LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 110
STENOGRAMA

2013 m. gruodžio 10 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkė L. GRAUŽINIENĖ,
Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. GEDVILAS
ir Seimo Pirmininko pavaduotojas A. SYSAS

     PIRMININKAS (V. GEDVILAS, DPF). Labas rytas, mielieji kolegos, mielieji šio iškilmingo posėdžio svečiai, pradedame 2013 m. gruodžio 10 d. posėdį. (Gongas)

9.09 val.
    Iškilmingas minėjimas, skirtas Kristijono Donelaičio 300-osioms gimimo metinėms

    Leiskite man paskelbti iškilmingo minėjimo, skirto Kristijono Donelaičio 300-osioms gimimo metinėms, pradžią.

    Giedamas Lietuvos valstybės himnas

    Ačiū.
    Gerbiamieji, pasitinkame 2014-uosius - žymiausio lietuvių literatūros kūrėjo Kristijono Donelaičio metus. Nutarimą dėl K. Donelaičio metų Seimas priėmė atsižvelgdamas į mūsų literatūros klasiko 300-tų metų sukaktį ir į tai, kad šis iškilios datos minėjimas sudaro sąlygas aktyvesniam kultūriniam šio Europos regiono bendradarbiavimui, lituanistiniam paveldui atnaujinti ir puoselėti, K. Donelaičio kūrybai pasauliui atskleisti, kultūrinei bendruomenei Lietuvoje ir užsienyje telkti, donelaitikai įprasminti.
    Man labai malonu pasveikinti ir pristatyti iškilmingo minėjimo svečius ir dalyvius: Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarai, Vyriausybės nariai ir Seimo nariai, Konstitucinio Teismo teisėjų nėra, Lietuvos tradicinių religinių bendruomenių ir bendrijų vadovai, Kaliningrado srities kultūros ministrė Svetlana Kondratjeva, Kaliningrado srities Dūmos Pirmininko pirmasis pavaduotojas Juspinas Sergejus Jurjevičius, Kaliningrado srities Tarptautinių ir tarpregioninių ryšių agentūros Europos programų ir užsienio ekonomikos ryšių skyriaus viršininko pavaduotoja Natalija Aleksejevna Oleinik, užsienio valstybių diplomatinių atstovybių Lietuvoje vadovai, Seimui atskaitingų valstybės institucijų vadovai, Lietuvos universitetų ir akademijų rektoriai, mokslo, kultūros ir meno institucijų atstovai, tautinių bendrijų atstovai, lituanistikos tradicijų ir paveldo puoselėtojai, svečiai iš užsienio ir kiti didžiai garbingi minėjimo dalyviai.
    Gerbiamieji, lietuvių literatūra be K. Donelaičio "Metų" būtų lyg medis be dalies šaknų, teikiančių kamienui ir šakoms gyvybiškai svarbius syvus. Šios poemos prasmę ir reikšmę iš naujo permąsto ir vertina kiekviena karta jau beveik 200 metų, nuo tada, kai Karaliaučiaus universiteto profesorius Liudvikas Rėza 1818 m. jį atvertė skaitytojams.
    Įvertindama "Metų" svarbą, UNESCO 1977 m. šį kūrinį įrašė į pasaulinės literatūros šedevrų sąrašą. K. Donelaičio "Metai", kito mūsų literatūros genijaus Justino Marcinkevičiaus pakrikštyti lietuviškąja Biblija, nuolat tyrinėjami, nagrinėjami ir, žinoma, skaitomi. O "Metus" mes kiekvienas skaitome savaip: tyliai, balsu, mintyse, skaitome meno kalba - tapydami, lipdydami, liedami, grodami ar dainuodami.
    Maloniai kviečiu iškilmingojo minėjimo pradžioje paklausyti Kauno nacionalinio dramos teatro direktoriaus, aktoriaus Egidijaus Stanciko skaitomos ištraukos iš "Metų".
     E. STANCIKAS. K. Donelaitis, "Metai". "Žiemos rūpesčiai".
   Ant žiemos narsai jau vėl rūstaudami grįžta
   Ir šiaurys pasišiaušęs vėl mus atlekia gandint.
   Vei kaip ant ežerų visur langai pasidaro,
   Lygiai kaip antai stikliorius įdeda stiklą.
   Ant laukus žiemys jau taip nugandino bardams,
   Kad ir balos, ir klampynės pradeda rauktis,
   Ir purvynai jų teškėt ir šliurpt pasiliauja.
   Taipgi dabar jau vėl sviets sveikint pradeda žiemą.
   Ak, ben ir reik: Kalėdų didelė šventė
   Artinas, ir atpentai nor poryt pasibaigti.
   Kožnas viens žmogus, taip pons, kaip būrs, prasidėdams
   Ir vargingai užgimdams tik pumpurą rodo,
   Ik po tam tikrai, kaip dūšiai reik, prisižindęs
   Auga be rūpesčių, kasdien iš pumpuro kopdams.
   Ale su viena diena žiedelis dar nesirodo,
   Bet reik daug dienų, iki pumpurs jo prasilukštin
   Ir savo paslėptą grožybę visą parodo.
   O vei silpnas daikts vos vos žydėti pradėjo,
   Štai jau ir vargai tuojaus jį pradeda stumdyt.
   Žinom juk visi, kaip mums biedniems pasidarė,
   Kaip mes, vaikesčiais glūpais dar būdami, žaidėm.
   Ak, kur dingot, ak, jūs jaunos mūsų dienelės!
   Rudenis ir žiema grožybes jūsų sudarkė,
   O mums, diedams, jau vainiką žilą nupynė.
   Vei, broleliai, seną vėl nulydėjom metą
   Ir visokius jo vargus taip jau nulydėjom.
   Ką mums naujas mets ir vėl atkopdama saulė,
   Kad mus sviete Dievs laikys, toliau sudavadys,
   Dar ikšiol nenumanom ir žinoti negalim.
   Ant laukai šalti, kurių mes nugarą minkštą
   Vasarą rėžėm ir grūdelius bėginėdami barstėm,
   Dar su ledais ir su pusnynais miegt užsikloję
   Irgi nerodo, ką mums Dievs dosnings pažadėjęs
   Ir surokavęs yr, kaip mes dar sviete nebuvom.
   Bet pamatysim, kad jau vėl su padėjimu Dievo
   Vasara rodysis, ir mes vėl šilumą jausim.
   Čėso reik, to čėso tikt kantriai palūkėkim
   Ir, ik dirvos vėl ką duos, palūkėt nepailskim.
   O tu, miels Dieve, tu, dangiškas geradėji!
   Tu pirm amžių, kaip mes dar dūmot negalėjom,
   Jau išmislijai, kaip kartą mes prasidėsim
   Ir ko mums reikės, kad šviesą šią pamatysim.
   Tu mums sąnarius ir ūmus visus dovanojai
   Ir sudavadijai kiekvieną reikalą mūsų.
   Tu dienas verksmų bei džiaugsmų mūsų paskyrei
   Irgi nulėmei jau kožnam ilgumą dienelių.
   Taipgi dabar, jau rudenį su svodboms nulydėję
   Ir kaimyniškai bei viežlybai pasidžiaugę,
   Rūpykimės zopostą dar pasilikusį čėdyt
   Ir kad ką gardžiai pasikepsim ar išsivirsim,
   Vis rytojaus ir kitų dienų paminėkim.
   Nėsa dar ilgs pažygys, iki vėl vasarėlę sulauksim
   Ir šviežius valgius į puodus kraudami virsim.
   Nugi dabar vėl skirkimės ir su padėjimu Dievo
   Skubykimės savo padarynes pamaži pasiprovyt;
   Bet be tavęs, tu dangiškasis mūsų tėtuti,
   Nieks negal mums tekt, ką miela vasara žada.
   Ką mums mačys priprovos, ką mūsų trūseliai?
   Ar kad, sėtuves ir naujus noragus nusipirkę,
   Art išsitrauksim ir grūdelius kaip reik pasisėsim?
   Vislab bus niekai, ką veiksim argi pradėsim,
   Kad žegnojanti rankelė tavo negelbės.
   Tu mus išlaikei per visą prašokusį metą,
   Tu dar ir toliaus mus išlaikyti galėsi. (Plojimai)
     PIRMININKAS. Dėkoju Kauno nacionalinio dramos teatro direktoriui už perskaitytą ištrauką iš "Metų". Ir kviečiu tarti žodį Seimo Pirmininkę L. Graužinienę.

    Seimo Pirmininkės L. Graužinienės kalba

     L. GRAUŽINIENĖ. Gerbiamieji šventinio renginio dalyviai, svečiai, K. Donelaitis yra lietuvių grožinės literatūros pradžių pradžia. Bėgant metams poeto kūryba ne tik neprarado savo aktualumo, tačiau tarsi laiko nugludintas perlas tapo dar vertingesnė, o klasiko gerbėjų ratas išplito ne tik Lietuvoje, bet ir toli už jos ribų. Poema "Metai" išversta į keliolika pasaulio kalbų.
    Donelaitis turėjo aukso plunksną, jis puikiai mokėjo gimtąją kalbą ir būdamas talentingas kūrėjas meniškai ją išdailino. Vienoje žinomiausių poemų "Metai" sunku rasti bent vieną eilutę parašytą sausais, nevaizdingais, bejausmiais žodžiais. Poetas jautė žodžio grožį ir siekė jį paryškinti. Todėl jo sukurtus vaizdus skaitytojas ir mato, ir girdi.
    Anot literatūros tyrinėtojų, K. Donelaitis buvo paprastas, nuoširdus, tiesaus būdo, atviras, nevengiantis pasakyti teisybės žmogus. Poetas sakė: "Aš garbingai nešioju žilus plaukus ir galiu prieš nieką pasaulyje nesigėdyti." Vertybe neslėpti savo tikrojo aš K. Donelaitis rėmėsi ne tik savo kūryboje, bet ir savo gyvenime: būti tokiam, koks esi, būti sąžiningam pačiam prieš save, mylėti šeimą, tėvynę, būti darbščiam, turėti nepaprastą ryšį su gamta. Poetas žmones vertino ne pagal istorinius nuopelnus, o pagal gebėjimą dorai gyventi. Visa tai išlieka svarbu ir šiandien, praėjus trims šimtams metų.
    Mes dažnai pamirštame savo papročius, išsižadame savo šaknų, nebeatsigręžiame į savo praeitį. Pamažu pradeda nykti tautiškumas. K. Donelaičio kūriniai skatina nepamiršti lietuvių kalbos, nepamiršti papročių, padeda stiprinti mūsų savigarbą, priverčia sustoti ir pagalvoti, kas mes tokie esame, kur mūsų šaknys, prisiminti ir gerbti savo protėvius.
    K. Donelaičio indėlis į lietuvių kultūrą, tautinio sąmoningumo formavimą dar nėra pakankamai įvertintas. Todėl manau, kad jo kūrybą Lietuvos žmonėms, ypač jaunajai kartai, taip pat ir visam pasauliui turėtume pristatyti ir skleisti ne tik per ateinančius - K. Donelaičio metus, bet ir vėliau. Mokslininkai rengia kasmetines konferencijas, skirtas Jonui Jablonskiui. Pagalvokime, galbūt tokios pat tradicijos jau nusipelnė ir K. Donelaitis.
    Kitų metų K. Donelaičio jubiliejinius renginius kuruojanti komisija, kurią papildytų mokslininkai, įvairių institucijų atstovai, galėtų tęsti savo darbą ir ateityje.
    Šiuolaikiniame informacijos sraute žmonėms sudėtinga pasirinkti, neretai skubėdami slystame paviršiumi. Tikiuosi, kad ateinantys K. Donelaičiui skirti metai paskatins daugiau kalbėti apie kūrinius, turinčius išliekamąją vertę kartų kartoms, apie tai, ko šie kūriniai moko, kokią įtaką turi lietuvybei.
    K. Donelaitis mūsų tautai pastatė paminklą ir jį pavadino "Metai". Lietuvių tauta K. Donelaičiui paminklų plačiąja šio žodžio prasme pastatė dar ne tiek daug. Skaitykime K. Donelaitį, kalbėkime apie jį, mokykimės iš jo patys ir mokykime savo vaikus - gyventi dorai, sąžiningai atliekant savo pareigas.
    Kaip rašė poetas, būkime "viežlybi", o ne "nenaudėliai". Labai ačiū. (Plojimai)
     PIRMININKAS. Dėkojame Seimo Pirmininkei. Gerbiamieji, pasirengimas K. Donelaičio metams vyksta jau ne vienus metus. Poeto 300-ųjų gimimo metinių minėjimo programą parengė ir kuravo Seimo Lituanistikos tradicijų ir paveldo įprasminimo komisija. Per kelerius metus vyko ir vyksta intensyvus darbas: organizuojamos akademinės konferencijos, ekspedicijos, menininkų plenerai, simpoziumai, parodų pristatymai, leidžiami garso ir vaizdo įrašai, knygos, sukurtas minėjimo ženklas ir dar daug su K. Donelaičio kūrybos sklaida susijusių veiklų. Į šiuos darbus įtraukta faktiškai visų kultūros sričių bendruomenė.
    Taip pat bendradarbiaujama tarptautiniu lygmeniu. Lituanistikos tradicijų ir paveldo įprasminimo komisijos prašymu K. Donelaičio gimimo metinės kartu su daugiau kaip šimtu pasaulio kultūrai, švietimui, mokslui, istorijai, atminčiai svarbių datų įtrauktos į UNESCO sukakčių sąrašą. Tai dar sykį paliudija K. Donelaičio reikšmės mastą ne tik literatūros moksle, bet apskritai meno istorijoje.
    Tarti žodį maloniai kviečiu Seimo Pirmininko pavaduotoją, Seimo Lituanistikos tradicijų ir paveldo įprasminimo komisijos pirmininkę I. Degutienę.

    Seimo Pirmininko pavaduotojos, Seimo Lituanistikos tradicijų ir paveldo įprasminimo komisijos pirmininkės I. Degutienės kalba

