek pasakiau, kodėl vėl iš naujo teikiama Seimo statuto 151 straipsnio pataisa. Lauksime Teisės ir teisėtvarkos komiteto verdikto dėl viso naujos redakcijos Seimo statuto. Iki šiol Seime nebuvo susidariusi tokia situacija, kad Seimo narys ilgą laiką be svarbios pateisinamos priežasties apskritai nedalyvauja Seimo darbe. Tokia situacija nėra aptarta ir dabar galiojančiame Seimo statute. Nepaisant ypatingo Tautos atstovo statuso, Seimo narys, kaip ir bet kuris darbuotojas, atlyginimą gauna už atliekamą darbą. Tokia situacija, kai Seimo narys gauna atlyginimą už darbą, taip pat ir lėšas, susijusias su parlamentine veikla, nors realiai savo funkcijų nevykdo, neatitinka ne tik Lietuvos Respublikos Konstitucijos, Seimo statuto nuostatų, bet ir pačių pamatinių teisės principų: teisingumo, protingumo ir sąžiningumo. Tokia situacija iš tiesų kelia pagrįstą visuomenės pasipiktinimą ir dar didesnį nepasitikėjimą Seimu. 
Norėčiau atkreipti jūsų dėmesį, kad Konstitucinis Teismas dar 2005 m. vasario 10 d. sprendime yra konstatavęs: „Jeigu Seimo narys nedalyvavo Seimo, Seimo komiteto, kitų struktūrinių padalinių, kurio narys jis yra, posėdyje, nesvarbu, nustatyta tvarka iš anksto pranešęs apie savo nedalyvavimą ar nepranešęs, gavęs atitinkamą įstatyme nurodytos institucijos leidimą ar negavęs, minėtas laikas pagal Konstituciją nelaikytinas nei laiku, kai Seimo narys dirbo Konstitucijos 60 straipsnio 3 dalyje nurodytą darbą, atlyginamą iš valstybės biudžeto, nei laiku, kai Seimo narys pasinaudojo Konstitucijos 49 straipsnio 1 dalyje įtvirtinta teise į kasmetines mokamas atostogas.“ 
Taigi taip yra parašyta Konstitucijoje ir tai ne kartą yra komentavę konstitucinės teisės žinovai. Todėl siūlomu pakeitimu ir siekiame tobulinti Seimo statuto 151 straipsnio nuostatas, atsižvelgdami į realią situaciją, kai Seimo kanceliarija šiandien neturi galimybių nemokėti atlyginimo ir parlamentinei veiklai skirtų lėšų nariui, kuris be svarbios pateisinamos priežasties ilgą laiką nedalyvauja Seimo darbe, taigi ir neatlieka savo, kaip Tautos atstovo, funkcijų. Pagal dabar galiojančias Seimo statuto nuostatas Seimo nariui, kuris visiškai nedalyvauja Seimo darbe ilgą laiką, vienintelė galima sankcija yra atlyginimo sumažinimas trečdaliu kas mėnesį. Vakar irgi turbūt skaitėte komentarą, kai buvęs Konstitucinio Teismo teisėjas profesorius V. Sinkevičius pažymėjo, „kad galima abejoti, ar toks reguliavimas neprieštarauja Konstitucijai. Ko gero, prieštarauja“. 
Todėl teikiamu projektu siūloma nemokėti atlyginimo ir lėšų su parlamentine veikla susijusioms išlaidoms Seimo nariui, be svarbios pateisinamos priežasties nedalyvavusiam visuose Seimo posėdžiuose per mėnesį. Kaip ir atlyginimo sumažinimo atveju, remiantis Etikos ir procedūrų komisijos išvada, sprendimą dėl atlyginimo ir lėšų su parlamentine veikla susijusioms išlaidoms apmokėti nemokėjimo turi priimti Seimo valdyba. Taip pat kaip atlyginimo sumažinimo atveju Seimo nariui suteikiama galimybė sprendimą dėl atlyginimo ir lėšų su parlamentine veikla susijusioms išlaidoms apmokėti nemokėjimo skųsti Seimui. 
Todėl, gerbiamieji kolegos, aš prašau šitam projektui pritarti po pateikimo. Dar papildydama noriu pasakyti, kad kolega P. Auštrevičius yra įregistravęs alternatyvą, tačiau iš esmės tai yra mūsų projekto papildymas, nes ten kalbama ir apie praleistus komiteto posėdžius. Todėl siūlyčiau ir prašyčiau pritarti tiek mūsų teikiamam projektui, tiek P. Auštrevičiaus teikiamam projektui.
PIRMININKAS. Dėkoju. Jūsų nori paklausti keletas Seimo narių. K. Masiulis nesugebėjo iki to paklausti, dabar paklaus jūsų.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš norėčiau, gerbiamoji kolege, paklausti jūsų tokio dalyko. Tas pats profesorius V. Sinkevičius rašo, kad toks elgesys yra nepavyzdingas, o Seimo narys turi elgtis pavyzdingai, būti pavyzdžiu. Ir galėtų būti dėl to keliamas ir Seimo nario mandato klausimas. Kaip jūs manote, ar nereikėtų mums ir apie tai pagalvoti? Kadangi L. Karalius, tarkime, atostogaudamas bent bandė sugudrauti, suprato, kad negerai daro. O čia yra ciniškai nedalyvaujama žinant, kad tie posėdžiai yra, ir tai ne koks nors neeilinis posėdis. Tai mes dabar tokį precedentą padarysime, kad bet kas, kreipusis prokurorui, sprunka į užsienį, negauna atlyginimo, bet jis lieka Seimo nariu ketverius metus. Tai gal reikėtų žengti ir kitą žingsnį?
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Man atrodo, šiandien ta situacija rimtesnė, negu su buvusiu Seimo nariu L. Karaliumi, kuris tuomet savavališkai išvažiavo ir mėnesį atostogavo. Šiuo atveju Seimo narė yra dingusi ir mes nežinome kur. L. Karaliaus atveju mes žinojome, kad L. Karalius ilsisi, jis to neslėpė ir net savo kortelę buvo palikęs kitam Seimo nariui, kuris irgi neteisėtai pasielgė ir dėl to abiem buvo apkaltos procedūra. Šiuo atveju aš manau, kad pirmiausia teisėsaugos institucijos turi atsakyti Seimui, kur yra Seimo narė N. Venckienė. Parlamentaras negali išgaruoti iš valstybės ir niekas tuo nesirūpintų. Tam yra teisėsaugos institucijos, kurios tikrai turėtų tą klausimą ir spręsti, ir atsakyti Seimui. Kai mes žinosime, kitas etapas, jeigu ir toliau vyks toks nelankymo procesas, kaip dabar, be abejo, pagal Seimo statutą tokiam Seimo nariui galima apkaltos procedūra. 
PIRMININKAS. Jūsų dar nori paklausti P. Gylys. 
P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, esu kiek nustebęs matydamas jus tribūnoje pristatančią šitą dokumentą. Problema yra, manau, kur kas sudėtingesnė, negu L.Karaliaus ar kokių nors kitų. Mes turime ypatingą atvejį, kai Seimas priėmė, manau, politiškai motyvuotą ir grėsmę Seimo nariui, politikui keliantį sprendimą. Tai yra labai rimta ir, aš manau, kad istorija tai parodys. 
Pateikti apskritai šį svarstytiną dokumentą, pritaikant jį konkrečiam N. Venckienės atvejui, nėra labai solidu. Žurnalistai praminė šį pasiūlymą N. Venckienės pakeitimu… įstatymą. Mano klausimas yra toks: ką šis Seimas darys, jeigu paaiškės, kad iš tikrųjų grėsmės buvo didelės, nes įrašėme žodį „suimti“? Dėl kaltinimų, kurie nėra dabar…
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, minutė klausti, jūs jau piktnaudžiaujate laiku. 
P. GYLYS (DKF). Tai kaip jūs kalbėsite, jūsų šalininkai kalbės tada, kai nustatys, kad buvo grėsmės politikoje? Ačiū.
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, aš suprantu, kad jums netinka tokios Seimo statuto pataisos. Jūsų manymu, Seimo narys gali savavališkai savo noru nelankyti posėdžių ir už tai gauti iš valstybės biudžeto, t. y. mokesčių mokėtojų, pinigų atlyginimą ir parlamentinei veiklai skirtas lėšas, nors parlamentinės veiklos nevykdo. Mes nekalbame dabar nei apie ponią N. Venckienę, nei apie jos poziciją, apie tai, ar teisingai jos neliečiamybė buvo panaikinta Seime, ar neteisingai. Kalbama ir Statuto pataisa yra apie tai, kaip turi elgtis Seimo kanceliarija, jeigu Seimo narys nelanko posėdžių ir kaip Tautos atstovas neatlieka savo pareigų, todėl Statute turi būti parašyta, kad negautų nei atlyginimo, nei parlamentinei veiklai skirtų lėšų. 
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjai. Noriu paklausti K. Masiulio, kadangi nėra kalbančių prieš, gal galime balsuoti? Balsuojame. (Balsai salėje) Vyksta balsavimas. 
Už – 61, prieš nėra, susilaikė 1. Seimo statuto „Dėl Seimo Statuto 151 straipsnio pakeitimo ir papildymo“ projektui po pateikimo pritarta.
Pagrindiniu komitetu siūlomas Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Kada svarstyti? Kuo skubiau, tuo geriau. 
Svarstome darbotvarkės kitą – 2-6 klausimą. A. Salamakinas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Nedažnai naudojuosi replikos teise, bet šiuo atveju tikrai nesupratau profesoriaus pasakymo, kad dėl tariamų ar tikrai esminių grėsmių tu neini į darbą ir tau turi mokėti atlyginimą. Aš labai norėčiau sužinoti, kur yra tokia darbovietė, kur, na, aš įsivaizduoju, kad man kyla grėsmė, aš neinu į darbą, bet man šimtu procentų sumokės atlyginimą. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, vis tiek mes turėtume numatyti datą. Tai gal 21 d., jeigu iki to laiko padarys, galėsime įrašyti anksčiau. Sutariame? Gegužės 21 d.