     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji iškilmingo minėjimo dalyviai, gerbiamieji svečiai, gerbiamieji ponios ir ponai, atvykę į tikrai reikšmingą mūsų valstybei renginį.
    Užaugdami su K. Donelaičiu, išmokome tos Dievo nustatytos tvarkos pagal ratą: "Jau saulelė vėl atkopdama..." Bet, suvokdami genijaus paprastumą, patys dėl įvairių priežasčių (beje - ir politinių) pernelyg paprastai vertinome ar buvome verčiami vertinti jo kūrybos reikšmę ir sklaidą.
    Praėjusio amžiaus pradžioje vienas Amerikoje leidžiamas laikraštis parašė: "Po Rusijos žlugimo paaiškėjo, kad yra dar vienas didis poetas, kurio reikšmingumas prilygsta W. Shakespeare'ui. Kristijonas Donelaitis, XVIII a. lietuvių dainius, buvęs žinomas tik vokiečių poetams, netikėtai atsiskleidė kaip asmenybė, kurią galima priskirti prie penkių didžiųjų pasaulio poetų. Lietuvos prašymas pripažinti jos nepriklausomybę atkreipė dėmesį ir į šį poetą, kurio kūryba yra aukščiausias įkvėpimas."
    O šiandien čia pasitinkant įspūdingąją sukaktį - kaip nacionalinės kultūros brandumo, tapatumo, tradicijos liudijimą - tebėra akivaizdu, jog K. Donelaičio palikimas šiuolaikiniame pasaulyje žinomas ir interpretuojamas tiek, kiek ir Lietuvos likimas. Tai glaudžiai susiję reiškiniai.
    Siekiant įtraukti K. Donelaičio sukaktį į tarptautinį kultūros kalendorių, buvęs Lituanistikos tradicijų ir paveldo įprasminimo komisijos pirmininkas Č. Stankevičius 2012 m. tokiais žodžiais kreipėsi į UNESCO: "Pirmojo pripažinimo K. Donelaitis sulaukė kituose kraštuose, tačiau garsas apie šį literatūros fenomeną XIX a. pabaigoje - XX a. pradžioje atkeliavo ir į Lietuvą. K. Donelaičio "Metai" pateko į Europos literatūros šedevrų sąrašą. Ilga K. Donelaičio trijų šimtų metų kelionė į šiandieną pažymėta lemtingų Lietuvai ir pasauliui istorijos posūkių, metamorfozių, nuopuolių ir pakylėjimų."
    Taigi dabar galime paklausti - ar pasitinkame K. Donelaitį taip, kad jis būtų pakylėtas ir pakylėtų mus visus?
    Juk asmenybės, patekdamos tarp įžymiausių literatūros ir menų kūrėjų, įterpia į tarptautinį kultūros paveldą savo tautos kalbą, filosofiją, išgyvenimus, dvasingumą. Ir tada jų darbai skleidžia šviesą kiekvienai naujai kartai, tačiau tik tiek, kiek kiekviena tauta gali liudyti pasauliui savo esmą, būtį ir padėtį.
    Tad kaip mums, nepriklausomos valstybės kultūros, verslo, politikos elitui, sekasi tai daryti?
    Mūsų komisijos narys poetas J. Marcinkevičius, kiek prisidėjęs patarimais prie K. Donelaičio minėjimo programos kūrimo, yra palikęs tokius testamentinius žodžius: "Pirmiausia noriu, kad būtų sustabdytas Gedimino kalno irimas. Iš paskutiniųjų sustabdytas. Noriu, kad būtų apgintas K. Donelaičio memorialas Tolminkiemyje. Noriu, kad lietuvių kalbai būtų išsaugotas, apgintas valstybinės kalbos statusas."
    Šie teiginiai įprasmina svarbiausius tris simbolius, kuriais pažymėtas mūsų tautos pamatas. Turbūt girdime, kad tie simboliai turi būti ne tik saugomi, bet ir vis dar ginami.
    Iš mūsų sostinės toli matyti: K. Donelaičio kelionė į Europą tebetrunka.
    Tik šiemet "Metų" šedevras pirmą kartą išverstas į ispanų kalbą ir išleistas. Nors tai tėra vienas iš atliktų K. Donelaičio 300-osioms metinėms skirtos programos uždavinių, jis itin reikšmingas mūsų paveldui skleisti.
    Programa buvo pradėta kurti 2007 m., o jos gairės Lituanistikos tradicijų ir paveldo įprasminimo komisijos iniciatyva Seimo nutarimu buvo patvirtintos 2010 metais.
    Per kelis metus padarėme - kad ir nelengvai - palyginti daug. Tačiau vis dar yra dalykų, kurių pats vienas mūsų K. Donelaitis neįveiks. Jam sunkiausia, vaizdžiai tariant, perbristi Nemuną. Dar turime ieškoti sklandesnio bendradarbiavimo su Rusijos Federacijos institucijomis. Lietuva turėtų ieškoti būdų prisidėti prie šiuolaikinės įrangos įdiegimo Tolminkiemio muziejuje ir pasaulinio lygio klasiko gyvenimą liudijančios aplinkos priežiūros užtikrinimo. Galbūt UNESCO galėtų prisidėti prie Rusijos Federacijos ir Lietuvos interesų koordinavimo pastangų kurti ir rūpintis K. Donelaičio namais.
    Komisija pasistengė suburti Lietuvos dailininkus, skulptorius, grafikus, kompozitorius, paskatino mokslininkus naujoviškai perskaityti K. Donelaitį. Ir šiandien jau galime didžiuotis nuostabiais menininkų darbais, kurie pristatomi Europoje interpretuojant jo užrašytą žmonių gyvenimo tiesą. Jiems K. Donelaitis yra apmąstymų šaltinis naujus Lietuvos kultūrą liudijančius darbus sukuriant.
    Todėl džiaugiuosi, kad įstatymo leidėjas buvo radęs laiko išryškinti kultūros politikos prioritetą, ištiesdamas ranką K. Donelaičiui, amžius laukusiam naujo požiūrio į jo kūrybą. Nuoširdžiai linkiu, kad mano prašymu dabartinės Vyriausybės sudaryta darbo grupė K. Donelaičio 300-osioms metinėms pasitikti sėkmingai įgyvendintų visą numatytą 2014 metų planą.
    Kaip K. Donelaitis bus pasitiktas Europoje, nemažai lems ir Užsienio reikalų ministerijos, ir mūsų užsienio atstovybių veikla, kūrybiškumas ir iniciatyvumas - juk pasirinkti pristatymams, parodoms, koncertams jau tikrai yra iš ko. Tegu jis, Donelaitis - menant J. Marcinkevičių - "skamba kaip varpas"!
    Šiandien išdidžiai tariame: būk pasveikintas - atjaunėjęs, veržlus ir aukštas! Ačiū. (Plojimai)
     PIRMININKAS. Ačiū gerbiamajai Seimo Pirmininko pavaduotojai I. Degutienei.
    Į pasirengimo minėti 300-ąsias K. Donelaičio gimimo metines veiklą įsitraukusios ir valstybinės institucijos, tarp jų - Kultūros ministerija. 2012 m. pavasarį buvo pasirašytas bendras Lietuvos ir Kaliningrado srities kultūros ministerijų pasirengimo K. Donelaičio jubiliejui priemonių planas, numatęs platų, įvairiapusišką poeto asmenybės ir jo kūrybos pristatymą. Tarti žodį maloniai kviečiu kultūros ministrą Š. Birutį.

    Seimo nario, kultūros ministro Š. Biručio kalba

     Š. BIRUTIS (DPF). Laba diena, gerbiamieji Seimo nariai ir iškilmingo minėjimo svečiai. Leiskite jus pasveikinti žymiausio lietuvių literatūros kūrėjo, lietuvybės puoselėtojo K. Donelaičio garbingos sukakties išvakarėse ir kartu su jumis pasidžiaugti reikšmingiausiu kitų metų kultūros įvykiu, kurį šiandien norėčiau pavadinti iškiliai - kultūros reiškiniu, kaip to nusipelnė prieš 300 metų gimęs vienas svarbiausių Lietuvos kultūros veikėjų K. Donelaitis.
    Šiandien norėčiau, kad kalbėdami apie K. Donelaitį žinotume ne tik jo gyvenimo faktus, poemą "Metai", kurią 1977 m. UNESCO įrašė į Europos literatūros geriausių kūrinių sąrašą, ar tai, kad prieš kelias dienas K. Donelaičio rankraščiai ir laiškai įrašyti į Pasaulio atminties nacionalinio dokumentinio paveldo sąrašą. Noriu, kad šiandien didžiuotumės K. Donelaičiu, kaip mūsų vienos seniausių pasaulyje kalbų ir lietuvių kultūros simboliu, kuriam šilčiausių ir garbingiausių žodžių negailėjo nei Vydūnas, nei J. Marcinkevičius. Jam esame dėkingi už tai, kad jis parašė lietuviškai, kaip turėtume mylėti savo kalbą, papročius, istoriją, kaip turime gerbti šalia esančius, kaip kultūra mus vienija ir kaip išskiria iš kitų tautų.
    Džiaugiuosi, kad šis iškilus lietuvių klasikas mums svarbus ne tik kaip rašytojas, padėjęs pagrindus pasaulietinei grožinei lietuvių literatūrai, bet ir kaip kultūrinis tiltas, jungiantis mūsų valstybę, didžiąją Lietuvą, su istorine, kultūrine Mažąja Lietuva ir pasauliu. K. Donelaičio darbai šiandien vienija įvairių sričių ir šalių specialistus, įamžinančius K. Donelaičio gyvenimą ir veiklą, įžvelgiančius to prasmę, unikalumą, naudingumą mokslui, kultūrai ir žinią ateities kartoms. Leiskite pasidžiaugti Lietuvos ir Kaliningrado srities bendradarbiavimu, kuris paženklintas ne tik naujos ekspozicijos Tolminkiemio bažnytėlėje įrengimu, bet ir naujais leidiniais bei knygomis apie K. Donelaitį, mokslininkų konferencijomis, moksleivių pažintiniais projektais, turistiniais maršrutais, dailininkų plenerais, kūrėjų susitikimais, taip pat K. Donelaičio ir jo amžininkų asmenybės ir kūrybos tyrimais, naujomis lituanistinėmis mokslinėmis publikacijomis, muzikos kūriniais, menine dokumentika, parodomis Lietuvoje ir užsienyje, mokyklų edukacinėmis programomis.
    Baigdamas noriu padėkoti visiems, kurie dalyvaujate K. Donelaičio metuose, ir noriu palinkėti mums visiems prasmingų darbų, kuriais tikėjo ir mums patikėjo K. Donelaitis. Ačiū. (Plojimai)
     PIRMININKAS. Dėkojame kultūros ministrui Š. Biručiui.
    Tai, kad K. Donelaičio "Metai" skaitomi ne tik lietuviškai, liudija jo vertimai į daugiau kaip dešimt kalbų. Paskutinis jų - šį rudenį į ispanų kalbą Carmen Caro Dugo išverstų "Metų" leidimas Ispanijoje.
    Natūralu, kad daugiausia bendrų darbų tarptautiniu lygiu, minint K. Donelaičio jubiliejų, turima su Kaliningrado sritimi. Juk tai kraštas, kuriame rašytojas gyveno ir kūrė. Kaip jau minėjau, 2012 m. pasirašytas bendras Kultūros ministerijų priemonių planas bendradarbiaujant abiejų valstybių kultūros atstovams, organizuojami renginiai K. Donelaičio memorialiniame muziejuje Tolminkiemyje, Karaliaučiuje.
    Šiandien labai malonu pasveikinti į iškilmingą minėjimą atvykusią Rusijos Federacijos Kaliningrado srities kultūros ministrę S. Kondratjevą, kurią ir kviečiu tarti žodį. Paplokim mūsų viešniai! (Plojimai)

    Kaliningrado srities kultūros ministrės S. Kondratjevos kalba

     S. KONDRATJEVA. Gerbiamoji Seimo Pirmininke, gerbiamieji deputatai, ponios ir ponai! Leiskite man pasveikinti jus visus, susirinkusius į šį iškilmingą Lietuvos Respublikos Seimo posėdį, skirtą didžiojo humanisto, poeto, lietuvių literatūros klasiko K. Donelaičio 300 metų jubiliejui. Visą XX a. mes, deja, matėme, kad civilizacija vyravo ir užgožė kultūrą. Materialus pradas daugiausia užgožė dvasinį, tačiau žmogus nuolat siekia gėrio, šviesos ir šiandien mes galime kalbėti apie kultūros vaidmens atgimimą. Tai patvirtina ne tik 2014 m., kurie Rusijoje yra paskelbti Kultūros metais, matome, kad spektaklių, koncertų metu salės pilnos, tačiau tai liudija ir mūsų dėmesys tiems kultūros veikėjams, kurių kūryba tapo pasaulio paveldo dalimi. Jie teigia žmogaus dvasingumą, humanizmą, per juos ateina mūsų tikėjimas beribėmis žmogaus galimybėmis, jo būties supratimas, būtent humanistinės idėjos vienija tautas ir šalis. Taip pat, kaip Rusiją ir Lietuvą vienija ir K. Donelaičio asmenybė.
    Kaliningrado sritis - tai ypatingos istorinės lemties kraštas. Čia visuomet susitikdavo ir taikiai sugyvendavo įvairūs papročiai, tradicijos ir religijos. Su šia žeme susiję žymūs poetai, filosofai, mokslininkai. Šiandien Kaliningrado sritis siekia tapti dideliu pramonės centru, turizmo centru, taip pat vykdo aktyvią kultūros politiką. Inovaciniai sprendimai, naujos jėgos praturtina mūsų kultūrinį gyvenimą, leidžia mūsų menui plėtotis, vystytis, remtis daugiaamžėmis tradicijomis įkūnydami jas įvairiomis formomis. Srityje veikia daugiau kaip 562 kultūros įstaigos (jas matote skaidrėje), "Baltijos sezonai", "Rusų muzika Baltijoje", "Kaliningrado džiazas", Pasaulio kultūrų festivalis, kurį remia Rusijos Federacijos kultūros ministerija, ir kitos, tai yra renginiai, kur dalyvauja patys žymiausi atlikėjai, muzikiniai vokaliniai konkursai - toks mūsų kūrybinis potencialas. Lietuvos kolektyvai, Lietuvos atlikėjai nuolat dalyvauja šiuose renginiuose, mes visuomet džiaugiamės juos matydami. Taip pat labai populiarūs ir dailininkų vernisažai, kaip Tarptautinė autorinė gintaro dirbinių bienalė, Baltijos bienalė, fotografijos parodos, didžiausiose Europos kolekcijose saugomi Kaliningrado srities dailininkų darbai, į daugelį pasaulio šalių kalbų išversti J. Kuranovo kūriniai. Galėčiau vardyti ir daug kitų vardų, kuriais mes didžiuojamės.
    Vienas iš didžiausių literatūros kūrėjų iš šios žemės, aišku, yra K. Donelaitis. Ant aukšto kalno yra maža cerkvė, kur tarnavo žinomas pastorius. Ir dabar ta vieta žinoma, kad ten kūrė K. Donelaitis. 1964 m. šventėme 250 m. jubiliejų, ir tai buvo labai žymi data visame pasaulyje. Šis vardas minimas šalia W. Shakespeare, M. Lermontovo ir kitų. Buvo priimtas sprendimas sukurti memorialą Lietuvos literatūros klasikui. 1972 m. prasidėjo statybos darbai. (Aš matau, kad jūs čia ir matote tas unikalias nuotraukas, kurios pasakoja apie tą laiką.) Tuo metu pastatas buvo visiškai sugriuvęs, likusios 2-3 metrų aukščio sienos. 1979 m. buvo atlikti restauravimo darbai, atidarytas memorialinis muziejus. 1998 m. restauruotas ir pastoriaus namas, kuris dabar sudaro bendrą memorialinį kompleksą. Restauravimo darbų planą parengė Lietuvos autoriai, darbus vykdė Kaliningrado statybininkai. Darbams vadovavo architektas N. Kitkauskas. Naudodamasi galimybe noriu visų kaliningradiečių vardu padėkoti ponui N. Kitkauskui už šį tikrai svarbų darbą. Nuo pat pirmųjų savo gyvavimo dienų memorialinis muziejus tapo šalies kultūriniu centru. Ten susitinka autoriai iš Vokietijos, Lenkijos, Lietuvos. Daugiau kaip 200 eksponatų pasakoja apie poeto kūrybinį kelią, jo gyvenimą. Čia rengiami literatūros skaitymai, kūrybiniai vakarai ir susitikimai, nuolat rengiamos parodos, poezijos šventės, plenerai, literatūros dienos Kaliningrado srityje. Visa tai Tolminkiemį padarė žinomą visoje srityje ir toli už jos ribų.
    2012 m., kaip jau buvo sakyta, buvo sukurtas bendras renginių planas - tai renginiai, skirti K. Donelaičio 300-ųjų metinių jubiliejui pažymėti. Be kultūros, kitų renginių, į jubiliejinį kalendorių taip pat įtrauktos ir kitos akcijos, tai ir susitikimai su rašytojais, kraštotyrininkais, naujų ekspozicijų kūrimas, taip pat numatyta remontuoti visą memorialinį kompleksą. Kaip žinote, jis užima beveik 3 ha plotą. Tai istorinis ir etnografinis muziejus, tai ir vieta, kur galima rengti kūrybinius susitikimus, kultūros renginius. Daugelis iš tų, kurie yra šioje salėje, tikriausiai lankėsi memorialiniame komplekse Tolminkiemyje. Jie turėjo galimybę patys pamatyti muziejų, jo ekspoziciją, taip pat pamatyti ir tai, ką mes padarėme pagal tą mūsų renginių planą. Šiandien pasiekta tikrai daug: suremontuoti pagrindiniai keliai, vedantys į muziejų, pastatyti informaciniai ženklai, informacinės lentelės. Tai labai svarbi vieta mūsų palikuonims. O visa tai daroma iš srities biudžeto, taip pat, aišku, remiant ir Rusijos Federacijos kultūros ministerijai.
    Besirengdami jubiliejui, mūsų srities teritorijos kultūros įstaigose, mokymo įstaigose surengėme daug literatūros vakarų, vaikų literatūros kūrinių konkursų, atidarėme daug parodų. Kartu su lietuviais parengėme knygą apie muziejaus istoriją. Vien 2013 m. Kaliningrado srities istorijos muziejus, kuris ir rūpinasi K. Donelaičio muziejumi, surengė dešimt naujų renginių ir parodų. Nuolat pildomas K. Donelaičio tinklalapis. Mes matome, kad tik per pusmetį apsilankė 13 tūkst. lankytojų. Rengdami mokslinius tyrimo darbus, kurdami naujas memorialinio komplekso ekspozicijas, mes pasirašėme sutartį tarp Kaliningrado srities istorijos muziejaus ir atitinkamų kaimyninių muziejų. Plėtojami ryšiai su vokiečių kolegomis, iš Prūsijos kultūros paveldo muziejaus gavome unikalius dokumentus, liudijančius apie K. Donelaičio gyvenimą, jo asmeninio susirašinėjimo fragmentus. Tai leido atrasti mažai žinomus faktus iš jo gyvenimo ir kūrybos, taip pat daug faktų apie tą epochą, kurioje jis gyveno.
    Tolminkiemyje prie pastoriaus namo šiemet sunoko ir pirmasis obuolys obelies, kurią pasodino lietuvių ir Kaliningrado srities literatūros atstovai. Mes tikime, kad Tolminkiemio muziejus greitai atrodys taip, koks jis buvo prieš daug daug šimtmečių. Atidarysime naujas ekspozicijas ir tikime, kad muziejaus lankytojų bus dar daugiau, tai bus populiari lietuvių turistų, moksleivių vieta. K. Donelaičio jubiliejaus šventimas gali tapti geru pavyzdžiu, kaip galima aktyviai ir gerai bendradarbiauti. Mes pamatėme, kaip galime minėti žymias kultūros ir literatūros veikėjų datas ne tik Lietuvoje, bet ir Rusijos Federacijoje.
    Lietuvos Respublika labai glaudžiai susijusi su kitu Rusijos politiniu ir kultūros veikėju P. Stolypinu. Labai gaila, kad jo sodyba iki šiol dar yra apleista, ir tikimės, kad lietuvių kolegos padės ją atstatyti. Dar viena vieta, susijusi su mūsų istorija, su mūsų atmintimi, taip pat bus atstatyta.
    Sausio 1 d. mes visus kviečiame į Tolminkiemį, į jubiliejinės parodos atidarymą, tokia paroda bus atidaryta. O rudenį šie metai Kaliningrado srityje baigsis labai didele paroda. Aišku, komplekso rekonstrukcijos darbai, aplinkos tvarkymas tęsis ir 2015 m. Norint užtikrinti sėkmingą K. Donelaičio jubiliejaus šventimą, reikia kartu bendradarbiauti mūsų organizacijoms, mūsų kultūros įstaigoms. Mes dėkojame Seimo Pirmininkei už tai, kad ji pakvietė Kaliningrado srities delegaciją į šį posėdį, posėdį, kuris atidaro jubiliejinius 2014-uosius metus. Mes manome, kad mūsų bendros pastangos leis išsaugoti memorialinį kompleksą, kuris pasakoja apie K. Donelaičio gyvenimą ir kūrybą. Mes realizuosime visus savo planus pačiu geriausiu būdu, įprasminsime K. Donelaičio asmenybę. Ypač čia pačios gamtos balsu, šios vietos balsu skamba pastoriaus balsas, mums primindamas laiko tėkmę, nesulaikomą tėkmę.
    Laikas baigti, mes išsivaikščiosime po namus. Kaimynai, tegul Dievas mums pasiunčia galimybę tinkamai švęsti šias šventes, pakviesti kaimynus į svečius ir pasveikinti vienas kitą. Ačiū. (Plojimai)
     PIRMININKAS. Nuoširdžiai dėkoju Kaliningrado srities kultūros ministrei S. Kondratjevai.
    K. Donelaičio jubiliejaus metų vienas iš tikslų - Mažosios Lietuvos istorinio ir kultūrinio paveldo aktualizavimas ir sklaida. Šiame darbo bare daug pastangų įdėjo Mažosios Lietuvos kultūros tyrinėtojas, knygotyrininkas, Seimo Lituanistikos tradicijų ir paveldo įprasminimo komisijos narys, komisijos darbo grupės, rengusios 300-ųjų gimimo metinių minėjimo programą narys, vadovas, profesorius D. Kaunas. Maloniai kviečiu Vilniaus universiteto Komunikacijos fakulteto Knygotyros ir dokumentotyros instituto profesorių D. Kauną tarti žodį.

    Vilniaus universiteto Komunikacijos fakulteto Knygotyros ir dokumentotyros instituto profesoriaus D. Kauno kalba

     D. KAUNAS. Malonūs K. Donelaičio skaitytojai, deklamuotojai, vaidintojai, tyrėjai, nuoširdūs gerbėjai, sveikinu sulaukus arba beveik sulaukus donelaitiškų 2014 metų.
    Mokslo pasaulis, ir ne tik jis, gerai žino vieną paprastą taisyklę: yra kūrėjų, kuriuos pasitinka entuziastingai sveikinanti amžininkų minia, bet juos veikiai amžina tyla užkloja lemties permainos ir nauji vardai, yra kūrėjų, kurie po dešimtmečių ir net šimtmečių išnyra tarytum iš nebūties, paneigdami kasdienybės nedėkingumą ir įpėdinių trumparegiškumą. Pastarųjų likimas ištiko ir K. Donelaitį. Prūsijos lietuvio valstiečio sūnus ir kaimiškosios evangelikų liuteronų parapijos klebonas toli aplenkė laiką, tad mūsų link ėjo ir artėjo ilgai, lyg tikrindamas naujųjų amžių vertę ir patikimumą. Jis į nieką nepretendavo. Lietuvių literatūros klasiko vardą suteikėme, kūrybą į beveik dvidešimt pasaulio tautų kalbų išvertėme ir paskelbėme mes, jo gentainiai lietuviai, jo tėvynainiai vokiečiai, kiti europiečiai, kitų pasaulio šalių literatūros žinovai ir vertintojai. Paryžiuje 2013 m. lapkritį vykusios UNESCO generalinės konferencijos sprendimas kartu su įžymių pasaulio rašytojų sukaktimis minėti ir K. Donelaičio 300-ąsias gimimo metines atveria galimybes tarptautinėse erdvėse ir tėvynės žemėje renginiais ir darbais skleisti humanistines vertybes, suartinti tautas, populiarinti lietuvių literatūrą, mokslą, meną ir kultūrą, vyresniosios kartos skaitytojui vėl sugrįžti, o jaunesniosios - tradicinėmis ir skaitmeninės eros teikiamomis galimybėmis savarankiškai atrasti ir pažinti "Metų" autorių. Tai padaryti nėra lengva: jį ir mus skiria jau šimtmečiai.
    K. Donelaičio pripažinimo rytas išaušo tik po napoleoninių karų, 1818 m. Karaliaučiuje. Poeto kūrybą knyga lygiagrečiai vokiečių ir lietuvių kalba paskelbė lietuvių tautos bičiulis, kalbos mokovas ir kultūros paveldo tyrėjas, čionykščio universiteto profesorius L. Rėza. Ji buvo skirta mokytajam pasauliui, nors knygos rengėjas vylėsi, kad ji galbūt bus pageidaujama ir lietuvių valstiečių. Veikalą lydėjo knygos rengėjo vokiškai rašyta įvadinė studija ir kūrybos komentarai. Neradęs paties autoriaus nurodytos antraštės, L. Rėza ją sukūrė: "Das Jahr in vier Gesängen", tai yra "Metai keturiose giesmėse", kurią dabar trumpiname ir vadiname tiesiog "Metais".
    Knyga veikiai pasklido įvairių šalių universitetų ir filologų bibliotekose. Skaitantieji sukluso. Juos žavėjo autoriaus talentas, iš archyvinių dokumentų ir amžininkų liudijimų atkurti originalios biografijos metmenys. Veimaro literatūrinis laikraštis "Literarisches Wochenblatt" pabrėžė: K. Donelaitis "buvo visų galų meistras, kadangi gamino termometrus ir barometrus, šlifavo optinius stiklus, dirbo fortepijonus, jais grojo, buvo geras sodininkas ir puikus poetas." Aprimus aistroms imta gilintis, iš naujo tirti rankraščius. Juos palyginus su publikacija, užtikti didoki teksto praleidimai ir taisymai. Dėl jų L. Rėzos kaltinti nereikėtų: senųjų kūrinių tobulinimas iš jų šalinant liaudiškus šiurkštumus ir buities nuogybes laikyta privaloma romantizmo apimtos Europos literatūros leidybos taisykle. Paklusdama jai Anglija kupiūravo net W. Shakespeare'ą.
    Tobulesnio K. Donelaičio paieškos mokslui davė 1865 ir 1869 m. poeto raštų leidimus. Pirmojo rengėjas - vienas žymiausių XIX amžiaus indoeuropeistų Augustas Schleicheris sukūrė iki šiol tebetaikomą Donelaičio raštų publikavimo metodiką, antrojo leidimo rengėjas - baltistas Ferdinandas Nesselmannas (beje, pirmas pasaulyje ištaręs žodžius "baltai" ir "baltistika") su įkarščiu, nors ir kiek smulkmeniškai, kritikavo abu pirmtakus ir europiniam mokslui padovanojo tiksliai perteiktus tekstus su autoriniu kirčiavimu.
    K. Donelaičiui ir mums nepaprastai pasisekė, kad pirmieji visi trys raštų leidimai buvo moksliniai ir parengti XIX amžiaus mokslo kalba - vokiečių. Taip K. Donelaitis išėjo į Europą. Ji poetą suprato ir akimoju įvertino taip, kaip nėra įvertintas joks kitas lietuvių poetas iki pat šių dienų. Leiskite pakartoti žodžius, mokslininkų ištartus ne ex officio, o iš širdies ir iš gilaus suvokimo. Žodžiai apie K. Donelaitį: "vyras, išsiskiriąs išsilavinimu ir ypač gabus mechanikai" (Leipcigas, 1820), "lietuviškasis Lukrecijus, Vergilijus ir, jei norite, Homeras" (Leipcigas, 1871), "kaip pagrindinis literatūrinis senos ir įdomios kalbos reprezentantas jis nusipelno [...] dėmesio. Lietuvių kalbos studijos pernelyg svarbios, kad jas ignoruotų filologai" (Londono savaitraštis "The Saturday Review", 1869). Apie poemą "Metai": "šedevras, amžinas lietuvių kalbos paminklas, lietuvių poezijos meno ir iškalbos pavyzdys" (Veimaras, 1820), "šedevras [...], formos tobulumu galėtų varžytis su graikų, romėnų ir indų veikalais" (Praha, 1857). Dėsninga, kad lyginamosios kalbotyros formavimosi metu lietuvių kalba ir literatūra mokslui buvo neatskiriamos. Ši aplinkybė K. Donelaičiui buvo ypač palanki: gausino dalyką gerai išmanančių vertintojų ir pripažinimo geografiją.
    Eiliniams Mažosios ir Didžiosios Lietuvos lietuvių skaitytojams K. Donelaičio teko laukti. Jiems skirtų "Metų" ir kitų raštų XIX amžiuje sąlygų išleisti nebuvo. Savaime suprantama, kad dėl spaudos lotyniškuoju raidynu draudimo apie K. Donelaitį pirmoji prabilo tokių varžymų nepatyrusi Mažoji Lietuva, jos lietuviškoji periodika - Karaliaučiaus, Klaipėdos, Ragainės ir Tilžės laikraščiai. Jie trupiniais skelbė poeto biografines žinias ir eiles. Bet jau 1885 m. nuskambėjo raginimas vieninteliam lietuvių giesmininkui (čia paimtas žodis iš to meto laikraščio) statyti paminklą. Artėjančią atomazgą pranašavo 1891 m. plona knygele pasirodęs "Metų" fragmentas - "Pavasario linksmybės". Jos pratarmėje K. Donelaitis palygintas ne tik su žymiais graikų ir romėnų poetais, bet ir su Adomu Mickevičiumi. Nors žadėtos paskelbti kitos poemos dalys ir nepasirodė, tačiau "Pavasario linksmybių" leidėjas Martynas Jankus tapo pirmuoju lietuviu, atstovavusiu tautai kukliose pirmosiose K. Donelaičio pagerbimo iškilmėse poeto gimtuosiuose Lazdynėliuose 1896 m. Tai buvo tas pats M. Jankus, kuris dalyvavo 1923 m. Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos Respublikos įvykiuose ir vadovavo Vyriausiajam Mažosios Lietuvos gelbėjimo komitetui.
    K. Donelaičio 200-ąsias metines užgožė Pirmasis pasaulinis karas. Iki jo jau buvo spėta knygomis Vilniuje ir išeivijoje, t. y. Jungtinėse Amerikos Valstijose, paskelbti gana išsamius poeto raštus. Mažosios Lietuvos lietuvių iniciatyva įkurtas komitetas, kėlęs užduotį ant Rambyno kalno pastatyti paminklą. Jam vadovavo lietuvių didiko aspiracijų turįs čionykštis dvarininkas, Prūsijos landtago deputatas (tai yra Seimo narys, šių laikų supratimu) Vilius Steputaitis, o Didžiajai Lietuvai atstovavo Lietuvių mokslo draugijos pirmininkas Jonas Basanavičius, išeivijai - gydytojas Antanas Rutkauskas. Šio komiteto įsteigimas buvo pirmasis bandymas dėl K. Donelaičio bendram darbui sujungti visas tris tautos dalis.
    Iškilūs vyrai iki karo pradžios nedaug ką spėjo nuveikti. Tačiau per visą XX amžių atsigriebėme. Laisvės ir nelaisvės laikais leidome K. Donelaičio kūrybą, vadovėlius ir tyrimus, vaizdavome mene, įamžinome gatvių pavadinimuose ir iš griuvėsių prikėlėme Tolminkiemio memorialą. Daugiausia rašytojų ir baltistų dėka sulaukėme K. Donelaičio 250-mečio minėjimų Vilniuje, Berlyne ir Maskvoje, davusių paskatą vis spartėjančiai poeto eisenai į kitas pasaulio kalbas. Tik dėl paminklų nekaip sekėsi. Sovietmečiu Klaipėdos skvere pastatytas biustas, o Vilniaus universiteto rūmų skliaute - iki dabar tebejuoduojanti plastmasinė paminklo imitacija.
    K. Donelaičio 300-ųjų metinių minėjimui pradėjome rengtis prieš šešerius metus. Užduoties ėmėsi Lietuvos Respublikos Seimo Lituanistikos tradicijų ir paveldo įprasminimo komisija, toliaregiškai vadovauta ir tebevadovaujama iškilių politikų Artūro Paulausko, Česlovo Juršėno, Česlovo Stankevičiaus ir Irenos Degutienės, nenuilstančio koordinatoriaus Vilniaus universiteto docento Andriaus Vaišnio. Iki šiol jau daug atlikta, bet brandžiausią derlių imsime, kaip ir turi būti, sukaktuviniais 2014-aisiais. Tai bus poeto ir jo amžininkų kūrinių publikacijos, naujausi tyrimai, raiška mene, kultūros ir švietimo programose.
    Jeanas Cocteau sakė: "Gera knyga yra ta, kuri gausiai pasėja klaustukų." Tai tiesa, todėl akylą žvilgsnį kreipėme ir kreipsime į mokslą. Mums ir mūsų pirmtakams reikėjo rasti atsakymus į daug keblių klausimų. Prie kai kurių stoviniuojame ir šiandien. Kodėl svarbiausio viso gyvenimo kūrinio - poemos "Metai", pasakėčių ir kitų eilių nepaskelbė pats K. Donelaitis? Jis to juk labai norėjo: į lietuvių kalbą versdamas Prūsijos valdžios nurodymus valstiečiams apie derlingumo gerinimą net įkomponavo eilutes iš "Metų" apie tai, kaip "būrs gal grečną grūdą sulaukt", tai yra dosnų grūdą, neabejotinai ištrauką skaitė konfratrų susibuvimuose ir platino laiškais.
    Kodėl po K. Donelaičio mirties raštų spaudai neįteikė jo draugai, gretimų parapijų kunigai, kurių globai našlė perdavė vyro archyvą? Susipažinę su šaltiniais lietuvių tyrėjai spėja, kad kliūtis buvo griežti XVIII a. Prūsijos cenzūros reikalavimai: esą "Metuose" apstu socialinių ir tautinių santykių aštrumo, aukštesniųjų valdžios pareigūnų kritikos, tais laikais opiai vertinto liaudiškų papročių ir saviraiškos tiesmukumo. Šią mintį bandėme pagrįsti spalį vykusioje pirmoje užsienyje K. Donelaičiui skirtoje konferencijoje. Jai nepritarė vokiečių profesoriai, esą XVIII a. Prūsijos cenzūra buvusi gana liberali. Dar diskutuosime. Diskusijų reikia.
    Ateinantį rugsėjį Lietuvos mokslų akademija ir Vilniaus universitetas rengia tarptautinę K. Donelaičio konferenciją, kurioje pageidavo dalyvauti aštuonių šalių tyrėjai. Tikiuosi, kad jie bandys tikslinti jau ne sykį keltus ir teikti atsakymus į naujus klausimus.
    Koks buvo K. Donelaitis? Galbūt mįslė gimė tada, kai bažnytinėje metrikoje mirties valandą ties K. Donelaičio pavarde buvo įrašyta gerai velionį pažinojusio asmens pastaba: "Ne pagal šio pasaulio madą buvo."
    Kelis kartus skaičiau poeto ir jo amžininkų užrašus. Gal ir klystu, tačiau regiu du Donelaičius. Vienas yra sėslus, vengęs žemės darbų, juos užkrovęs žmonai, palaikydamas santykius su aplinkiniais atkaklus, užsispyręs ir nelankstus, todėl patiriantis daug nepatogumų ir nesugebantis pakilti nors vienu bažnytinės karjeros laipteliu. Kitą Donelaitį galiu pavaizduoti jo amžino priešo amtmono T. Ruigio skundo valdžiai žodžiais, kurių kone visiems pritariu: "Per 32 kunigavimo metus savo laukus vos iš tolo matė, nes, negailėdamas didelio triūso ir pastangų, jis atsidėjęs vien aukštiesiems mokslams ir moksliškiems dalykams, taip pat ganomųjų sielų reikalams."
    K. Donelaitis dvilypis net savo raštų kalba: vienuose byloja tobulu hegzametru ir subtilia gamtos pajauta, kituose plūsta savo parapijiečius tokiais žodžiais, iš kurių stipresnių jautrūs įpėdiniai nedrįso pakartoti net mokslo publikacijose.
    Kokį K. Donelaitį matytų dabarties užsienio mokslininkas? Galbūt įvaizdį teiks rugsėjo mėnesį norvegas Oskaras Vistdalas, Tolminkiemio ganytoją lygindamas su Norvegijos bendraamžiais, arba latviai Paulas Daija ir Sanita Briežkalnė, jį lygindami su Kuršų švietėju Frydrichu Stenderiu?
    Galbūt "Metų" autorių geriau pažintume, jeigu susitelktume į jo vadinamųjų aukštųjų mokslų dirbtuves ir biblioteką, atsektume skaitytų žurnalų antraštes ir knygų autorius, ryšių sklaidą ir interesus.
    Taip, nepakanka žinių, bet mes jų nedaug ir ieškojome: trūksta senosios Prūsijos istorijos specialistų, pasiryžimo ir lėšų ilgalaikiam jo archyvų užsienio šalyse tyrimui. Paskubėkime atlikti namų darbus. Rūpestį kelia senieji minėtų K. Donelaičio "Raštų" leidiniai. Daugumoje Lietuvos bibliotekų esančių knygų būklė yra prasta, o kai kurių ir labai prasta. Neatidėliotinai reikia užtikrinti jų išskirtinę apsaugą.
    Kai kurios K. Donelaičio knygos unikalios dėl paliktų nuosavybės įrašų ir skaitytojų pastabų: poeto ir kunigo A. Baranausko, prelato A. Jakšto-Dambrausko, būsimojo Lietuvos Prezidento K. Griniaus, varpininko V. Kudirkos. Šios knygos darė didelį poveikį ir kitiems lietuvių tautinio atgimimo ir politinio sąjūdžio dalyviams. "Metai" buvo vienas iš argumentų S. Daukantui pradėti Lietuvos istorijos veikalų rašymą lietuvių kalba.
    Sekdami juo, užduotį iškelkime ir sau: patys gerai išmokime lietuvių kalba ir kalbėti, ir rašyti. Tai teigiu neatsitiktinai. Remiuosi ne tik dabarties patirtimi, bet ir K. Donelaičiu, todėl savo kalbą užbaigsiu stebėtinai nūdieniškai bylojančiomis "Žiemos rūpesčių" eilutėmis:
    Žinot juk visi, kaip kožnas Lietuvą giria
    Ir kaip daug svetimų žmonių, kad mus pamatytų,
    Iš visų kampų šio svieto jau susibėgo.
    Ne tikt vokiečiai visoki mus pažiūrėti,
    Bet ir daug prancūzų mus mylėt susirinko;
    Taip kad ir lietuviškai kalbėdami valgo
    Ir jau rūbais mūs, kaip mes, vilkėti pagavo.
    Ačiū. (Plojimai)
     PIRMININKAS. Ačiū gerbiamajam profesoriui D. Kaunui.
    Gerbiamieji kolegos, mielieji svečiai, artėja posėdžio kulminacija, pagrindinis mūsų posėdžio pabaigos momentas, tai yra garbingiausių mūsų žmonių, kurie nusipelnę K. Donelaičio kūrybai, apdovanojimas.
    Seimo valdybos sprendimu Seimo Pirmininkė L. Graužinienė už svarų indėlį, minint mūsų literatūros klasiko K. Donelaičio 300-ąsias metines, įteiks apdovanojimus. Kviečiu Seimo Pirmininkę apdovanoti. Apdovanojimus taip pat įteiks ir Seimo Pirmininko pavaduotoja I. Degutienė.
    Pirmasis apdovanojamas Č. Juršėnas. Pirmajam Seimo Lituanistikos tradicijų ir paveldo įprasminimo komisijos pirmininkui už K. Donelaičio 300-ųjų gimimo metinių minėjimo programos iniciavimą. (Plojimai )
    Už K. Donelaičio 300-ųjų gimimo metinių minėjimo programos parengimą apdovanojamas profesorius D. Kaunas. (Plojimai)
    Už knygos "Kristijono Donelaičio memorialas Tolminkiemyje" parengimą ir indėlį kuriant K. Donelaičio memorialinį muziejų apdovanojamas K. N. Kitkauskas. (Plojimai)
    Už asmeninį indėlį įamžinant K. Donelaičio atminimą, puoselėjant lietuvišką žodį, plėtojant lietuvių kultūrą ir telkiant lietuvių bendruomenę Kaliningrado srityje apdovanojamas Borisas Nuchimovičius Bartfeldas. (Plojimai)
    Taip pat apdovanojama Kaliningrado srities K. Donelaičio muziejaus direktorė Liudmila Pavlovna Silova už asmeninį indėlį įamžinant K. Donelaičio atminimą, lietuviško žodžio puoselėjimą, lietuvių kultūros plėtojimą ir lietuvių bendruomenės telkimą Kaliningrado srityje. (Plojimai)
    Apdovanojama Olga Evgenjevna Dubovaja, Kaliningrado srities K. Donelaičio kraštiečių draugijos pirmininkė, už asmeninį indėlį įamžinant K. Donelaičio atminimą, lietuviško žodžio puoselėjimą, lietuvių kultūros plėtojimą ir lietuvių bendruomenės telkimą Kaliningrado srityje. (Plojimai)
    Gerbiamieji, prieš paskelbdamas iškilmingo minėjimo pabaigą, norėčiau pakviesti jus į parlamento galeriją Seimo pirmuosiuose rūmuose, kur 10 val. 30 min. bus pristatyta K. Donelaičio "Metams" skirta tapybos ir leidybos paroda. Universaliausia meno kalba perskaitytą K. Donelaičio kūrybą kviečiame apžiūrėti ir kitose ekspozicinėse Seimo rūmų erdvėse. Antrųjų rūmų galerijoje pristatomi skulptorių darbai, o trečiųjų rūmų galerijoje - grafikos kūrinių ir medalių paroda. Ekspozicijas parengė Lietuvos dailininkų sąjunga ir Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas.
    Taigi dar kartą dėkoju visiems, dalyvavusiems K. Donelaičio 300-ųjų gimimo metinių minėjime, ir linkiu jums gerų K. Donelaičio metų. Skelbiu posėdžio pertrauką iki 11 val. Toliau posėdžiausime Seimo posėdžių salėje antruosiuose rūmuose. Gero bendravimo ir bendradarbiavimo. Geros dienos visiems! Ačiū.