16.02 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas Nr. XIIP-549 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Svarstome 2-6 klausimą – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektą. Pranešėjas – P. Auštrevičius. 
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Didžiai gerbiamas posėdžio pirmininke, mielieji kolegos, tikrai nenoriu skaičiuoti jūsų pinigų, taip pat ir savo, ir manau, kad šis mano pasiūlymas nėra tokio pobūdžio. Tačiau siūlau papildyti mūsų pavasario programą ir įrašyti šį Seimo statuto 15 straipsnio 1 dalies pakeitimą, kurio esmę aš jums išdėstysiu vėliau. Iš esmės, kaip mano kolegė I. Degutienė pristatė, tai yra apie tai, kad nepagrįstas ir nepateisinamas Seimo posėdžių nelankymas nebūtų toleruojamas mokant atlyginimą ir būtų tam tikra tvarka, o galbūt atsirastų ir teisingumas vėliau.
PIRMININKAS. Dėkojame pranešėjui. Gerbiamieji kolegos, ar galime po pateikimo pritarti pavasario sesijos darbų programos papildymui? Galime. Ačiū. Po svarstymo ar galime pritarti? Galime. Balsuojame dėl Seimo nutarimo dėl darbotvarkės papildymo, darbų programos papildymo.

Šio nutarimo priėmimas

Už – 51, prieš nėra, susilaikė 7. Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ priimtas. (Gongas)

16.04 val.
Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 151 straipsnio pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-537 (pateikimas)