Pertrauka

     PIRMININKĖ (L. GRAUŽINIENĖ). Dar kartą labas rytas visiems. Tęsiame gruodžio 10 d. (antradienio) posėdžio darbotvarkę.
    Dėkoju kaip Seimo Pirmininkė Seimo nariams, dalyvavusiems iškilmingo minėjimo, skirto K. Donelaičio 300-ųjų gimimo metinėms, renginyje.

11.01 val.
    Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. gruodžio 11 d. (antradienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

    Dabar pradėsime nuo posėdžio darbotvarkės tvirtinimo. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Ne. Prašom. A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamoji Pirmininke, vienas visiškai paprastas pasiūlymas - tiesiog sukeisti svarstomų klausimų eilę. Ir siūlome popietiniame posėdyje darbotvarkės 2-13 klausimą, tai yra Konstitucijos 38 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektą, kurį teikia 108 Seimo nariai, perkelti iš karto po ponios D. Korsakaitės atsakymų į klausimus. Tai yra kad tokio klausimo svarstymo mes nenukeltume į visiškai vėlų vakarą ir į darbotvarkės pabaigą. Čia paprastas sukeitimas - siūlymas sukeisti svarstymo eilę.
    Antrasis - tai mano standartinis klausimas, kurį aš čia, šioje salėje, turiu adresuoti vėl kolegoms socialdemokratams: ar jie jau nustojo būti V. Uspaskicho priedangos organizacija ir ar galima šiandien įtraukti į darbotvarkę nutarimo "Dėl komisijos sudarymo" projektą Nr. XIIP-64? Ar dar vis socialdemokratams reikia vykdyti tą pareigą būti priedangos organizacija?
     PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. Supratome. Yra du pasiūlymai. Kas dar dėl darbotvarkės? E. Masiulis. Prašom.
     E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Liberalų sąjūdžio frakcijos vardu aš siūlau iš darbotvarkės išbraukti 1-13 klausimą - Miškų įstatymo 7 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymų projektą. Suprantama, kad klausimas dėl dujotiekio tiesimo yra skubus, tačiau pakeliui komitete atsirado nuostata, siūlanti apmokestinti visus privačių miškų savininkus 5 % mokesčiu. Tas iš tikrųjų nėra derinta su Privačių savininkų asociacija. Gal būtų galima komitete peržiūrėti tą redakciją, nes pirminio teikimo metu iš Aplinkos ministerijos šito nebuvo?
     PIRMININKĖ. Ačiū. Supratome. Prašom. Gerbiamasis A. Dumbrava.
     A. DUMBRAVA (TTF). Gerbiamoji Seimo Pirmininke, prašau jūsų frakcijos "Tvarka ir teisingumas" vardu išbraukti iš darbotvarkės 2-5 klausimą - Valstybės įmonės Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondo įstatymą. Šis klausimas turėjo būti derintas su savivaldybėmis, kurios yra tame regione, turėjo būti derinta su Plėtros agentūra, tačiau nieko nebuvo padaryta. Tas įstatymas labai pablogina socialines ir ekonomines sąlygas, reikia platesnių diskusijų, todėl reikia šiandien jo atsisakyti. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Bet čia Vyriausybės teiktas, kiek supratau. Derinimų tikrai nebuvo?
     A. DUMBRAVA (TTF). Su Vyriausybe buvo suderinta sudaryta ir Vyriausybės patvirtinta Eksploatacijos nutraukimo fondo sąmata. Čia tas, ką siūlo Energetikos ministerija, neprieštarauja tai patvirtintai sąmatai.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Supratome. Dėl darbotvarkės - M. A. Pavilionienė.
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Labai ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Šiandien mes minėjome ne tik K. Donelaičio dieną. Šiandien mes turėtume minėti Tarptautinę žmogaus teisių dieną. Manau, kad mūsų Seimas gerbia žmogaus teises. Todėl frakcijos vardu iš darbotvarkės siūlau išbraukti du klausimus - tai 1-5 ir 2-13, 1-5 ir 2-13 klausimus. Labai ačiū.
     PIRMININKĖ. Abu frakcijos vardu, taip? Taip. Prašom. Gerbiamasis A. Salamakinas.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Aš norėčiau oponuoti ponui E. Masiuliui, kad būtų išbrauktas Miškų įstatymas iš darbotvarkės. Jeigu liberalai pasisako prieš dujotiekio tiesimą ir prieš terminalą, tai aš suprantu, čia yra jų problema. Bet jeigu jiems nepatinka pataisa dėl Miškų įstatymo, tai jūs balsuokite prieš. Mano galva, reikia remontuoti miškų kelius ir turi būti vienodos sąlygos visam verslui - ar tai yra privatus, ar tai yra valstybinis. Jeigu valstybiniai miškai moka N metų 5 %, o privatus nemoka, diskutuokite, bet neišbraukime to įstatymo. Jis turi įsigalioti sausio 1 d.
     PIRMININKĖ. Ačiū. R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš tik noriu atkreipti kolegų dėmesį, kai balsuosime dėl darbotvarkės, kad socialdemokratai pasiūlė prilyginti žmogaus teisių pažeidimui mūsų siūlomą Konstitucijos pataisą. Ir lygiai taip pat pasiūlė, kad prilygino žmogaus teisių pažeidimui galimybę tėvams auklėti savo vaikus taip, kaip jie supranta. Siūlau nepritarti tokiems socialdemokratų politiniams vingiams.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Gal nediskutuokime dar dėl kiekvieno, bet dėl pačios darbotvarkės? Prašom, gerbiamasis G. Steponavičius.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Ačiū ir už įjungtą mikrofoną. Gerbiamasis kolega Salamakinai, jūs komitete suvėlėte apmokestinimo ir dujotiekio tiesimo klausimus į vieną projektą ir dabar bandote ieškoti kaltų ne ten, kur jų reikėtų ieškoti. Mes už tai, kad įstatymas būtų priimtas iki šios sesijos pabaigos, bet turi įvykti diskusija, o ne kad ant posūkio atsirastų apmokestinimas ne tik urėdijų, bet tarp jų ir privačių miškų valdytojams. Todėl mes prašome trumpos pauzės, kad grįžtume prie to klausimo ir rastume atsakymą, manau, kuris tenkintų, ir judėtų dideli projektai į priekį.
     PIRMININKĖ. Labai ačiū už nuomonę. Ar diskusija? Ne. Prašom. Dar A. Salamakinas.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Gerbiamieji liberalai, trumpa pauzė bus iki priėmimo. Jeigu norite, diskutuokite frakcijose su visokiomis kitomis asociacijomis, bet nestabdykite įstatymo priėmimo.
     PIRMININKĖ. Dėkojame visiems už išsakytas nuomones. Dabar konkrečiai dėl pirmojo siūlymo. Yra siūlymas perkelti 2-13 klausimą dėl Seimo rezoliucijos... atsiprašau, dėl Konstitucijos, taip, po Valstybinės kainų ir energetikos komisijos pirmininkės pasisakymo ir dėl to paties yra prašymas kitos frakcijos išbraukti iš darbotvarkės. Pirmiausia siūloma balsuoti, ar išbraukti, ar palikti, ir tada apsispręsime, kada jį svarstysime. Galime taip sutarti? Tai 2-13 klausimas - Konstitucijos 38 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1217. Primenu, kad yra labai daug jūsų parašų, virš šimto, prieš šį projektą... už šį projektą. Taigi kas už tai, kad šis klausimas liktų... kad būtų išbrauktas, kaip siūlė Socialdemokratų frakcija, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Kas už išbraukimą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Balsuojame.
    Balsavo 107 Seimo nariai: už - 35, prieš - 51, susilaikė 21. Šis klausimas lieka darbotvarkėje. Turime apsispręsti dėl vietos. Yra siūlymas jį pakelti popietinėje darbotvarkėje, popietiniame posėdyje, po Valstybinės kainų ir energetikos komisijos pirmininkės atsakymų į Seimo narių klausimus. Ar galime bendru sutarimu sutarti? (Balsai salėje) Ačiū.
    Dėl klausimo dėl komisijos. Mes tikrai dabar susitiksime su V. Stundžiu, išsiaiškinsime situaciją Etikos komisijos. Labai tikiuosi, kad komisija toliau tęs darbą ir tie klausimai bus sprendžiami jau ketvirtadienį, jeigu komisija toliau galės dirbti.
    Toliau. Trečias siūlymas buvo dėl... Nėra dėl ko balsuoti. Liberalų sąjūdžio siūlymas buvo išbraukti 1-13 klausimą - Miškų įstatymo 7 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-1092. Reikia balsuoti. Kas už tai, kad pritartume Liberalų sąjūdžio siūlymui išbraukti Miškų įstatymo 7, 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 105 Seimo nariai: už - 17, prieš - 34, susilaikė 54. Darbotvarkėje šis klausimas lieka.
    Ketvirtas prašymas buvo frakcijos "Tvarka ir teisingumas". 2-5 klausimas, Nr. XIIP-1287 - dėl Valstybės įmonės Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondo įstatymo 2, 3, 4 ir 5 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto išbraukimo iš darbotvarkės. Ar galime bendru sutarimu sutarti? (Balsai salėje) Galime? Nereikia balsuoti? (Balsai salėje) Ačiū. Sutarta bendru sutarimu. Išbraukiama iš darbotvarkės. Nėra kitų nuomonių?
    Ir kas dar buvo? Taip. Socialdemokratų frakcijos vardu buvo pasiūlymas dėl 1-5 klausimo - dėl Seimo rezoliucijos "Dėl Europos Parlamento narės Edite Estrelos rezoliucijos" projekto Nr. XIIP-1315. Buvo prašymas išbraukti iš darbotvarkės. Ar galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ne. Tai prašome balsuoti. Kas pritariate Socialdemokratų frakcijos prašymui išbraukti, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 107 Seimo nariai: už - 37, prieš - 35, susilaikė 35. Klausimas lieka darbotvarkėje. Ar galime bendru sutarimu?.. Taip, prašom. J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Vis dėlto jūs diskriminuojate opozicijos frakciją. Vienas mūsų siūlymas jūsų buvo neteiktas balsuoti, tai siejant su jūsų suplanuotu pokalbiu su V. Stundžiu. Mes taip nesiejame to siūlymo ir prašome teikti balsuoti dėl įtraukimo į darbotvarkę. Tuo labiau kad yra precedentas - pereitą posėdį toks balsavimas buvo daromas esant tokioms pačioms aplinkybėms. (Balsai salėje)
     PIRMININKĖ. Labai ačiū. Aplinkybės šiek tiek kitos, nes posėdžiui pirmininkaujantis... (Aš tik noriu pasakyti padėtį.) ...vicepirmininkas priėmė sprendimą, paprašė Etikos ir procedūrų komisijos konkrečiai dėl to nutarimo projekto. Aš neturiu teisės kvestionuoti Seimo apsisprendimą ir pavaduotojo kreipimąsi. Jeigu Etikos ir procedūrų komisija supras, kokia yra svarba, ji grįš į darbą, susirinks ir ketvirtadienį tas klausimas bus išspręstas.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Prašau dėl vedimo tvarkos.
     PIRMININKĖ. Prašom.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Ačiū. Ponia Pirmininke, aš noriu paklausti, kokiu Statuto straipsniu jūs vadovaujatės neleisdama opozicijos teisėtą reikalavimą... balsuoti dėl teisėto opozicijos reikalavimo įtraukti į darbotvarkę klausimą dėl V. Uspaskicho neliečiamybės? Ačiū, kad šiuo atveju neišjungėte mikrofono. Ponia Pirmininke, mes reikalaujame, kad būtų balsuojama dėl V. Uspaskicho neliečiamybės panaikinimo, tiksliau, dėl komisijos sudarymo, kadangi visi Statuto straipsniai nurodo, kad būtina sudaryti tokią komisiją. Ponia Pirmininke, nesivadovaukite partiniais interesais, vadovaukite Seimo posėdžiui remdamasi Statutu ir įstatymais.
     PIRMININKĖ. Labai ačiū už išsakytą jūsų nuomonę. Jūs net nepasakėte, koks yra nutarimo projekto numeris, kad mes galėtume kalbėti apie Statutą.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Pasakiau...
     PIRMININKĖ. M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, aš tik noriu pasakyti dvi pastabėles. Pirmas dalykas, tiek viešojoje erdvėje, tiek šioje salėje nuskambėjo, kad Etikos ir procedūrų komisija nefunkcionuoja. Atkreipkite dėmesį, Etikos ir procedūrų komisija visiškai funkcionuoja. Tai čia pirma pastaba.
    Antra pastaba. Atkreipkite dėmesį į tai, kad Etikos ir procedūrų komisija pagal Statuto 23 straipsnį nusprendė, priėmė sprendimą ir Seimas tą mūsų sprendimą patvirtino. Taigi klausimas dėl neliečiamybės yra baigtas. Taškas! Ir dabar, pavyzdžiui, siūlyti kolegoms... Aš suprantu, čia viešųjų ryšių akcija, reikia daug kartų kartoti tą patį per tą patį, bet pagal Statutą tas siūlymas yra jau ne statutinis. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkoju už nuomonę. K. Daukšys. Prašom.
     K. DAUKŠYS (DPF). Iš tikrųjų siūlyčiau A. Kubiliui baigti viešųjų ryšių akciją ir užsiimti valstybės reikalais: kad nebrangtų šiluma, elektra ir kiti dalykai. O ne šnekėti apie tai, kaip čia dalykus, kuriuos jau išsprendėme, dar kartą atitempti į Seimą.
     PIRMININKĖ. Dėkoju už nuomonę. Taip. A. Kubilius. Prašom.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Na, aš suprantu, kad K. Daukšiui V. Uspaskicho neliečiamybės klausimas yra tiesiog partinis klausimas, kaip ir Seimo Pirmininkei. Bet mums tai yra valstybės ir valstybės prestižo klausimas. Todėl nutarimo projektas Nr. XIIP-1264, kuris buvo pradėtas svarstyti, nėra niekaip svarstytas Etikos komisijoje, turi būti, mūsų siūlymu, arba įtrauktas į darbotvarkę, arba valdančioji dauguma turi apsispręsti, kad šiandien dar jo neįtraukia. Aš dar sykį reikalauju, kad dėl mano siūlymo būtų balsuojama.
     PIRMININKĖ. Ačiū už jūsų nuomonę. Tai čia jūsų reikalavimas ar frakcijos? Taip ir neišgirdome. Tai ir pasakykite, kad frakcijos reikalavimas. Aš, kaip Seimo Pirmininkė, siūlau balsuoti šiek tiek kitaip dėl šito klausimo, ir pasakysiu kodėl. Vis dėlto aš siūlau Seimui apsispręsti, ar laukiame Etikos ir procedūrų komisijos išvados, kas praeitą posėdį buvo nutarta, ar balsuosime dėl įtraukimo ir svarstymo nelaukdami. Taigi kviečiu Seimą balsuoti, ar sutinkate, kad būtų sulaukta Etikos ir procedūrų komisijos išvados dėl konkretaus nutarimo projekto ir pasisakyta, ar tą antrą nutarimo projektą reikia svarstyti posėdžių salėje. Kas balsuojate už, pritariate tam, kad Etikos ir procedūrų komisija svarstytų, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 106 Seimo nariai. Už - 65, prieš - 35, susilaikė 6. Taigi lauksime Etikos ir procedūrų komisijos išvadų. Šio klausimo svarstymas baigtas. (Balsai salėje: "Dėl vedimo tvarkos...") Prašau. A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamoji Pirmininke, šiaip jau pagal Statutą jūs turite nurodyti, kuriuo Statuto straipsniu remdamasi jūs teikiate vienokį ar kitokį pasiūlymą. Jūs to nenurodėte. Todėl aš prašau, kad jūs dabar pavestumėte savo asmeninei Etikos komisijai, nes tai jau yra jūsų asmeninė Etikos komisija, išnagrinėti šį jūsų sprendimą, kad mums būtų aiškiai pasakyta, kokiu Statuto straipsniu remdamasi jūs padarėte tokį sprendimą, arba kad visiems būtų aišku, kad toliau bus vadovaujamasi jūsų asmeniniu Statutu.
     PIRMININKĖ. Ačiū, gerbiamasis Kubiliau. Aš prašiau pagal Statutą. Tokią teisę aš turiu. Seimo valia aukščiau frakcijų prašymo, Seimas apsisprendė, lauksime Etikos ir procedūrų komisijos išaiškinimo. Viskas. Visi kiti klausimai yra baigti. Mes ir taip ilgai užtrukome. Ar galime bendru sutarimu patvirtinti darbotvarkę? (Balsai salėje) Ne.
    Prašome balsuoti. Kas už tai, kad 2013 m. gruodžio 10 d. (antradienio) plenarinių posėdžių darbotvarkė būtų patvirtinta? Kas pritaria, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Balsavo 109 Seimo nariai: už - 70, prieš - 30, susilaikė 9. Darbotvarkei pritarta.
    Gerbiamasis profesoriau, jums tikrai žodis bus suteiktas po balsavimo, nes vyko balsavimas. K. Masiulis - replika po balsavimo. Prašom.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamoji Pirmininke, aš noriu išreikšti pasipiktinimą jūsų posėdžio vedimo būdu. Aš stovėjau čia, prie mikrofono, norėjau iš tikro reikalauti dar kartą tos teisės, kurią jūs uzurpavote, iš frakcijos atėmėte teisę balsuoti dėl mūsų reikalavimo įtraukti klausimą į darbotvarkę. Nežinia, kokia Statuto norma jūs vadovavotės, tačiau taip ir neleidote mums balsuoti dėl mūsų teisėto reikalavimo.
    Dar daugiau. Jūs lygiai taip pat neleidžiate mums pasakyti savo reikalavimo.
    Gerbiamoji Seimo Pirmininke, mes esame visi lygūs ir jūs neturite teisės uzurpuoti teisės, kam duoti žodį, kam neduoti žodžio, kieno reikalavimą išklausyti, kieno neišklausyti. Mes visi esame lygūs, ir jūs esate niekuo ne viršesnė.
     PIRMININKĖ. Ačiū už jūsų nuomonę. Tikrai šiandien esu labai demokratiška, leidau kalbėti visiems, kas tik norėjo. Šitie priekaištai yra be reikalo. Jeigu jūs turite dėl Statuto klausimų, prašom, jūs turite teisę kreiptis į Etikos ir procedūrų komisiją.
    P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, leiskite man taip pat išreikšti pasipiktinimą gerbiamojo K. Masiulio ir A. Kubiliaus demagogija, nes jie nuo pat pradžių nuosekliai gina V. Uspaskichą. Pirmą kartą jie balsavo, kad nebūtų sudaryta komisija. Antrą kartą jie neįtraukė sąmoningai į savo opozicinę darbotvarkę šio klausimo, nors jie tą teisę turėjo. Trečią kartą jie specialiai sužlugdė Etikos ir procedūrų komisiją, kad tik nebūtų svarstomas V. Uspaskicho klausimas. Taigi, ponai konservatoriai, jūs norite apgauti visuomenę, bet, manau, tai nepavyks. Kas sieja jus ir Darbo partiją, jau yra labai senas klausimas, tai tauta ir spauda labai ilgai ir daug nagrinėjo. (Balsai salėje)
     PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. Kas šiandien norėjo, jau visi išsikalbėjo.

11.23 val.
    Prokuratūros įstatymo 22 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1129GR (Respublikos Prezidento grąžintas Seimui pakartotinai svarstyti) (svarstymas ir priėmimas)

    Pradedame darbą pagal darbotvarkę. Nr. XIIP-1129... (Balsai salėje) Gerbiamasis profesoriau, jau visos kalbos baigtos, visi pasakė savo nuomonę. Skelbiu kitą darbotvarkės klausimą - Prokuratūros įstatymo 22 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1129, kuris Prezidentės yra grąžintas Seimui svarstyti. Seimas apsisprendė dar kartą svarstyti. Pagal Seimo statuto 166 straipsnį kviečiu pagrindinio komiteto pranešėją J. Sabatauską pristatyti Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonę. Prašom.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė grąžintą Prokuratūros įstatymo 22 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektą. Komitetas priėmė sprendimą nepritarti Respublikos Prezidento dekretui ir pritarti priimtam Prokuratūros įstatymo 22 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymui be pakeitimų. Sprendimas priimtas: 4 balsavo už, 1 - prieš. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu Seimo narius susikaupti, nes pagal 166 straipsnį turi vykti diskusija. Užsirašę yra septyni Seimo nariai. Pirmąjį kviečiu diskutuoti V. Vasiliauską. Ruošiasi P. Gylys.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, ponia Pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, šiandien yra maloni diena, kai gerbiamasis Julius pateikia komiteto išvadą, kuri mums visiems ir visai Lietuvai primena, kad Lietuva pirmiausia yra parlamentinė Respublika. Jokiu būdu ne mišri, kaip kartais sakoma. Ačiū Dievui, kad ne superprezidentinė, kaip kokia nors Baltarusija arba Rusija, o būtent parlamentinė Respublika. Tokia džiugia proga aš norėčiau priminti Konstitucinio Teismo 2010 m. spalio 27 d. išvados ištrauką: "Konstitucinis Teismas ne kartą yra konstatavęs, kad konstitucinė Seimo, kaip Tautos atstovybės, prigimtis lemia ypatingą jo vietą valstybės valdžios institucijų sistemoje, jo funkcijas bei įgaliojimus, būtinus funkcijoms vykdyti. Seimas, įgyvendindamas savo konstitucinius įgaliojimus, vykdo klasikinės demokratinės, teisinės valstybės parlamento funkcijas: leidžia įstatymus - įstatymų leidybos funkcija; vykdo vykdomosios valdžios ir kitų valstybės institucijų, išskyrus teismo, parlamentinę kontrolę - kontrolės funkcija; steigia valstybės institucijas, skiria ir atleidžia jų vadovus bei kitus valstybės pareigūnus - steigiamoji funkcija; tvirtina valstybės biudžetą ir prižiūri, kaip jis vykdomas, - biudžetinė funkcija; ir kitas."
    Taigi Seimas pagal Prokuratūros įstatymą vykdo prokuratūros parlamentinę funkciją ir išklauso jos vadovo - generalinio prokuroro ataskaitą, už kurią balsuoja ir arba jai pritaria, arba ją atmeta. Kitaip tariant, netiesiogiai pareiškia jam nepasitikėjimą, o nepasitikėjimo pareiškimas irgi yra viena iš parlamentinės kontrolės funkcijų. Be abejo, diskrecija ir toliau priklauso Prezidentei skiriant ir atleidžiant generalinį prokurorą, tačiau šio įstatymo pataisos primena, kad niekas Lietuvoje, netgi Prezidentė, nevaldo viena valstybės, kaip ir pridera parlamentinei Respublikai. Šita pataisa dar griežčiau įtraukia ją į griežtai teisinės struktūros procesą, kai ji turi visas galias, tačiau nepriima viena įstatymų ir kitų būtinų sprendimų, netgi jeigu tai galėtų. O tai juk ir yra parlamentinės Respublikos požymis, kai valstybė valdoma kolektyviai, o ne personaliai. Beje, Lietuvai šiuo metu galbūt labiausiai ir stinga vieningos, darnios komandos, kuri valdytų mūsų valstybę. Priešingu atveju Prezidentė galės pasielgti, kaip kitados komunistų diktatūros sąlygomis sakė dabar nelabai populiarus klasikas B. Brechtas: "Vyriausybė pareiškė nepasitikėjimą tauta ir siūlo ją paleisti." Aš tikiu, kad vis dėlto Prezidentė nepareikš nepasitikėjimo tauta ir jos atstovybe ir nesiūlys jos paleisti. Linkiu visoms valdžios šakoms darnaus darbo Lietuvos labui. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkojame V. Vasiliauskui. Kviečiame P. Gylį. Ruošiasi K. Masiulis.
     P. GYLYS (DKF). Dėkoju, gerbiamoji Pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, kai kadaise pakliuvau į Lietuvos teisingumo rankas labai susidomėjau konstitucinėmis dvasiomis, kas gi iš tikrųjų yra tos dvasios ir ką jos mums sako. Skaitydamas Konstituciją supratau, kad Konstitucijos dvasia išdėstyta pirmuosiuose 10-12 straipsnių, o juose yra sakoma: "Suverenas yra tauta." Tauta pati negali kasdien valdyti, ji valdo per išrinktus tautos atstovus, t. y. Seimą. Vadinasi, antras galios centras valstybėje yra čia. Gaila, kad pats Seimas to nesuvokia ir nuolat jam reikia priminti. Jūs esate, tai yra konstitucinių dvasių šauksmas, tautos atstovai, turite ginti viešąjį nacionalinį interesą, jeigu neginate, vadinasi, tai yra blogai. Deja, neginam. Ir šiuo atveju manau, kad Seimas bando atsiimti tai, kas jam konstituciškai priklauso, t. y. galią pasakyti savo nuomonę apie generalinį prokurorą. Žinote, iki šiol Seimo nuomonė apie generalinį prokurorą nieko nereiškė. Palaukite, Tautos atstovai, taip negali būti! Prezidentūra mums sako: čia norima politizuoti klausimą, o jeigu prokuratūrą kontroliuoja tik Prezidentė, bet visiškai nekontroliuoja Seimas, tai čia nėra bloga politizacija? Prezidentė yra politikė, jinai kontroliuoja. Seimas nekeičia Konstitucijos, 84 straipsnis lieka galioti.
    Taigi šiuo atveju nevyksta nieko antikonstituciško. Tiesiog Seimas susigrąžina, sakyčiau, savo teisę pasakyti nuomonę apie generalinį prokurorą, inicijuoti, sakysim, jo atstatydinimą, bet galutinį diskrecinį sprendimą atlieka Prezidentė. Tai užfiksuota Konstitucijos 84 straipsnyje. Taigi kviečiu Seimą neatsižadėti savo konstitucinių galių ir mus konstitucinės dvasios šaukia tai padaryti.
     PIRMININKĖ. Dėkojame P. Gyliui. Kviečiu K. Masiulį. Ruošiasi S. Šedbaras.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, šiandien čia svarstome prokurorų nepriklausomumo klausimą. Kažkam kyla noras padaryti taip, kad prokurorai būtų marionetės, kad vykdytų politinės daugumos valią. Kažkam yra noras padaryti taip, kad prokurorai būtų pažaboti, o vadeles tampytų tie, kas juos dabar žaboja.
    Aš noriu paliesti tik politinį kontekstą, ne teisinį kontekstą. Aš noriu paklausti, kas ir kodėl nori taip prokurorus pažaboti? Mes matome tuos politinius subjektus: Darbo partija, Drąsiaus kelio partija, "Tvarka ir teisingumas", socialdemokratai. Dabar galime klausti, kodėl jie taip stengiasi pažaboti prokurorus. Darbo partija, akivaizdu, kad turi ilgą bylą ir prokuratūra labai principingai elgiasi toje byloje. Darbo partija apskritai dėl šio klausimo turėtų nusišalinti ir nedalyvauti. Tačiau Darbo partija yra pati aktyviausia reikalaudama ir siekdama, kad prokurorai būtų politiškai valdomi. Drąsiaus kelio partija - lygiai tas pats. Turi aiškų konfliktą su teisėsauga ir ta byla, dėl kurios jie angažuoti ir dėl kurios jie yra kilę, jie norėtų, kad jinai būtų išgvildenta būtent taip, kaip jie įsivaizduoja. Bet jeigu aplinkybės ir faktai rodo kitokią tiesą, tai tada reikia prokurorus nuimti. "Tvarka ir teisingumas" - vėl taip pat. Ilgalaikis, amžinas konfliktas su teisėsauga dėl jos partijos pirmininko, o galų gale frakcijai vadovauja žmogus, kuris laksto su džinsais su užtrauktais, o elgiasi taip, lyg pats tuos džinsus visą laiką dėvėtų. Štai - socialdemokratai. Socialdemokratai amžinai yra valdžios partija ir viską daro taip, kad valdytų! Džiaugiasi tuo, kad gali pjudyti darbiečius arba tvarkiečius, bet patys stengiasi padaryti taip, kad tą valdžios vairą į savo rankas perimtų būtent socialdemokratai. Šita partija darys viską, kad valdžios vairą, kurio jie neturi, įgytų visose institucijose, kurios tik egzistuoja. Tačiau prokuratūra nėra politinė institucija ir ją reikia apsaugoti nuo politikų noro ją pasiglemžti.
    Esame kreipęsi į Konstitucinį Teismą dėl šito reikalavimo ir šitokio siekio. Sulaukime Konstitucinio Teismo atsakymo ir tada, jeigu Konstitucinis Teismas išaiškins, kad iš tikrųjų toks reikalavimas yra teisėtas, tada ir ženkime. Tačiau aš esu įsitikinęs, kad čia yra žengiamas dar ir antikonstitucinis žingsnis. Politiniai tikslai, mano giliu įsitikinimu, yra dar ir neteisėti.
     PIRMININKĖ. Dėkojame K. Masiuliui. Kviečiame S. Šedbarą. Ruošiasi P. Gražulis.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, parlamentinė Respublika tai nereiškia valstybės valdymo formos, kai nepaisoma Konstitucijos. Istorija turėjo tokių parlamentinių respublikų, tai ir Prancūzijos istorija, konventas, jakobinai, patys priėmė įstatymus, patys buvo teisėjai ir vykdė. Čia tik tokia pastaba. Žmonės, skaitantys knygas, turėtų tai prisiminti.
    Gerbiamieji kolegos, ar mes nebandome šitais sprendimais kam nors keršyti, siekti kokių nors kitokių tikslų? Kolega K. Masiulis ką tik kalbėjo. Klausimas yra konstitucinis ir kalbame apie konstitucinę instituciją ir konstitucinę pareigybę. Išbraukime iš atminties pavardes ir vardus, tikėkimės, kad mūsų valstybė ir Konstitucija gyvuos šimtmečius, ir šioje vietoje akivaizdžiai nepamirškime dviejų Konstitucijos straipsnių: 84 straipsnio 11 punkto ir 118 straipsnio. Ir vienas, ir kitas straipsnis yra skirtas teismo valdžiai. Prie teismo valdžios yra prirašytas prokuroras. Tiek tautos valia, tiek Seimo 2003 m. valia. Tai ką, kitas žingsnis bus bandymas daryti įtaką teismo valdžiai? Kaip bus suprasta tarptautinių institucijų? Kaip rašys spauda? Gal mes manome, kad sėdėdami šioje gražioje salėje mes nesame pastebimi kitose šalyse? Tai vienas dalykas.
    Kitas dalykas. Juk yra akivaizdžiai pasakyta Konstitucinio Teismo 2003 m. sausio 24 d. apie tai, kaip gali būti arba negali būti atleidžiamas generalinis prokuroras - ne koks nors S. Šedbaras, ne koks nors K. Pėdnyčia, o generalinis prokuroras, ir tai yra labai svarbu. Ten aiškiai pasakyta ir galima prognozuoti, bent jau iš dalies, ką vėl gali parašyti Konstitucinis Teismas, nes į jį yra kreiptasi. Ar mums šito reikia? Atsiverskime mano paminėtą nutarimą ir ten rasime parašyta dėl atleidimo politizavimo - jis buvo politizuotas tada, ir Konstitucinis Teismas to neleido. Ir ten yra pasakyta, kad generalinis prokuroras, neišbuvęs visos kadencijos, gali būti atleistas tik griežtai reglamentuotais pagrindais. Čia mes įrašome ne pagrindą, o tam tikrą valią, ir ta valia yra politizuota - politinės institucijos, parlamento, Seimo valia.
    Beje, visai neseniai teko būti su kolega Briuselyje. Dalyvavome labai geroje konferencijoje, kuri buvo skirta teisingumo problemoms, teismų, prokuratūros nepriklausomumo. Ir beveik visų šalių atstovai išsakė nuostatą, kad vis dėlto tiek teismai, tiek prokuratūra kai kuriose Europos šalyse yra per daug politizuota, per daug susijusi su vykdomąją valdžia. Mes tikrai esame padarę daug daugiau. Ir jeigu tokios diskusijos kyla, būtų galima iš mūsų ir pasimokyti.
    Buvo argumentuojama diskusijose, jeigu prisimenate, kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitete, kuriam buvo suteiktos specialios tyrimo komisijos teisės, 2010 m. atliktu tyrimu, po kurio atsistatydino tuo metu dirbęs generalinis prokuroras. Bet, gerbiamieji kolegos, čia yra vienas labai svarbus esminis skirtumas. Viena, komitetas atliko specialų tyrimą, išanalizavo visus tiek ikiteisminio tyrimo, tiek prokurorų veiksmus, padarė išvadas, atliko parlamentinę kontrolę. Seimui patvirtinus šitas išvadas, pats generalinis prokuroras apsisprendė, kaip toliau dirbs. Ten nebuvo siūlymų, ten buvo konstatuota.
    Ir esminis skirtumas yra tas, kad šiuo metu, gerbiamieji kolegos, kai čia buvo kalbėta apie parlamentinę kontrolę, jokia parlamentinės kontrolės veikla jokia forma nebuvo atlikta. Buvo parašytas vienas sakinys, kad ataskaitoje ne toje vietoje kažkas ne taip įrašyta. Aš visiškai nieko prieš atlikti tyrimą, jeigu yra pagrindas, padaryti išvadas, dėl jų balsuoti, ir tada atsakingi pareigūnai turės apie ką diskutuoti ir kalbėti, ir visuomenei galima paaiškinti. Šiuo atveju tai nebuvo atlikta, nors ne kartą raginome tai padaryti, taip pat ir aš asmeniškai komitete.
    Gerbiamieji kolegos, mes esame vieni iš Konstitucijos sargų. Mūsų priimti teisės aktai taip pat turi atitikti Konstituciją. Tam yra atitinkamos institucijos, tam yra tam tikros procedūros. Ir jeigu mes matome Konstitucinio Teismo doktriną ir pačią Konstituciją, kuriai mūsų priimti sprendimai gali prieštarauti, aš manau, kad mes atliekame nekonstitucinį veiksmą. Todėl Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija tikrai palaiko Prezidentės veto ir atitinkamai balsuos.
     PIRMININKĖ. Dėkojame S. Šedbarui. Kviečiu P. Gražulį. Ruošiasi R. Šimašius.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, žinoma, vargas su tais netikrais konvertitais ir netikrais pranašais, kai buvę uolūs komunistai, tokie kaip Masiulis, tampa uolūs krikščionys. Tos veidmainystės liejasi per kraštus ir to dviveidiškumo yra labai daug. Bet apie jį ir apie jo poziciją aš nenoriu daugiau kalbėti. Bet aš truputį norėčiau atsiliepti į gerbiamojo teisininko, buvusio Konstitucinio Teismo teisėjo, tam tikrus samprotavimus žvelgiant į Konstituciją.
    Aš norėjau paklausti: o kaip kitose šalyse, kaip Vokietijoje, kai apskritai yra Vidaus reikalų ministerija, vykdomosios valdžios dalis prokuroras? Kaip tokioje Estijoje? Kaip kitose šalyse? Arba kaip tose šalyse, kur Prezidentas (Vokietijoje) visiškai simbolinis? Tai palaukite, mes esame parlamentinė valstybė, ir parlamentas skiria, o po to, pasirodo pagal S. Šedbarą, turi tik garbinti. Teisė pasakyti savo nuomonę apie jo veiklą yra iš Seimo atimta. Tai atimkime Seimui teisę ir tvirtinti prokurorą. Mes šiandien pasakome, kad Seimui suteikiame teisę išsakyti savo poziciją ir pasiūlyti Prezidentei jį atleisti, be abejonės, nurodydami rimtus argumentus. Ar tai prieštarauja Konstitucijai? Tai Prezidentė gali šiuo atveju nepaisyti Seimo pozicijos, ir toliau gali eiti pareigas generalinis prokuroras. Kitas dalykas, ir Masiulis, ir kiti nuolat žiniasklaidoje kalba: prokurorui daroma įtaka, jis tarnauja politinei jėgai.
    Gerbiamieji Seimo nariai, ar tai yra normalu, ar nebuvo daroma įtaka prokurorui, kada pavedė naktį žurnalistams daryti kratą, ieškant tam tikrų slaptų pažymų? Ar nebuvo daroma prokuroro ar tam tikrų politinių jėgų įtaka mūsų Saugumo departamento vadovui, kuris kurpė ir išplatino tas pažymas? Ar tai yra normalu, kada vis dėlto tam tikri pareigūnai, aukščiausi pareigūnai, manipuliuoja arba veikia mūsų teisminės valdžios sprendimus tam, kad suniekintų Seimą, Vyriausybę, valdančiąją daugumą?
    Manau, kad Seime su 141 susitarti yra daug sunkiau, negu, kaip sako, su vienu žmogumi. Aš manau, kad būtinas valdžių pasiskirstymas, tam tikras jėgų balansas, kad būtų daugiau teisingumo, kad būtų mažiau priklausomas tas pats prokuroras, mūsų Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas ir kitos ikiteisminės institucijos. Nėra normalu, kada nuo vieno žmogaus priklauso, arba, kaip tauta sako, tampa kišeniniu prokuroru ir vykdo galbūt ne teisingumą, o kažkieno nurodymus. Manau, kad šita nuostata kaip tik kuria tokią sveiką aplinką, subalansuotą valdžių pasidalijimo principą, be abejonės, tik konsoliduoja visuomenę, o teismams ir prokuratūrai, ir visoms kitoms struktūroms sudaro sąlygas labiau nepriklausomai darbuotis laikantis įstatymų, o ne telefoninių skambučių. Taigi aš manau, kad mes atmeskime Prezidentės veto, ir aš manau, kad taip bus žengtas žingsnis teisingumo link.
     PIRMININKĖ. Ačiū P. Gražuliui. Kviečiu R. Šimašių. Ruošiasi J. Sabatauskas.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, kartais taip atsitinka, kad vieną ar kitą klausimą svarstydami Seime mes pasijuntame tarsi tokioje fatališkoje gėrio ir blogio kovos arenoje - vieni geriečiai, kiti blogiečiai, vieni verčia Prezidentę, kiti mūru už ją stoja. Ir visa tai yra tik todėl, kad mes svarstome šį konkretų įstatymo pakeitimą ir šį konkretų veto. Iš tikrųjų, mano supratimu, ir mūsų frakcija laikosi tos nuomonės, kad, norint priimti sveiką sprendimą, protingą sprendimą, reikia truputį įkvėpti oro, pamąstyti šalta galva ir truputį atsitraukti nuo tos fatališkos gėrio ir blogio kovos, kuri daugeliu atvejų ir šiuo atveju yra daugiau įsivaizduojama negu tikra. Mes turime svarstyti konkretų projektą ir to projekto pasekmes ne tik šios dienos, bet ir ateities kontekste.
    Tiesą sakant, tai projektas, kurį mes svarstome daugeliu atvejų, kai institucijos vadovas mato blogus rezultatus, kai tuos blogus rezultatus patvirtinta institucija, kuri dalyvauja jį skiriant, kai išreiškiamas iš esmės nepasitikėjimas. Daugeliu atvejų tokio projekto net nereikėtų. A. Valantinas, prieš tai buvęs prokuroras, kuriam vadovaujant prokuratūra, ko gero, lipo į viršų, o ne važiavo žemyn, labai aiškiai yra pasakęs: Seimo nuomonė yra svarbi, gavau Seimo nepasitikėjimą, todėl atsistatydinu. Jam nereikėjo įstatymo ir nereikėjo tam tikrų pakeitimų.
    Šiandien mes matome, kad prokuratūros bėdos yra didesnės, tai nėra vien klausimas dėl politinių įtakų darymo ar nedarymo. Mes labai akivaizdžiai matome realybę su vidinėm problemom, įvairiais aspektais, sisteminiu bėdų nesprendimu, informacijos nutekinimu. Bet kokią čia bėdą galime įvardinti, yra bėda. Netgi kalbant apie Darbo partijos bylą kažkokiu būdu labai keistai atrodo, kad generalinis prokuroras yra tas kovotojas, kuris tą bylą ypač nešė į dienos šviesą, nors realybė yra ta, kad iš prokuratūros vienas prokuroras, vienas geras prokuroras buvo paliktas prieš visą krūvą advokatų, ir drįstu pasakyti, kad ne dėl generalinio prokuroro vaidmens, o nepaisant generalinio prokuroro vaidmens, ta byla buvo sėkmingai prokuratūros atstovaujama teisme. Iš tikrųjų realybė yra kiek kita, negu atrodo daliai žmonių, įsijautusių į tą tariamą gėrio ir blogio kovą.
    Iš tiesų apmaudu matyti, kai kalbama, kad šiuo įstatymo pakeitimu neva būtų suduotas smūgis Prezidento institucijai ir neva labai smarkiai padidintų parlamentarizmą. Nieko panašaus. Iš tikrųjų šis įstatymas suteikia galimybę generaliniam prokurorui netekti savo posto, kai jis neatsistatydina garbingai, kai reikalai krypsta į blogąją pusę, tada, kai iš tikrųjų yra blogi darbo rezultatai. Noriu pabrėžti - šiandien nei parlamentas, nei Prezidentas negali, neturi teisinių galimybių, atstatydinti generalinio prokuroro, kai jis tiesiog blogai dirba, kai yra blogi darbo rezultatai.
    Šis įstatymo projektas suteikia galimybę, suteikia naujas galias Prezidentui tuo atveju, kai Seimas išreiškia atitinkamą nuomonę dėl ataskaitos, teikti arba neteikti generalinio prokuroro atstatydinimą. Tai nėra Prezidento galių apribojimas. Tai yra Prezidento galių padidinimas iš tikrųjų. Tai yra Prezidento kartu su parlamentu galių padidinimas imtis veiksmų tada, kai yra blogi institucijos darbo rezultatai.
    Ką aš noriu pabrėžti šioje vietoje, kai yra santykis su Konstitucinio Teismo jurisprudencija, su institucijos nepriklausomumu? Tikrai įdėmiai išklausiau gerbiamojo S. Šedbaro kalbą apie konstitucinę jurisprudenciją. Reikia sutikti, kad yra daug klausimų, kurie nėra labai akivaizdūs šioje vietoje. Aš tikrai tikiuosi, kad Konstitucinis Teismas atidžiai išanalizuos kreipimąsi, kuris jau yra pateiktas. Tačiau viena yra aišku - kad nepriklausomas turi būti prokuroras. Prokuroras, kuris procese turi labai svarbias pareigas ir teises, turi būti nepriklausomas ir jokių skambučių ar kitų poveikio priemonių darymas neturi paveikti jo vaidmens. Tačiau prokuratūra, kaip visa institucija, kuri organizuoja veiklą, gali dirbti gerai arba blogai. Tą mes turime suvokti - gerai arba blogai.
    Kai prokuratūra, kaip institucija, dirba blogai, tai iš tiesų nekalbame apie prokuroro nepriklausomumą - mes kalbame apie tai, kaip padaryti šitą darbą efektyvesnį, kaip organizaciją padaryti efektyvesnę. Iš tiesų neatsitiktinai daugelyje demokratinių valstybių prokuratūra apskritai yra kaip organizavimo būdas, vykdomosios valdžios institucija, nors prokuroras yra teisminės valdžios institucija. Yra sunkus tas balansas galbūt daug kam iš mūsų sudėlioti galvose ir suvokti.