Svarstome 2-6b klausimą – Seimo statuto „Dėl Seimo statuto 151 straipsnio pakeitimo“ projektą. Pranešėjas – P. Auštrevičius.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Didžiai gerbiamas posėdžio pirmininke, mielieji kolegos, atėjo laikas pristatyti jums projektą. Jo esmė ypač paprasta. Kolegė I. Degutienė išdėstė pataisą, kuri spręstų klausimą, kuomet iš viso per mėnesį yra praleidžiami visi Seimo posėdžiai dėl nesuprantamų ir nepateisinamų priežasčių. Mano pasiūlymas yra toks, kad Seimo nario, praleidusio du posėdžius, kuriuose atitinkamai buvo priimti sprendimai, praleido juos be pateisinamų priežasčių, to mėnesio atlyginimas, jeigu daugiau negu du posėdžiai, to mėnesio atlyginimas būtų mažinamas proporcingai nedalyvautų Seimo posėdžių skaičiui. Pavyzdys: per mėnesį, tarkime, buvo 12 posėdžių, dėl nepateisinamų priežasčių praleisti 4 posėdžiai, skaičiuoti mokam, trečdalio atlyginimo nėra. Teisinga, proporcinga, paprasta. Manau, tikrai galima suskaičiuoti praleistus posėdžius ir taip spręsti tą netgi viešą problemą, kuri šiuo metu susidarė ir kurią mes, deja, sprendžiame mažindami trečdaliu visais atvejais, nesvarbu, kiek praleido. Aš siūlau sugrįžti prie teisingo, proporcingo sprendimo. Laukiu jūsų klausimų. 
PIRMININKAS. Turėsite klausimų. A. Salamakinas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Gerbiamasis pranešėjau, tiek pirmame, tiek antrame Statuto pataisų projekte numatoma keisti tik dėl plenarinių posėdžių. Bet be to yra ir daugiau funkcijų. Komitetų svarbūs posėdžiai. Šiuo metu Statutas… Na, aš tikrai esu iš tų, kurie pasitiki, žmogus negalėjo ateiti, būna visko. Bet komitetų posėdžiai šiuo metu iš viso nereglamentuojami. Galima ketverius metus neiti nė į vieną posėdį ir net nebus niu niu parodyta, nei to trečdalio atlyginimo niekas nepaims. Ar negalėtų projektų autoriai padaryti invaziją ir dėl komitetų posėdžių lankomumo?
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Mielasis kolega, pirmininke, iš tiesų esu iš tų, kurie mano, kad viena iš pagrindinių Seimo nario veiklų yra posėdžiai. Priimami sprendimai viešai galbūt ne visada matomi, bet jie yra neišvengiamai reikalingi ir būtini. Taip, aš siūlyčiau netgi griežčiau reglamentuoti komitetų, atitinkamų komisijų posėdžių lankymą. Šis mano projektas nesprendžia, nes aš kalbu apie tą teisėkūros bazę, kuri buvo ir kurią aš tik tobulinu, bet aš mielai dalyvaučiau ir tokiuose svarstymuose ir ieškočiau sprendimo. Jūsų pasiūlymas yra visiškai pagrįstas.
PIRMININKAS. Klausia R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Sveikinu, gerbiamasis kolega, įstojus į saviplakos mėgėjų gretas. Tikrai nustebinote savo išmintimi. O klausimas būtų toks. Pagal Seimo nario priesaiką, pagal pareigas yra ne tik visi mūsų posėdžiai, kas yra matoma, ir nepagrindinė veikla, o yra daug veiklų. Yra daug veiklų: susitikimai su rinkėjais, į kuriuos tu neatvyksti, nedalyvavimas įstatymų leidybos procese dėl nieko neteikiant pataisų, lygiai taip pat komitetų, komisijų darbas ir panašiai. Jeigu eitume tuo keliu, tikrai reikia eiti kompleksiškai, numatant priemones, sutaupytomis lėšomis reikėtų paskatinti tuos, kurie tuos dalykus daro, kurie atlieka darbus už savo kolegas. 
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Ačiū, kolega. Aš tai pavadinčiau, ko gero, pasisakymu, nuomonės išsakymu, o ne klausimu. Mes turime skirtą laiką susitikimams su rinkėjais, rinkėjai turi suprasti tikrąsias Seimo nario veiklos nuostatas, ką jis turi veikti, ne vien tik važinėti ir susitikinėti viešose vietose, bet dirbti savo darbo vietoje. Nemanau, kad vien tik pagal registruotus teisės aktus reikėtų spręsti apie jo veiklos naudingumą. Mums privalu ateiti į darbą, dalyvauti čia, išsakyti savo nuomonę, dalyvauti balsavimuose ir nebūti obstrukcijos priežastimi. Aš jums pasakysiu vieną dalyką. Yra patarlė, kad vienas kvailys gali užduoti tiek klausimų, kad viso pasaulio išminčiai neatsakys. Žinote, kolegos, spręskime racionalias situacijas, nekurkime papildomų problemų, nekurkime tokių situacijų, kurios yra nesprendžiamos. Aš siūlau spręsti situaciją, kurią mes turime, turi būti proporcingas atlyginimų mažinimas nedalyvaujantiems posėdžiuose. Mano pasiūlyme yra parašyta – „be svarbios priežasties.“ Kiekvienu atveju Etikos ir procedūrų komisijai arba valdybai galima parašyti pareiškimą, atitinkami sprendimai priimami, man neteko matyti nepagrįstų sprendimų.
PIRMININKAS. Jūsų klausia E. Šablinskas. Eduardai, jums klausti.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis pranešėjau, iš tikrųjų manau, kad jūs teisingai pristatote šią pataisą, reikalingą kaip politikui. Bet pažiūrėkite, iškilo problema, ir iš karto, kas greitesnis, protingesnis nešame svarstyti į Seimą. Ar nevertėtų dėl šio dalyko, tai yra dėl mūsų svarbiausio Seimo statuto, mūsų darbo įstatymo, įsteigti remonto grupę? Ji galėtų prie daugelio straipsnių, kurie tokie neaiškūs ir reikalauja keitimo, padirbėti, kad neliktų, kaip jūs sakote, proporcijų – mažiau, daugiau, po tų neaiškių žodžių, kas pripažintų, tai svarbi, nesvarbi priežastis. Iš tikrųjų reikėtų leisti mėnesį, du, kad pašnekėtų visi, ir frakcijos, ir atskirai, po to sudėjus į krūvą pristatyti visą kompleksą. Dėkui.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Mielas kolega, praeitą kadenciją buvo sudaryta speciali grupė, kuriai vadovavo iškilus Lietuvos parlamentaras Č. Juršėnas. Atliko milžinišką darbą, galbūt ne viską sugebėjo laiku pateikti, kad mes apsvarstytume praeitą kadenciją. Daug Seimo statuto pakeitimų bus svarstoma šią kadenciją. Mes negalime laukti. Manau, reaguokime galbūt protingai į tuos dalykus, kurie aitrina ne tik mūsų pačių mintis ir vaizduotę, bet ir visuomenės pozicijas. Aš būčiau už tai, kad šitas sprendimas būtų priimtas išmintingai. Tikrai galima ir reikia, matyt, pasvarstyti frakcijose ir pasiūlyti geriausią formuluotę. Aš siūlau vis dėlto reaguoti operatyviai ir priimti reikiamą sprendimą. Pravaikštų toleravimas yra nepateisinama bet kokiu atveju.
PIRMININKAS. Jūsų klausia S. Jovaiša.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis pranešėjau, jau aš iš dalies išgirdau, ką norėjau paklausti. Manau, kad iš tikrųjų nereikia skubėti, nes čia yra tokių visokių smulkių dalykų, prie kurių reikėtų sustoti, apsispręsti. Pavyzdžiui, ką reikėtų daryti, kokia ta proporcija turėtų būti, jeigu Seimo narys lankytųsi vieną kartą per mėnesį visus metus ir panašiai. Gal reikėtų tikrai dar kartą pasižiūrėti, kas ten buvo, kokia medžiaga rengta, ir tos drausmės saugiklius įtraukti labai rimtai. Ačiū.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Kolega, žaidėte krepšinį. Jeigu jūs būtumėte neišbėgęs į aikštelę reikiamu metu, kai treneris būtų pasakęs: Sergejau Jovaiša, į aikštelę, jūs būtumėte atsakęs: ne, ne, aš dar nebaigiau pokalbio su savo kolegomis ir neisiu žaisti į aikštelę? Tas pats Seime. (Atleiskite, pirmininke, man trukdo sėdintys kairėje, aš nežinau, ar pagal (…), ar pagal sėdėjimo vietą…