    Aš manau, kad Konstitucinis Teismas išnagrinės tuos rebusus, sudėlios ir mums atsakys, bet faktas yra vienas: ar buvo tyrimas, ar nebuvo tyrimo, bet aš tikiu, kad mes labai atsakingai žiūrime į ataskaitų tvirtinimą ir netvirtinimą ir ataskaitos netvirtinimas, mano įsitikinimu ir frakcijos įsitikinimu, gali būti pagrindas Prezidentui ar Prezidentei šiuo atveju teikti prokurorą atleisti. Ką noriu pabrėžti? Tai nėra įpareigojimas, tai yra nauja, sakykime, kompetencija, tai yra Prezidentės galios padidinimas.
    Dar kartą, palaikydamas įstatymo projektą, kviečiu visus ne įsijausti per daug į tą fatalinę, dažnai įsivaizduojamą gėrio ir blogio kovą, o pažiūrėti šaltai, sveiku protu į įstatymo projektą ir balsuoti būtent dėl įstatymo projekto, o ne dėl įsivaizduojamo geriečių ir blogiečių palaikymo arba nepalaikymo. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkojame R. Šimašiui. Paskutinysis kalba J. Sabatauskas. Prašom, Juliau.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamieji kolegos, svarstome įstatymo projektą tokios stadijos metu, kai nesutaria Tautos atstovybė ir Respublikos Prezidentas, tai yra valstybės vadovas.
    Iš tiesų verta būtų paanalizuoti ir tokią situaciją, kad Lietuva - vienintelė valstybė pasaulyje, kurios generalinį prokurorą skiria Respublikos Prezidentas. Vienintelė. Visur kitur generalinis prokuroras yra vykdomosios valdžios dalis. Ne dėl... Kai pasikeis valdžia ar nepasikeis, ne tiek svarbu. Visoje Europoje generalinis prokuroras yra arba teisingumo ministro pavaduotojas, arba įstaiga yra pavaldi Teisingumo ministerijai. Kaip žinote, Jungtinėse Valstijose generalinis prokuroras per brūkšnį yra teisingumo ministras. Čia toks trumpas ekskursas, įžanga.
    Iš tiesų įstatymo pataisa, kuri skelbia, kad generalinis prokuroras gali būti atleistas Seimo siūlymu, nereiškia nieko kito daugiau kaip... Pritariu kolegai R. Šimašiui - nuo to mūsų galios nei pernelyg padidės, nei sumažės. Bet iš tikrųjų šiandien įstatyme nėra jokių kitų aplinkybių, kaip už blogą darbą atleisti generalinį prokurorą. Čia aš sutinku šimtu procentų. Tačiau net šiandien įstatymo 8 dalyje yra pasakyta, kad generalinis prokuroras atleidžiamas iš pareigų, ir viena iš aplinkybių - kai savo poelgiu sulaužo priesaiką.
    Kas nustato, kad jis sulaužė priesaiką? Koks organas priims sprendimą, kad jis sulaužė priesaiką? Štai kolega S. Šedbaras minėjo, kad 2010 m. Seimas buvo pavedęs pagal laikinosios komisijos statusą, 2009 m. pavedęs, 2010 m. komitetas, kuris atliko tyrimą pagal laikinosios komisijos statusą, dėl Generalinės prokuratūros atliktų arba neatliktų veiksmų, kuriuos reikėjo atlikti, ir konstatavo pažeidimus. Tada prokuroras buvo garbingas ir pasakė: Seimo valia ir konstatavimas, aš juos gerbiu ir toliau dirbti nebegaliu. Tačiau turime ir kitų atvejų. Kas bus, jeigu Seimas sudarys laikinąją komisiją dėl kokių nors įvykių ar nesklandumų, pažeidimų, konstatuos? Tai negalės nieko pasakyti.
    Iš tikrųjų būtent tokia pataisa reikalinga tam, kad jeigu Respublikos Prezidentas to nepasako, pasakytų Seimas. Taip, visada liks Respublikos Prezidento galia teikti arba neteikti Seimui jo atleidimo klausimą, tačiau kodėl gi Seimas negalėtų pasakyti šito? Taigi matome, kad ši pataisa yra reikalinga.
    Žiūrėdami į Konstitucijos 118 straipsnį ir Konstitucijos tėvų surėdytą visą 118 straipsnio konstrukciją, matome, kad prasideda 1 dalis, kad ikiteisminį tyrimą organizuoja ir jam vadovauja prokuroras. Ne generalinis, o prokuroras palaiko valstybinį kaltinimą. Toliau, gina asmens, visuomenės ir valstybės teises ir teisėtus interesus. Prokuroras, gindamas asmens, valstybės ir kitus teisėtus interesus, vadovaudamas ikiteisminiam tyrimui ir organizuodamas jį, yra nepriklausomas ir klauso tik įstatymų. Būtent kaip procesinė figūra. Pagal įstatymą nei generalinis prokuroras, nei jo pavaduotojai negali duoti nurodymo eiliniam prokurorui, kuris vadovauja ikiteisminiam tyrimui, kaip jis turi organizuoti tą ikiteisminį tyrimą, kam pareikšti, o kam nepareikšti įtarimų, ką patraukti kaltinamuoju, o ko nepatraukti. Štai ką reiškia nepriklausomumas prokuroro, kaip procesinės figūros.
    Baigiant tiesiog citata iš vieno piliečio pasisakymo, reaguojant į visą šitą situaciją: "Kai prokuroras priklausomas dėl atleidimo tik nuo Prezidento, tai jis kažkodėl yra nepriklausomas, bet jeigu jis būtų priklausomas dar ir nuo Seimo, tai kažkodėl jis tampa priklausomas." Keisti paradoksai! Valdžios atsvaros principas ir reikalauja būtent šitos pataisos. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkojame J. Sabatauskui. Toliau turime kalbėti... keturios nuomonės - už, keturios - prieš. Noriu priminti, kad neapsiriktumėte užsirašę, už pasisako tie, kurie galvoja, kad reikia priimti tokį įstatymą, kokį mes esame priėmę. Prieš pasisako tie, kurie palaiko Prezidentės siūlymą įstatymą laikyti nepriimtu. Pirmiausia nuomonė už - V. Vasiliauskas.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, ponia Pirmininke. Šiandien buvo prisiminti jakobinai, trūko tik giljotinos. Net didžiausias pokštininkas nelygintų D. Valio su, tarkime, M. Robespierre.
    Jeigu rimtai, tai iš tikrųjų šiandien diskusija kaip niekada buvo labai turininga, išsami ir reikalinga, ji daug ką paaiškina. Ypač puikus buvo R. Šimašiaus pasisakymas, jis iš esmės į viską ir atsakė. Daugiau būtų galima ir nekalbėti, bet vienas dalykas yra dar likęs. Prezidento dekrete yra išreikštas nuogąstavimas, kad, priėmus šias įstatymo pataisas, lieka neaiškūs generalinio prokuroro atleidimo pagrindai. Kitaip tariant, Seimas gali neva atleisti generalinį prokurorą kada tik jam šaus į galvą. Šiandien diskusijoje gerbiamasis J. Sabatauskas viską labai aiškiai paaiškino, kad iš tikrųjų Seimas negalės kreiptis be rimtų motyvų į Prezidentą dėl atleidimo, nes kitu atveju vis tiek paskutinis žodis priklauso Prezidentui. Todėl dar kartą džiaugiuosi dėl šios dienos diskusijos, dėl šio dienos įstatymo projekto ir visus raginu balsuoti už. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkojame už išsakytą nuomonę. Nuomonė prieš - K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aišku, kad mes čia greičiausiai vieni kitų neįtikinsime, - kaip politinė dauguma yra sutarusi, taip ir balsuos. Tačiau argumentus, matyt, pasakyti verta.
    Aš norėčiau pasakyti, kad P. Gražulis buvo neteisus, kai kalbėjo ir sakė, kad naktinės kratos, kai buvo tiriama nutekėjusi slapta informacija, parodo, kad prokuroras yra priklausomas. Jeigu ta informacija galimai nutekėjo iš prezidentūros, o P. Gražulis, matyt, galvoja, kad prezidentūra valdo prokurorą, išeitų, kad prokuroras veikia prieš prezidentūrą kažkaip keistai ir trūks plyš siekia išsiaiškinti, kas tą informaciją nutekina. Šitas epizodas vis dėlto yra svarbus, kad galėtume kalbėti apie tai, kad prokuroras arba prokurorai vis dėlto veikia nepriklausomai įvairiomis aplinkybėmis, ir taip turi veikti - nepriklausomai. Negali būti taip, kad kokia nors Seimo gana politizuota nuomonė dėl ataskaitos ar neigiama nuomonė dėl ataskaitos galėtų nulemti prokuroro likimą. Prokuroro likimą turi nulemti visai kitos aplinkybės. Prezidentas turi žiūrėti, ar prokuratūra yra veiksminga, ir matyti bendrąjį turinį ir kontekstą, kuriame vyksta prokurorų darbo valdymas. Tik tai įvertinus reikia daryti išvadą, ar prokuroras turi toliau dirbti, ar neturi, ar turi būti pasikeitimai, ar neturi. Tačiau mes savo politinėmis kalbomis neturėtume to daryti.
     PIRMININKĖ. Nuomonė už - P. Gylys.
     P. GYLYS (DKF). Dėkoju, gerbiamoji Pirmininke. Manau, kad gerbiamasis J. Sabatauskas mums čia daug ką išaiškino, išryškino. Manau, kad jis atstovauja tai pozicijai, iš kurios matyti, kad mes turime sustiprinti balansą tarp prezidentūros ir Seimo.
    Kalbame apie kišeninį prokurorą. Aš manau, ir taip daugelis mano aplinkos, akademinės aplinkos, žmonių mano, kad D. Valys šiandien yra nelaisvas, kad jis yra prezidentinėje kišenėje, gal ne pačios Prezidentės, gal kurio nors patarėjo kišenėje. O čia, kadangi jis sėdi prezidentūros kišenėje, atėjęs į Seimą gali nusišluostyti kojas, kaip ne kartą yra daręs, į Tautos atstovus, į jų klausimus, priekaištus ir t. t. (Šurmulys salėje) Jeigu mes turėtume stipresnį žodį, tai yra konstitucinį žodį, svarstydami prokuratūros veiksmingumo klausimus, aš manau, kad padėtis galėtų bent kiek pagerėti. Gal tada ponui D. Valiui tektų išlipti iš prezidentūros kišenės ir būti atskaitingam Tautos atstovams. Dėl to laimėtų teisingumas, dėl to laimėtų valstybė. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkojame už nuomonę. Nuomonė prieš - J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mūsų frakcija nepritaria atitinkamiems Prokuratūros įstatymo ir Seimo statuto pakeitimams, kuriais gali būti pažeistas prokuroro nepriklausomumas, dėl to, kaip žinote, yra mūsų Seimo narių grupės kreipimasis į Konstitucinį Teismą, yra ir Prezidentės kreipimasis. Galėjo būti ir viso Seimo kreipimasis, mūsų nutarimo projektas seniai įregistruotas, ir jeigu tai būtų padaryta, šiandien mes turėtume atsakymą ir galbūt daug ramiau galėtume apsispręsti, žinodami, ar yra prieštaravimas Konstitucijai, ar nėra. Ne Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas, deja, turi galimybę atsakyti į tą klausimą.
    Dėl ko dar nepritariame tam pirminiam projektui ir pritariam vetavimui? Todėl, kad ši tema, matome, yra dirbtinai daroma Prezidento rinkimų kampanijos viešųjų ryšių įrankiu ir prokuratūra čia tampa kaip patogi priemonė puolimui prieš Prezidentę. Jeigu nebūtų Prezidento rinkimų kampanijos, gal nebūtų ir tų iniciatyvų.
    Toliau. Nepritariame todėl, kad šioje temoje aktyviausiai reiškiasi dvi frakcijos, turinčios rimtų problemų su ta pačia teisėsauga, su prokuratūra, tai yra Darbo partija ir partijos "Drąsos kelias" frakcija. Jeigu jos nusišalintų nuo balsavimo, galbūt mes objektyviau tą klausimą galėtume išspręsti. Nepritariam todėl, kad kaltinimo prokuratūrai pagrindu tampa Seimo reagavimas į konkrečias bylas. Tai matėme ir šiandienos kalbose, tai buvo pagrindas ir vertinant Generalinės prokuratūros ataskaitą. Čia ir yra esminis prokuratūros nepriklausomumo pažeidimas, kai iš čia sklinda kaltinimai dėl konkrečių bylų, dėl konkrečių procesinių veiksmų tose bylose.
     PIRMININKĖ. Ačiū už jūsų išsakytą nuomonę. Nuomonė už - P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Klausantis gerbiamųjų Seimo narių iš opozicijos, susidaro įspūdis, kad didesnio blogio kaip Seimas mūsų valstybėje nėra. Ten, kur įsikiša Seimas, ten vien tik blogis. Tai gal įregistruokite įstatymo pataisą, kad apskritai tokios mūsų valstybės institucijos kaip Seimas neliktų, kad mūsų valstybę valdytų Prezidentas ir prokuroras, ir tada mes visi išsivaikščiokime? Bet, gerbiamieji, mes esame parlamentinė valstybė, ir parlamentas Konstitucijoje yra įtvirtintas kaip aukščiausias organas, tai yra Tautos valia. Kartoju, kad čia niekas nėra nusistatęs prieš Prezidentę, bet Seimas turi išsakyti valią, jis turi pareigą tvirtinti prokurorą, manau, turi pareigą ir teisę išsakyti savo poziciją, įvertindamas prokuroro veiksmus, ir apie tai pranešti Prezidentei. Toliau Prezidentė atsižvelgia arba neatsižvelgia į Seimo valią. Štai kokia šios pataisos esmė. Todėl prašau visų geros valios konservatorių balsuoti už šią pataisą, už tai, aš manau, bus dėkinga ir pati Prezidentė, ir pats generalinis prokuroras, ir iš tikro Lietuvoje bus daug daugiau teisingumo ir mažiau politizuotų bylų. Tarp jų ir Darbo partijos bylos galbūt nebūtų buvę.
     PIRMININKĖ. Dėkojame P. Gražuliui. Nuomonė prieš - D. Kreivys.
     D. KREIVYS (TS-LKDF). Šis įstatymo pakeitimas - tai bandymas politizuoti prokuratūros darbą stengiantis parodyti, kad prokuratūros nepriklausomybė tėra miražas ir kad Seimas, būtent Seimas, šiandien yra galios centras, į kurio poziciją vienokiais ar kitokiais klausimais privalu atsižvelgti. Valdančiosios daugumos siekis daryti įtaką byloms tampa akivaizdus. Tai, kas įvyko praeitą savaitę Ekonomikos komitete, kai prokuratūrai realiai pradėjus dirbti prie "FlyLAL" bylos komitetas tiesiog įsikišo į bylos darbą ir į ateinantį posėdį planuoja kviestis prokuratūros vadovus, saugumo vadovus, rodo, kad Seimas nori ir stengiasi prokuratūrą padaryti savo marionete.
    Taigi bandymas kištis į prokuratūros darbą, manau, yra vertinamas tik neigiamai, todėl kviečiu visus balsuoti prieš.
     PIRMININKĖ. Dėkojame už jūsų nuomonę. Nuomonė už - L. Balsys.
     L. BALSYS (MSNG). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, kviečiu visus tikrai netraktuoti šio klausimo kaip balsavimo už Prezidentę ar balsavimo prieš Prezidentę. Mes tiesiog balsuojame už gerą įstatymą, raginu balsuoti už gerą įstatymą, nes jis užlopo skylę. Prokuratūros įstatymas numato, kad generalinis prokuroras yra lygiai atskaitingas tiek Prezidentei, tiek Seimui; juo labiau kad tas pats įstatymas numato, kad Seimas, o ne Prezidentė nustato veiklos gaires ir atlieka neprocesinę parlamentinę kontrolę. Deja, mes iki šiol neturėjome instrumento, kaip galima realizuoti šią įstatymo nuostatą.
    Dabar atsiranda tas instrumentas, ir jokių galių čia iš Prezidentės niekas neatima, o kaip tik prokuroras tampa dar laisvesnis ir nepriklausomesnis, nes (...) galios yra subalansuotos. Jeigu lieka taip, kaip yra dabar, tai prokuroras absoliučiai gali būti valdomas vieno žmogaus - valstybės vadovo, šiuo atveju Prezidentės, nes jis bet kada gali būti iškviestas į prezidentūrą, ir niekas iš mūsų (nei visuomenė) nežinome, kas kalbama akis į akį už uždarų durų, ar pateikiama kokia nors informacija, susijusi su konkrečiomis bylomis, ar priimami sprendimai Prezidento kabinete dėl konkrečių bylų.
    Kai viskas vyksta Seime, kai prokuroras ateina į Seimą, viskas yra vieša ir atvira, ar jis kalba plenarinių posėdžių salėje, ar jis kalba komitetuose, ar frakcijose, spauda žino, visi žino ir čia įtakos nepadarysi.
    Taigi šitas įstatymas yra geras, reikalingas, laiku teikiamas ir neprieštarauja Konstitucijai. Raginu balsuoti už.
     PIRMININKĖ. Dėkoju už jūsų nuomonę. Nuomonė prieš - A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, man atrodo, čia viskas jau pasakyta ir viskas aišku. P. Gražulis išsakė valdančiosios koalicijos svajonę, kad jeigu toks įstatymas, kokį dabar valdančioji koalicija čia siūlo priimti, būtų galiojęs anksčiau, tai nebūtų ir V. Uspaskicho bylos. Tai čia visos, taip sakant, diskusijos esminis apibendrinimas.
    Aš norėčiau labai paprastai pasakyti. Čia vis skamba žodžiai, kad mes esame parlamentinė valstybė, kad gyvename parlamentinėje santvarkoje, dėl to tariamai Seimas gali ir turi turėti galias elgtis kaip nori.
    Noriu priminti, kad esame konstitucinė valstybė, turime konstitucinę demokratiją. Ir tai, kas parašyta Konstitucijoje, net jeigu ir yra apribotos Seimo galios, tą reikia vykdyti labai nuosekliai. Aš galiu tik priminti, kaip skamba Konstitucijos 118 straipsnio viena dalis: "Prokuroras (tai yra ir generalinis prokuroras), vykdydamas savo funkcijas, yra nepriklausomas ir klauso tik įstatymo."
    Valdančioji koalicija labai nori, kad tai būtų papildyta dar pora žodžių, t. y. kad klauso ne tik įstatymo, bet ir valdančiosios koalicijos daugumos nuomonės. Šito yra siekiama būtent tokiu įstatymu, ir aš tikrai tam negaliu pritarti, nes jeigu tam bus pritarta, tai po to bus pereita ir prie Konstitucijos kito - 109 straipsnio, kuriame yra pasakyta, kad teisėjas ir teismai, vykdydami teisingumą, yra nepriklausomi ir nagrinėdami bylas klauso tik įstatymo. Jeigu pradėsime nuo prokuroro, ką jūs dabar siūlote, tai turės pasibaigti teismais ir teisėjais, kurie irgi turės klausyti valdančiosios daugumos politinės valios.
    Todėl dar kartą raginu labai aiškiai suprasti, kad gyvename konstitucinėje demokratijoje ir konstitucinėje santvarkoje, kurioje parlamento galios yra Konstitucijos apribotos.
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę. Kviečiu balsuoti. Visi pasisakymai po balsavimo. Pagal Statuto 167 straipsnį - grąžinto įstatymo priėmimo metu pirmiausia balsuojama, ar priimti visą įstatymą be pakeitimų. Taigi balsuojame. Kas už įstatymą tokį, kokį Seimas priėmė, balsuoja už, kas prieš ar susilaiko, balsuoja už Prezidentės siūlymą laikyti įstatymą nepriimtu. Prašome balsuoti.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 111 Seimo narių: už - 87, prieš - 23, susilaikė 1. Įstatymas priimtas. (Gongas)
    Replikos po balsavimo. Pirmiausia V. Uspaskichas.
     V. USPASKICH (DPF). Ačiū, Pirmininke. Kadangi iš visų kalbų, ypač iš dešiniosios pusės, nemažai skambėjo - Darbo partija, Uspaskich, noriu pranešti ir pasveikinti net koalicijos partnerius, kad Apeliaciniame teisme Darbo partija nedalyvauja jokiu statusu, ji visiškai laisva nuo teisinio proceso ir laisva nuo bet kokių įsipareigojimų. Tai praneškite visiems ir savo rinkėjams. Tai yra vienas dalykas.
    Kita vertus, man labai gaila to prokuroro, nes dešinieji, praeitos kadencijos Vyriausybė stengėsi iš prokuroro padaryti priedangą savo nusikaltimams dengti. Tai yra saulės energija - milijardas litų, tai yra suskystintų dujų terminalas - milijardas litų, tai yra iššvaistyta pinigų konsultantams - 200 mln. Lt ir t. t. Todėl, gerbiamieji, jūs nedarykite įkaitu generalinio prokuroro savo nusikaltimams dengti.
     PIRMININKĖ. Ačiū už išsakytą nuomonę. Suteiksiu žodį moteriai - Vanda Kravčioniuk.
     V. KRAVČIONOK (LLRAF). Kravčionok.
     PIRMININKĖ. Kravčionok. Atsiprašau.
     V. KRAVČIONOK (LLRAF). Aš prašyčiau įskaityti mano balsą už, nes neveikė sistema.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Dėl protokolo įskaitome. Toliau - N. Puteikis. Prašom.
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Šią sumaištį valstybėje sukėlė trys asmenys - tai generalinis prokuroras, neteisėtai pavesdamas Saugumo departamentui atlikti V. Gailiaus ir V. Giržado sekimą, Valstybės saugumo departamento vadovas G. Grina, atlikdamas šitą neteisėtą pavedimą, ir Prezidentės patarėjas J. Markevičius bei Saugumo departamento vadovas R. Vaišnoras, kurie galimai visa tai organizavo. Šitą chaosą būtų galima išspręsti, jeigu Prezidentė šiuos keturis pareigūnus atstatydintų ir šitie keturi pareigūnai ir pati Prezidentė atsiprašytų V. Gailiaus ir V. Giržado.
     PIRMININKĖ. Ačiū už jūsų nuomonę. J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Balsuojant šiuo klausimu buvo turbūt retas atvejis, kai salėje dalyvavo ir, mano supratimu, nenusišalino trys teisiami Darbo partijos frakcijos nariai. Aš keliu klausimą, ar tuo nebuvo pažeistas Viešųjų ir privačių interesų derinimo valstybės tarnyboje įstatymas. Jeigu taip buvo, tokiu atveju Seimo balsavimai yra negaliojantys.
     PIRMININKĖ. Ačiū už jūsų nuomonę. Noriu pasakyti, kad balsavimo rezultato net ir tokiu atveju niekas nekeistų.
    Gerbiamasis profesorius P. Gylys.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Aš norėčiau kreiptis į krikščionis, tą partiją, kuri taip save vadina. Iš tikrųjų labiau tiktų Fariziejų partija. Tai partija, kuri čia visus apkaltino. Jeigu kokia nors koalicija, kita negu jų, tai jie yra nusikaltėliai iš anksto, be teismo, be svarstymo ir t. t. Jeigu kita partija kalba kitaip, irgi nusikaltėliai.
    Paminėjo ponas J. Razma "Drąsos kelią". Neturime jokių problemų su teisėsauga. Tiesa, turime problemų su D. Valiu, kuris atnešė falsifikuotą pažymą į Seimą ir suklaidino Seimą. O va konservatoriai turi problemų su savo iždininku V. Matuzu, bet užmiršo. Aišku, kai prezidentūroje savi žmonės, galima pasitarti su generaliniu prokuroru ir bylą nuslopinti. Aš matau dar vieną jauną buvusį ministrą konservatorių, labai perspektyvus žmogus ikiteisminių tyrimų požiūriu. Sako, 6 mln. Lt kažkur paleido ne taip. Taigi atsargiau, kolegos, kai kaltinate kitus. Fariziejiška tai.
     PIRMININKĖ. Dėkojame už jūsų nuomonę. Daugiau norinčių pasisakyti nėra.