PIRMININKAS. Jaučiu, kad jį teks išvesti. 
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). …žmogus neapsisprendęs, sunku tiesiog dalyvauti garbingoje diskusijoje su Seimo nariais.) Tai tas pats. Darbą reikia dirbti, tai nėra varnelė. Aš manau, kad proporcingumas yra pats geriausias principas. Neteko man matyti kol kas geresnio principo, už padarytą darbą arba dalyvavimą atitinkamai ir mokėti. Būtų gera pamoka.
PIRMININKAS. Ačiū. Ir paskutinis klausia V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis kolega, sakyčiau, laiku ir vietoj jūsų pasiūlymas, tačiau, mano supratimu, jis yra (…). Jis turi būti griežtesnis. Dėl ko? Pažiūrėkite, antradieniais, ketvirtadieniais po pietų kiek būna mūsų žmonių? Yra gėda! Visa tauta mato, sėdi 30, 40, 50. Reikia imtis tokių radikalių priemonių. Mes visur, priėmėme ir vakar, ir praeitą penktadienį, baudžiam, administracinės baudos, griežtiname, darome, ir viskas gerai, o patys nesilaikome tvarkos. Aš pritariu ir dar reikia sugriežtinti tuos dalykus.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Mielasis kolega…
PIRMININKAS. Galite neatsakyti. Teiks pasiūlymus Vytautas.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Aš vis tiek apibendrinsiu. Balsavimas yra mūsų priedermė, mes turime dalyvauti balsuojant ir išklausant pagrindinius pranešimus. Aš už tai, kad balsavimuose – maksimaliai, o tą laiką, kada nereikia balsuoti, priimti sprendimus, galime stebėti kartais ir televizijos ekranuose. Ačiū už jūsų pritarimą, kolegos.
PIRMININKAS. Dėkojame. Už nori kalbėti P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Aš manau, gerbiamieji Seimo nariai, kad iš tikro mūsų Statutas yra netobulas, jis yra taisytinas, nors buvo sudaryta darbo grupė, kuriai vadovavo Č. Juršėnas. Aš manyčiau, kad gal pablogino tą Statutą, nei jį pagerino. Taigi pagal vieną epizodą imti taip drastiškai taisyti Statutą, manau, nevertėtų. Aš pritarčiau, kad sudarykime darbo grupę ir patobulinkime Statutą ne tik dėl Seimo lankomumo, bet ir kitas vietas. Aš manau, visiškai nenormalu, kai Teisės ir teisėtvarkos komitetas pasako, kad šis įstatymas gali prieštarauti Konstitucijai, o Seimas jau negali jo svarstyti arba būtinai turi būti 71 Seimo narys, nubalsuoti, tik tada gali svarstyti. Tai Seimo Teisės ir teisėtvarkos komitetas arba pusė Seimo komiteto narių padaroma aukščiau už visą Seimą. Tai jokios logikos neturintis sprendimas, nors šitas klausimas ne kartą buvo keltas, tas klausimas nėra taisomas. Čia yra labai daug šio Statuto spragų, ir, deja, kaip sako, kartais visiškai nelogiškų. Jeigu mes sudarytume darbo grupę ir iš principo pataisytume daug Statuto netobulumų, tai tikrai būtų naudinga. Dabar taisyti vieną kokį straipsnį, tai nelabai žinau, ar tai ką nors pagerins, visą Statuto teisinę bazę.
PIRMININKAS. Prieš kalba R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mano kolega Petras, dabar pažiūrėjau kaip tik į lankomumą, gerokai atsilieka nuo daugelio mūsų čia lankančių posėdžius. Jis teikia šitą įstatymo pataisą, suprantu, kad jis nori pataisyti savo lankomumą, todėl gal ir teigiamas tas dalykas būtų. Vis dėlto atsiliepdamas į tuos argumentus, kurie pasakyti, noriu pasakyti, kad čia yra posėdžių salė, kurioje mes sėdime, tai galima būtų ją palyginti ne su aikštele, kaip gerbiamajam S. Jovaišai sakė, bet su spaudos konferencija, kadangi mes čia išsakome savo parengtas nuomones, o pagrindinis darbas vyksta komitetuose ir kitose vietose. Ten yra pagrindinis darbas dirbamas, jų nelankomumas duoda kur kas daugiau žalos, negu tai, kad čia mes padrebiname orą, laukdami kamerų, kurios mus nufilmuos. Tai už spaudos konferencijų nelankymą irgi reikia bausti, bet nemanau, kad tai yra tik viena vieta, dėl ko mes čia turėtume susijaudinti. Todėl nematydamas tokio kompleksiškumo, sprendžiant šias problemas, aš manau, tikrai negalėtume tam pritarti. 
Prieš tai pateiktame projekte buvo klausimas dėl žmonių, ką daryti, kai jie nebelanko posėdžių, tiesiog neatlieka parlamentaro priedermės. O čia yra sankcijų mechanizmas, kuris įvertina tik vieną reprezentatyvią parodomąją akciją.
PIRMININKAS. Balsuojame, kolegos, kadangi nuomonės išsiskyrė.
Už balsavo 44, prieš nėra, susilaikė 18. Po pateikimo pritarta.
Pagrindinis komitetas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Svarstysime gegužės 21 d. 
Norėčiau, kad Sekretoriatas sujungtų Seimo nutarimus dėl sesijos darbų programos. Šiandien buvo trys pateikimai ar net keturi, mane patikslino Dokumentų skyrius, ir dėl Seimo statuto. Mūsų kolegės I. Degutienės, ir komiteto, ir P. Auštrevičiaus. Ačiū. 
Per šoninį – I. Degutienė.
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tikrai daug išreiškėte nuomonių, kad Seimo statutas netobulas, ir vėl siūloma sudaryti darbo grupę. Aš dar kartą pakartosiu, tikrai yra parengta viską apimanti Seimo statuto visiškai nauja redakcija, vadovaujama Č. Juršėno anoje kadencijoje ta darbo grupė dirbo trejus metus. Tikrai viskas yra išsamiai išdėstyta, padaryta, tiktai dar kartą kreipiuosi į Teisės ir teisėtvarkos komitetą, kuris nesvarstė po pateikimo šito Statuto laukdamas, kol bus priimtas Seimo narių veiklos garantijų įstatymas. Seimo narių veiklos garantijų įstatymas yra atmestas. Dabar mums reikia iš tiesų savo darbinį dokumentą susitvarkyti taip, kad būtų aišku, kas už ką atsako ir kaip mums reikia daryti.
Dar pasakysiu vieną mintį, ką ir P. Gražulis kėlė ir kiti komentuodami darbą su rinkėjais ir kaip jis gali tęstis. Seimo valdybos, ir šios kadencijos, kiekvienam Seimo nariui yra patvirtintas savaitės grafikas, kokią dieną ką kiekvienas Seimo narys turi daryti. Taigi nereikia išradinėti dviračio. Pirmadienį yra darbas su rinkėjais, antradienį yra rytinis ir vakarinis plenariniai posėdžiai, trečiadienį yra komitetų, komisijų posėdžiai iš ryto ir po pietų Europos reikalų komiteto, ketvirtadienį irgi yra plenariniai posėdžiai ir penktadienį, jeigu dar yra komitetų dideli planai, dar yra komitetų posėdžiai, konferencijos ir panašiai. Taigi yra viskas reglamentuota, tik paskaitykite ir nekils jokių nesusipratimų.
PIRMININKAS. I. Šiaulienė. 
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, mes tikrai turėjome, mano supratimu, tobulą Statutą ir parengtą atsakingam parlamentarui. Iš dalies dėl argumentų retai sutinku su R. Dagiu, bet jo samprotavimai turi didelės racijos. Problema yra ta, kad mes tą Statutą gadiname, nes mums trūksta atsakomybės ir savo pareigų suvokimo. Aišku, galbūt ne visiems, bet taip jau yra: jeigu vienas šiukšlina mūsų įstaigoje, institucijoje, atsakome visi. Todėl būtų galima, jeigu mes turėtume kitokį principingumo supratimą ir savikritikos, nereikėtų griebtis tokių siūlymų ir taisymų. Aš apgailestauju, kad vis labiau yra ignoruojamas pagrindinis mūsų veiklos įstatymas ir nuo to visų mūsų ir darbo prasmė, ir veikla, ir reglamentavimas mūsų institucijoje tik blogės. Siūlau, kol dar laikas, atsikvošėt ir kalbėtis frakcijose, kad nereikėtų daryti tokių išimtinių Statuto tobulinimų.

16.22 val.
Savaitės (nuo 2013-05-13) – 2013 m. gegužės 14 d. (antradienio) ir 16 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės pateikimas ir tvirtinimas

PIRMININKAS. Dėkojame. Kviečiu V. Gapšį pristatyti savaitės, prasidedančios gegužės 13 d., plenarinių posėdžių darbotvarkę. 
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis pirmininke. Darbotvarkė jums yra išdalyta. Galbūt aš jos nevardysiu, kiekvieno paeiliui. Tai yra tai, ko nepavyko sudėti į šią savaitę, pagrindiniai klausimai dėl skalūninių dujų paieškos, žvalgybos, gavybos reglamentavimo įrašyti į kitos savaitės darbotvarkę ir daugelis kitų klausimų, kurie jums yra išdalyti. Tai bandau nevardyti. Jeigu turite klausimų, esu pasirengęs atsakyti. 
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti vienas Seimo narys. 
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamasis kolega, nematau dėl Konstitucinio Teismo. Ar kas nors… Šią savaitę turėjo būti ir kitoje nematau.
V. GAPŠYS (DPF). Pasižiūrėsime. Jeigu bus pateiktos komiteto išvados, tai Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas (turbūt jūs turite omeny kreipimąsi dėl medikų?), jeigu bus Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto išvada, kaip priklauso, trečiadienį bus išvada, ketvirtadienį galėsime įtraukti į darbotvarkę.
PIRMININKAS. Daugiau norinčių klausti nėra. Ar galime pritarti? Pritariame bendru sutarimu. Ačiū. 

16.24 val.
Kūno kultūros ir sporto rėmimo fondo įstatymo 3 ir 4 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-3795 (pateikimas)