12.21 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl 2007 metų Nacionalinėje energetikos strategijoje suformuluotų siekių įgyvendinimo rezultatų įvertinimo ir situacijos energetikos sektoriuje išsiaiškinimo sudarymo" 4 straipsnio papildymo ir 5 straipsnio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1314 (pateikimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas. Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl 2007 metų Nacionalinėje energetikos strategijoje suformuluotų siekių įgyvendinimo rezultatų įvertinimo ir situacijos energetikos sektoriuje išsiaiškinimo sudarymo" 4 straipsnio papildymo ir 5 straipsnio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1314. Pateikimo stadija. Pranešėjas - komisijos pirmininkas A. Skardžius. Taip. V. Gapšys. Prašome.
     V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamoji Pirmininke, aš manau, kad, aišku, suteikus žodį A. Skardžiui, išsakius argumentus... bet vis tiek turėtume turėti pertrauką. Frakcijos vardu mes jos paprašytume. Yra užregistruotas keistas pasiūlymas, kurį mes turėtume frakcijoje aptarti, įvertinti, todėl aš prašyčiau pusės valandos pertraukos. Procedūriškai gal galima tą pertrauką padaryti po pristatymo? O jeigu matote statutiškai, kad reikia dabar iš karto, tai galime ir iš karto. Frakcijos vardu prašau pusės valandos pertraukos.
     PIRMININKĖ. Ačiū už jūsų siūlymą. Siūlymas statutinis. Kviečiu balsuoti... Gal galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galime bendru sutarimu. Pusės valandos pertrauka.