Svarstome Kūno kultūros ir sporto rėmimo fondo įstatymo 3 ir 4 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą. Pateikėja – ponia A. Pitrėnienė. 
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, teikiu Kūno kultūros ir sporto rėmimo fondo įstatymo 3 ir 4 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymą. Iš tikrųjų pakeitimai yra tiktai suminiai. Vietoj 1 % mes siūlome 10 % akcizo pajamų, gautų už alkoholinius gėrimus ir apdorotą tabaką, skirti sportui ir išdėstyti tuos 10 % tokia tvarka: 5 % akcizo pajamų būtų skiriama mokinių, studentų ir mėgėjų sportui, 3 % skiriama sporto infrastruktūrai gerinti ir rekonstruoti ir 1 % skiriamas didelio meistriškumo ir neįgaliųjų sportui remti ir dar 1 % būtų skiriamas nusipelniusių sportininkų, sporto veteranų paramai, trenerių ir sporto darbuotojų skatinimui bei socialinei paramai, sporto specialistų dalyvavimui konferencijose, seminaruose ir sporto informacijos sklaidai. Toks trumpas pasiūlymas. Ačiū už dėmesį.
PIRMININKAS. Dėkoju. Pasiūlymas trumpas, užtai klausimų daug. Klausia K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). O negalima daugiau procentų visiems padalinti? Dar daugiau. Juk akcizas didelis, ten yra daug tų procentų.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų sumos yra stulbinančios. Pabandėme truputėlį paieškoti ir maždaug iš alkoholio yra surenkama apie 800 mln., iš tabako – apie 600. Jeigu 10 %, tai susidarytų apie 140 mln. Galvojant apie tai, kad šiandien mūsų vaikų stuburai iškrypę, vaikų ir suaugusių nutukimas valstybės problema, nėra lėšų veteranams paremti, nepakanka, aš manau, kad siūlymas yra teisingas. Jeigu remsime sportą, ilgiau gyvensime, kolegos, ir mes. Jeigu patys sportuosime. 
PIRMININKAS. Klausia A. Dumčius.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Gerbiamoji pranešėja, tik sveikinu, kad jūs išdrįsote registruoti šitokį įstatymą, kuris tikrai atneštų didelę naudą. Jeigu Sveikatingumo metai tęstųsi toliau, ne tik šiemet, būtų galima pasiekti rezultatų, kad mūsų vaikai prisitrauktų prie skersinio ne vieną kartą, nors tris kartus. Noriu pasakyti, ar jums neatrodo, kad čia yra istorinis siūlymas? 
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Mūsų valia, kolega. Taigi mes balsuosime ir, jeigu mes taip balsuosime, palaikysite pasiūlymą, taip ir bus. Viskas mūsų rankose.
PIRMININKAS. Klausia A. Salamakinas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Istorinis siūlymas. Aš bandau skaičiuoti. Šiuo metu fondo 1 % sudaro apie 18 mln. Lt. Jūs didinate 10 kartų, vadinasi, 180 mln. Plius minus. Viso Sporto departamento biudžetas yra 60 mln. Man iškyla toks klausimas. Aš ne prieš sportą, bet ką daryti su policija, su mokytojais, su kitais? Gal tada reikia padaryti kitaip, aš suprantu jūsų mintį. Gal reikia tada paleisti Vyriausybę, Seimui per dieną priimti fondinį biudžeto skirstymą – 2 % policijai, 1 % tam, ir einame, kaip čia viena kolegė pasielgė, ilsėtis. Kam mums tada biudžetą skirstyti? 
Rimtas klausimas. Baikite, mielieji ponai, per fondus skirstyti biudžetą. Tai yra klaidingiausias dalykas. Tvirtinsime biudžetą ir skirkime sportui 10 mln. daugiau, bet ne iš karto 180 mln. Nuo 18 mln. – 10 kartų. Tas pats, ką mūsų aplinkos ministras padarė – baudas už brakonieriavimą 10 kartų padidino. Iš kur čia ta užkrečiama liga atsirado? 
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkui, kolega. Manau, kad yra toks siūlymas. Mūsų valia yra koreguoti, mūsų valioje susitarti, tam yra pateikimas, bus svarstymas, bus kalbama komitete. Tiesiog toks mūsų pasiūlymas, o toliau leisite – svarstysime ir mąstysime, tarsimės.
PIRMININKAS. Mieloji kolege, nesiteisinkite. Klausia S. Jovaiša, kaip sportininkas.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Labai geras pasiūlymas. Gerbiamoji pranešėja, jūs neišsigąskite, aš rytinio posėdžio metu tiesiog paklausiau finansų ministro, ką jis galvoja šiuo klausimu. Jis atsakė paprastai, kad mūsų valioje apsispręsti. Žodžiu, jis kažkokio susirūpinimo neišreiškė. Mano būtų vienas toks klausimas: per kieno rankas šitas padidėjimas bus skirstomas, kad visi, kuriems numatyta, gautų tą dalį ir kad būtų sąžininga? 
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Taigi yra numatyti visi mechanizmai įstatymais, reglamentuojančiais dokumentais. Tikrai ne A. Pitrėnienė ir ne K. Daukšys skirstys. 
PIRMININKAS. Klausia E. Jonyla.
E. JONYLA (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Šis įstatymas… Aš įsivaizduoju, kad galima taip sakyti: skatinkime rūkymą ir gėrimą, kuo daugiau rūkysime ir gersime, tuo daugiau bus pinigėlių ir tuo daugiau sportuosime. Aišku, čia tiktai galime iš to pasijuokti, bet juk paramos pavadinimas gal ne tiek svarbus. Ar jums neatrodo, kad vis dėlto išbalansuosime tą bendrą biudžetą, nes kiekvieną litą reikia skaičiuoti? Kaip jums atrodo?
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Nemanau, kad siūlymas yra skatinantis vartoti alkoholį arba rūkyti. Nieko bendro nei pavadinime, nei siūlyme nėra. Rūpestis, kad valstybėje žmonės ir vaikai, ir profesionalai būtų pažymėti ir visi sportuotų, ir būtų sveikesnė tauta, aš nematau, kad skatins gerti arba rūkyti. Aš manau, kad čia yra visiškai kiti dalykai. 
PIRMININKAS. Klausia K. Komskis.
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamasis pirmininke, pranešėja, siūlymas iš tiesų gana įdomus. 10 %, švelniai tariant, – tai gana dideli pinigai. Sakykite, ar tikrai dabar tas sportas išgelbės visą mūsų Lietuvą? Ar tikrai nereikėtų į švietimą, į sveikatą, kur mes šiandien matome problemų, galų gale į sveikatos reabilitaciją, kur faktiškai gali nuvažiuoti tik patys turtingiausi žmonės? Ar tikrai tai pats svarbiausias dalykas? Ar neužtektų, sakykim, aš taip logiškai galvoju, 0,5 % šiandien pakelkime. Biudžeto, jūs matote, šiandien faktiškai nei savivaldybėms nebeužtenka, ant bankroto ribų. Ligoninės, policija, ką mes turime. Ar iš karto nebus per didelis skaičius?
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Aš tiesiog turiu pakartoti: toks yra siūlymas. Bus svarstymai, bus galima kalbėti ir diskutuoti dėl dydžio, dėl procento sumažinimo. Aš nesakau, kad būtinai 10 %. Bet aš galvoju, kad 1 % tikrai yra mažai. Jeigu kalbame, ar reikia reabilitacijai, ar nereikia, čia jau yra pasekmė, o mes norėtume, kad lėšos būtų skiriamos tam, kad nebūtų sergama, kad mažiau būtų sergama, o ne paskui reabilitacijai ieškoti pinigų. 
PIRMININKAS. Klausia A. Matulas.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamoji kolege, jūs tikriausiai žinote, kad biudžetas neteks apie 180 mln. Lt. Kadangi esate daugumos atstovė, tikriausiai maždaug esate pasitarę, kaip užpildyti tą atsiradusią skylę?
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Mes tiesiog teikiam siūlymą, tikrai nediskutavome, nekalbėjome. Mes matome, kad tai sričiai reikia finansavimą didinti, mes, autoriai, pasitarėme ir teikiame tokį siūlymą. 
PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamoji pranešėja, jūs man pasakykite sritį, kuriai nereikia pinigų? Turbūt tokios nesurasite. Ką darys jūsų vargšas premjeras ir finansų ministras, gavęs tokį pasiūlymą, ir kaip bus išlaikyta fiskalinė drausmė?
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Aš manau, kad jeigu bus didelis susirūpinimas, per svarstymą mes tikrai laukiame visų pareigūnų – ir jūsų, kolegos, ir Vyriausybės. Galime kalbėtis ir diskutuoti. 
PIRMININKAS. Dėkojam pranešėjai. V. Kamblevičius atsisakė klausti. 
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Ačiū visiems.
PIRMININKAS. Ar bus norinčių kalbėti už, prieš? Už kalba K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, aš žaviuosi, iš tikrųjų jūs, atrodo, greitai įjungsite tą generuojančią ikonomiką. Aš jau matau, kad pinigai byra ir jų užtenka visiems. Aš žaviuosi, džiaugiuosi, sveikinu, kviečiu visus palaikyti šitą įstatymą. Ir dar. Aš pats planuoju ateityje keletą gerų idėjų pažarstyti, kaip reikia geriau išleisti valstybės pinigus. Tikrai yra kur leisti, o pinigų, kaip manau, jau atsirado. Sveikinu, džiaugiuosi, pritariu, remiu ir gerbiu jus už tai. 
PIRMININKAS. Jūsų kolega A. Matulas turi kitokią nuomonę.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, noriu priminti savo kolegai profesoriui A. Dumčiui, kad jokio čia istorinio įvykio nėra. Dar 1996 m. Sveikatos sistemos įstatyme įrašėme, kad dalis pinigų, lėšų už parduotą alkoholį ir tabaką eina į Sveikatingumo fondą, o to fondo dydį, procentą, nustato Vyriausybė. Tas pats buvo parašyta ir Lietuvos sveikatos programoje, kurios galiojimas baigėsi 2010 m. Deja, nė viena Vyriausybė, o dauguma per nepriklausomą Lietuvos laikotarpį buvo kairiųjų vyriausybių, nesugebėjo patvirtinti to skaičiaus. Bet prieš porą metų mes vis dėlto ryžomės praeitą kadenciją ir įkūrėme Kultūros, sporto ir sveikatingumo fondą. Čia ir kolega A. Salamakinas daug pastangų dėjo, ir visi mes, ir atsirado, rodos, vienas… 1 % lėšų į šitą fondą, todėl čia jokio istorinio įvykio nėra. 
Bet yra šalyse tradicija, tokia praktika, kad kuriamas Sveikatingumo fondas, ne sportui skiriama, ne kultūrai, bet Sveikatingumo fondas ir iš to fondo finansuojama ir reabilitacija, ir sportas, ir bendruomenių veikla, ir mokyklų veikla, ir dabar Visuomenės sveikatos biuro veikla. Tokia praktika išties yra. Bet noriu prieštarauti, nes procentas numatytas labai didelis. Kadangi teikia dauguma ir nepritarti neįmanoma, o vietos pasirašyti už jau nebuvo, tai nors užsirašiau kalbėti prieš, bet tikrai palaikysiu ir sveikinu jus visus su tokia iniciatyva. Ir užjaučiu finansų ministrą ir premjerą. 
PIRMININKAS. Balsuojame, kolegos. (Balsai salėje) 
Už balsavo 29, prieš – 4, susilaikė 20. Po pateikimo yra pritarta. Pagrindiniu siūlomas Biudžeto ir finansų komitetas. Matau A. Salamakiną. Prašome Vyriausybės išvados, kaip suprantu. (Balsai salėje) 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). (…) Vyriausybę, prašykime išvados. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Numatyta svarstyti birželio 25 d. 

16.38 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Nacionalinės sveikatos tarybos įsteigimo ir jos sudėties“ 2 straipsnio pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-543 (svarstymo tęsinys ir priėmimas)

Gerbiamieji kolegos, rytą svarstėme Seimo nutarimą „Dėl Seimo nutarimo „Dėl Nacionalinės sveikatos tarybos įsteigimo ir jos sudėties“ 2 straipsnio pakeitimo“. Buvo paprašyta pertraukos. Grįžtame prie šio klausimo. Yra svarstymo procedūra. (Balsai salėje) 
Gerbiamasis A. Matulas jau kalbėjo diskusijoje iš ryto. Aš girdėjau jį kalbant. Dabar už, prieš. Kas norite? Norinčių kalbėti nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Galime. Balsuojame dėl Seimo nutarimo „Dėl Seimo nutarimo „Dėl Nacionalinės sveikatos tarybos įsteigimo ir jos sudėties“ 2 straipsnio pakeitimo“ projekto. 

Šio nutarimo priėmimas

Už balsavo 37, prieš nėra, susilaikė 8. Seimo nutarimui „Dėl Seimo nutarimo „Dėl Nacionalinės sveikatos tarybos įsteigimo ir jos sudėties“ 2 straipsnio pakeitimo“ pritarta. Priimtas. 
Gerbiamieji kolegos, kadangi Seimo narių užregistruotas prieštaraujantis ką tik priimtam nutarimui, tai, aš manau, kolegos, jūs nereikalausite dabar svarstyti? Gerai. 
Gerbiamieji kolegos, lieka konstitucinis, kurį turėčiau aš pats ir pristatyti. Nematau pavaduotojų… P. Auštrevičių norėčiau pakviesti. K. Komskis ateis ir pavaduos mane. Aš pats pristatysiu. 
J. RAZMA (TS-LKDF). Vis dėlto dėl ponios Vidos projekto formaliai mes turime atlikti kažkokius veiksmus, nes pertrauka buvo padaryta iki šio posėdžio, jis atsiranda. Jeigu autorė viešai paskelbia, kad atsiima, vienas dalykas, jeigu ne, mes turime balsuoti. 
PIRMININKAS. Aš noriu paprašyti: ar ponia V. M. Čigriejienė atsiimtų šitą įstatymą, kad nereikėtų atmetimo procedūros? Tada reikia balsuoti. 

16.41 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Nacionalinės sveikatos tarybos nuostatų patvirtinimo“ priedėlio pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-397 (pateikimo tęsinys)

Gerbiamieji kolegos, grįžtame į 1-5 klausimą – Seimo nutarimo „Dėl Seimo nutarimo „Dėl Nacionalinės sveikatos tarybos nuostatų patvirtinimo“ priedėlio pakeitimo“ projektas, kurio esmė yra pratęsti tik ką naujai išrinktos, tiksliau, senosios komisijos, kurios jau neliko, įgaliojimus dar iki Naujųjų metų. Todėl jeigu dabar salė nubalsuos už abu, tai bus ne pats geriausias variantas. Paprasčiausiai kviečiu balsuoti, ar pritariame po pateikimo. K. Komskį kviečiu pirmininkauti. 
Už balsavo 11, prieš – 22, susilaikė 11. Po pateikimo nepritarta. 
Ar galime bendru sutarimu atmesti? Balsuojame. Kas balsuoja už atmesti, balsuoja už, kas grąžina iniciatoriams tobulinti, balsuoja prieš. 
Už balsavo 40, prieš – 5. Projektas atmestas. 
Toliau posėdžiui pirmininkaus K. Komskis. 

16.43 val.
Konstitucinio Teismo įstatymo 55 straipsnio 5 dalies pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4095 (pateikimas)

PIRMININKAS (K. KOMSKIS, TTF). 2-8 klausimas – Konstitucinio Teismo įstatymo 55 straipsnio 5 dalies pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas – A. Sysas. Prašom. 
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, šis įstatymas jau turi gana ilgas kojas – aš jį pateikiau 2012 m. vasarį. Tai atsitiko, kai buvo svarstomi garsūs įvykiai dėl mergaitės, teko dalyvauti konstitucinėje byloje. Mūsų įstatyme yra parašyta, kad Konstitucinio Teismo teisėjas gali išreikšti savo atskirąją nuomonę ir tą turi padaryti per tris darbo dienas. Taip sutapo, kad nuomonė atsirado po penkių, nes buvo išeiginės. Todėl buvo didelė teisininkų polemika, nes tai buvo rezonansinė byla, ir Prezidentė išreiškė nuomonę po Konstitucinio, ir teisininkai. Tos tokios nuomonės atsiradimas… gali susidaryti įspūdis, kad yra paveikta visuomenės nuomonės ar kokių nors pareigūnų. Todėl aš ir siūlau, kad atskiroji nuomonė būtų skelbiama kartu su Konstitucinio Teismo nutartimi. 
Šiandien irgi buvo Konstitucinio Teismo nutartis dėl vieno iš nutarimų, kurį priėmė Vyriausybė, dėl medikų atostogų ir darbo trukmės trumpinimo. Sprendimas buvo, atskirosios nuomonės nebuvo, bet niekas netrukdo vienam ar keliems Konstitucinio Teismo teisėjams išreikšti tą nuomonę iš karto, o ne po kažkurio laikotarpio. 
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti trys Seimo nariai. Klausia S. Šedbaras. Nematau. Klausia A. Dumčius. Prašom. 
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkui. Kažko nepaklausiu, bet taip aš supratau, gerbiamasis Algirdai, kad jums kliudė tik tos trys darbo dienos. O šiaip tai visai toks pat turinys? 
A. SYSAS (LSDPF). Ne tas kliudė. Kai atskiroji nuomonė atsiranda beveik po savaitės, tai… Konstitucinis Teismas priima daug sprendimų. Aš manau, kad jeigu teisėjas turi atskirąją nuomonę, tai jis turi pareikšti tą pačią dieną, kai yra pateikiama pagrindinė nuomonė. Tada kas klauso tos nuomonės, kas laukia sprendimų, aiškiai mato, kad yra nuomonių išsiskyrimas, o ne nuomonė atsiranda po trijų ar penkių dienų, kaip buvo tuo atveju. Tos nuomonės nedažnai būna, bet būna. Teisininkų nuomonė čia skiriasi. Aš kreipiausi net į Konstitucinį Teismą, kaip jie mato. Jie pasakė, kad nei pritaria, nei nepritaria. Aš turiu atsakymą – kaip įstatymų leidėjas nuspręs.
PIRMININKAS. Klausia R. J. Dagys. Prašom. 
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, ar nebūtų vertingiau, kad tiesiog reikėtų fiksuoti, kad bus atskiroji nuomonė, nes nežinau, kaip pagal procedūras. Vis tiek rašant atskirąją nuomonę reikėtų turėti galutinį sprendimą. Neaišku, kada jis yra suformuluojamas. Ar gali teisėjas spėti argumentuotai parašyti patį raštą? Gal užtektų to, kad jis turi fiksuoti, kad jis pareikš atskirąją nuomonę? Jau žinome, kad tokia atskiroji nuomonė bus, o po to per numatytą laiką jis turi ją paskelbti. 
A. SYSAS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Aš manau, yra problema, aš ją matau. Ir tie teisininkai, kurie domisi Konstitucinio Teismo veikla, bent jau „Justitia“ puslapyje gali pažiūrėti, ten daug tokių nuomonių. Pagrindinis komitetas svarstys, gali pažiūrėti įvairias nuomones, bet kad nebūtų… Yra precedentas, manau, ne pats geriausias mūsų teisinėje praktikoje ir pabandykime jį išspręsti. Jeigu pagrindinis komitetas pasiūlys, kaip ir jūs siūlote, kad bus pareikšta atskiroji nuomonė, taip, tada gali likti trys dienos, bet ne po penkių dienų atsiranda atskiroji nuomonė, apie kurią niekas nekalbėjo, net nebuvo užsiminta, o ji atsiranda po kažkokio laikotarpio. 
PIRMININKAS. Ačiū, jūs atsakėte į visus klausimus. Nuomonė prieš – K. Masiulis. 
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, nieko čia baisaus, kad nuomonė atsiranda pora dienų po. Iš tikrųjų teisėjai kaip… Ir Seime būna, kad komisijoje reikia kai kada pareikšti atskirąją nuomonę, tai tą atskirąją nuomonę reikia suformuluoti. Kartais iki pat paskutinės posėdžio dienos nėra aiški ta pagrindinė nuomonė. Daug lengviau yra tiems, kurie formuluoja pagrindinę nuomonę, o atskirąją nuomonę reikia žmogui asmeniškai vienam ruošti, dėlioti argumentus. Spausti į tokį ceitnotą, kad būtinai tą pačią dieną, manau, faktiškai nereikėtų, nes mes taip naikiname galimybę pareikšti atskirąją nuomonę. Kažin, ar tai reikalinga? Tegu būna toks institutas. 
Jis pasižymi didesne demokratija. Neužkirskime tam demokratiškesniam teismui galimybių. Tai aš siūlau nepritarti.
PIRMININKAS. Kadangi, matau, bendru sutarimu nesutarsime, kolegos, balsuojame. Kas pritariate sprendimo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Užsiregistravo 43 Seimo nariai, balsavo 42: už – 31, prieš – 5, susilaikė 6. Projektui po pateikimo yra pritarta. Svarstys pagrindinis komitetas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomų nėra numatyta. Svarstymo data yra birželio 25 d. Ar galime pritarti? Galime. Ačiū. 
Toliau pirmininkaus Seimo Pirmininko pavaduotojas A. Sysas.

16.50 val.
Seimo protokolinio nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos azartinių lošimų įstatymo pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIP-4393ES paskelbimo visuomenei svarstyti“ priėmimas

PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Gerbiamieji kolegos, liko Biudžeto ir finansų komiteto protokolinis nutarimas. Pirmininko nematau, aš jį perskaitysiu. 
„Svarstyta: Lietuvos Respublikos azartinių lošimų įstatymo pakeitimo įstatymo projektas. Nutarta: daryti įstatymo projekto svarstymo pertrauką ir paskelbti projektą visuomenei svarstyti.“ 
Yra protokolinis nutarimas, prašoma šitą jų nutarimą patvirtinti. Ar galime bendru sutarimu patvirtinti? Galime. Dėkui. 

16.51 val.
Informaciniai pranešimai

Seimo narių pareiškimai. Nėra. Vienas yra, sako. 
Pareiškimas „Dėl Seimo parlamentinės „Už gyvūnų gerovę ir apsaugą“ grupės įkūrimo“. Lietuvos Respublikos Seimo narių, užsirašiusių į grupę, sąrašas (jų yra 14), bet nėra dar pareikšta, kas bus vadovė ar vadovas, todėl tokia grupė yra organizuota. Pareiškiame, kas dar norit, galite kreiptis ir užsirašyti, o kai grupė susirinks ir išsirinks valdžią, tada pranešime.
Gerbiamieji kolegos, popietinis posėdis baigtas. Registracija. 
Užsiregistravo 44 Seimo nariai. Vakarinis šios dienos posėdis yra baigtas. (Gongas) Ačiū. Geros dienos!