12.22 val.
    Seimo rezoliucijos "Dėl Europos Parlamento narės Edite Estrelos rezoliucijos" projektas Nr. XIIP-1315 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas. Seimo rezoliucijos "Dėl Europos Parlamento narės Edite Estrelos rezoliucijos" projektas Nr. XIIP-1315. Pateikimas. Pranešėjas - P. Gražulis.
    Toliau posėdžiui pirmininkaus pirmasis Pirmininkės pavaduotojas V. Gedvilas.
     PIRMININKAS (V. GEDVILAS, DPF). Gerbiamasis Petrai, prašom pristatyti.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, kaip jūs žinote, labai gilų susirūpinimą ir atgarsį visuomenėje sukėlė Europos parlamentarės E. Estrelos užregistruota rezoliucija, kuriai buvo pritarta komitete. Ir šiandien Europos Parlamentas šią rezoliuciją priima. Aš manau, mes turime pilietinę pareigą išsakyti savo poziciją ir požiūrį dėl šios rezoliucijos priėmimo ir dėl šios rezoliucijos turinio.
    Kaip jūs žinote, vien tik Lietuvoje daugiau kaip 30 įvairiausių visuomeninių organizacijų, net sukarintų organizacijų, atskirai ir pavieniai tėvai pasipiktinę šia rezoliucija. Taip pat prisijungė prie jų ir Lietuvos Vyskupų Konferencija, kuri ragina Lietuvos europarlamentarus balsuoti šiandien Europarlamente prieš šią rezoliuciją.
    Taip pat mūsų Seimas dėl šios rezoliucijos išsako mintis, kad ta rezoliucija, jos turinys prieštarauja Europos Sąjungoje įtvirtintoms teisėms, tėvų pareigoms auklėti dorai iš sąžiningai vaikus. Vienoje iš šios rezoliucijos nuostatų, 46 straipsnyje, sakoma, kad "lytinis švietimas ir praktinis įgyvendinimas neprivalo būti derinamas su tėvais ar jų globėjais, su vaikų globėjais." Taip pat paniekinamos visos mūsų tradicijos, tikėjimas, tai įvardijama kaip stereotipai ir prietarai - tos mūsų tradicijos, ta mūsų kultūra, kurioje augome, kurioje mes gyvenome. Dar labiau stebina tai, kad jau iš pat ankstyvos jaunystės privalo supažindinti moksleivius su lyties keitimo operacija, su jos privalumais ir kitais dalykais. Rezoliucijos 43 straipsnis faktiškai privaloma tvarka propaguoja įvairiausius homoseksualinius iškrypimus ir įpareigoja valstybes tai propagandai skirti itin daug laiko ir pinigų.
    Gerbiamieji Seimo nariai, mes turime apsaugoti savo vaikus ir galų gale mūsų valstybę. Tikiuosi, kad ši rezoliucija bus priimta vienbalsiai ir kad mes įsakysime ir duosime garsą Europos parlamentarams, o mūsų pavyzdžiu, aš manau, paseks ir kitos Europos Sąjungos šalys, priimdamos panašias rezoliucijas.
    Dar norėčiau atkreipti dėmesį, kad rezoliucija yra ypač įsakmi, nurodanti, reikalaujanti, kad šios rezoliucijos nuostatų laikytųsi, primygtinai laikytųsi, visos Europos Sąjungos šalys. Norėčiau pabaigoje pasakyti: savotiškas pedofilijos įteisinimas. Kitaip negaliu įvardinti šios rezoliucijos. Todėl prašau balsuoti už šią rezoliuciją. Ir pabaigoje noriu padėkoti visoms visuomeninėms organizacijoms, Vyskupų Konferencijai, visiems ir pavieniams žmonėms, kurie išreiškė gilų susirūpinimą, kad ši rezoliucija, griaunanti mūsų tautos moralę, nebūtų priimta.
     PIRMININKAS. Dėkoju gerbiamajam P. Gražuliui už rezoliucijos projekto pristatymą. Jūsų nori paklausti daug Seimo narių. Pirmoji klausia M. A. Pavilionienė. Prašom, kolege.
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Labai ačiū. Gerbiamasis Gražuli, ar jūs pats skaitėte E. Estrelos rezoliucijos tekstą, nes savo rezoliucijoje teigiate melą apie kūdikystę ir vaikų švietimą? E. Estrelos rezoliucijoje kalbama apie pradinį ir vidurinį vaikų lytinį ugdymą. Ten nėra tų nesąmonių, kurias jūs teigiate savo rezoliucijos trečiojoje pastraipoje. Ar jūs norite, kad Lietuva pažeistų vaiko teisę gauti žinias ir mokslu grįstą lytinio ugdymo informaciją? Ar jūs norite, kad Lietuvos vaikai būtų tokie pat neišprusę, kaip ir jūs pats? Ačiū.
     P. GRAŽULIS (TTF). Taip, gerbiamoji pranešėja. Ne tik skaičiau, bet ir atsinešiau į Seimą šitą rezoliuciją. Taip pat esu pabraukęs visas tas vietas, apie kurias kalbėjau. Jeigu visus rezoliucijos punktus paminėčiau, tai, be abejonės, labai daug laiko užimčiau. Todėl siūlyčiau jums irgi perskaityti ir susipažinti su ta rezoliucija.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Klausia M. Zasčiurinskas. Prašom, kolega.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis kolega, žinote, mane tėvai išauklėjo taip, kad nereikia kitų žmonių žeminti, nereikia kitų žmonių nuomonės vadinti nesąmonėmis ir pamokslauti, ir pamokslauti, ir pamokslauti. Žinote, mūsų visų partijų, tiek Darbo partijos, tiek Socialdemokratų, tiek visų čia esančių kolegų partijų, programose yra aiškiai išdėstytos mintys, kad mes visi pasisakome už absoliučias vertybes, t. y. už šeimą, už savo vaikus, ir tai yra šventa. Galų gale beveik 92 % ar 98 % Lietuvos piliečių deklaruoja išpažįstantys krikščionių tikėjimą. Prašau pasakyti savo nuomonę, kodėl tokias rezoliucijas kartkartėmis tas kultūringas Europos pasaulis vis bando mums primesti, nors jos griauna šeimą, kartu griauna ir valstybę? Ačiū.
     P. GRAŽULIS (TTF). Žinote, aš pasakyčiau: iš raškažiaus ir iš didelio rašto išeinama iš krašto. Yra gera liaudies patarlė. Ir iš tikro mes negalime tylėti apie tai, kas vyksta Europoje. Mes turime matyti ne tik tai, kas vyksta Ukrainoje ir už Europos Sąjungos ribų, bet mes turime pareigą matyti tai, kas vyksta pačioje Europoje, pačioje Europos širdyje - Europos Parlamente, ir tikrai turime į tuos dalykus reaguoti. Mes negalime keliaklupsčiauti taip, kaip keliaklupsčiavo tie, kurie šiandien ypač pasisako už Europos vykdomą vaikų genocido politiką, jie anksčiau ypač pasisakė už sovietinės sistemos propagandą. Aš dabar sakau taip pat poniai A. Pavilionienei (ji pasisakė už proletariato ir komunistų diktatūrą), dabar ji pasisako už liberalią ir homoseksualią diktatūrą: mes turime turėti savo vertybes, savo nuostatas ir jas apginti ir, tikiuosi, mes jas apginsime.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolegė I. Šiaulienė.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis Petrai, aš esu prieš bet kokią diktatūrą.
     P. GRAŽULIS (TTF). Kažin.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, tikrai nereikia įsijausti. Aš norėčiau, kad visi perskaitytų šitą rezoliuciją. (Balsai salėje) Ne tiktai vienas Petras, Marija ir aš. Petrai, šioje rezoliucijoje yra pasakyta (nejaugi jūs esate prieš?), pabrėžiu, kad surogatinė motinystė reiškia ir moterų kūno, ir vaikų pavertimą preke. Ar jūs galite būti prieš prieš tokį šitos rezoliucijos teiginį?
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamoji Irena, esu už tokį teiginį, bet aš įvardijau šiandien teiginius, dėl kurių esu prieš. Manau, taip pat ir jūs esate prieš tuos teiginius, kad vaikai beveik nuo pat gimimo būtų lytiškai šviečiami, ir tai daroma be tėvų sutikimo. Gerbiamoji Irena, be tėvų sutikimo. Paskaitykite, jūs atsiverskite šios rezoliucijos 46 straipsnį. Aiškiai - be tėvų ir globėjų sutikimo. Kad Bažnyčia įvardijama prietarais ir stereotipais, bažnyčios mokymas, visa mūsų kultūra. Jūs skaitykite visą rezoliuciją, o ne skaitykite tik vieną kokią nors dalį ar vieną straipsnį.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolegė B. Vėsaitė.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamasis Petrai, kiekvienam iš mūsų čia sėdinčiam yra būdingas lytiškumas. Jūs augote daugiavaikėje šeimoje. Taip pat pats turite nemažai vaikų. Jūs būkite geras, papasakokite, kaip jūs juos lytiškai švietėte ir auklėjote? Ar iš viso tokių pokalbių nebuvo?
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamoji Vėsaite, gal jūs papasakokite, kaip jus auklėjo ir švietė, kad šiandien ginate įvairius homoseksualinius iškrypimus. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Klausia kolega R. Žilinskas.
     R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš turiu labai aiškią poziciją teikiamos rezoliucijos klausimu, bet aš savo poziciją pabandysiu paversti klausimu. Gerbiamasis kolega, ar jūs manote, kad švietimas gali sugriauti šeimą? Kad švietimas, ir lytinis švietimas, gali sugriauti vertybių sistemą?
    Dar vienas klausimas. Ši Europos Parlamento rezoliucija dar nėra priimta. Ar nemanote, kad leisdamiesi į tokias išsamias diskusijas apie dar nepriimtą dokumentą (ir klausimas, ar jis bus priimtas), mes neatrodysime šiek tiek karštakošiškai, kaip kad ir pats nevengiate pasirodyti? Dėkoju.
     P. GRAŽULIS (TTF). Šiandien šita rezoliucija priimama, ir manau, mes pačiu laiku. Gal reikėjo dar anksčiau mums pasakyti poziciją. Tikiuosi, kad Europos Parlamento nariai būtų į tą poziciją atsižvelgę ir tos rezoliucijos turinys gal būtų daug labiau pasikeitęs arba būtų išbraukti tam tikri punktai, apie kuriuos aš kalbėjau.
    Kitas dalykas. Taip, švietimas gali būti blogas ir geras. Mes, šviesdami vaikus, galime suluošinti ir galime išauginti dorais piliečiais. Šiuo atveju, vykdydami tokį švietimą, mes luošiname savo vaikus.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolegė G. Purvaneckienė.
     G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis pirmininke. Pone Petrai Gražuli, jūs sakėte, kad jūs skaitėte, bet vis tiek į rezoliuciją įdėjote tokius žodžius, kurių nėra E. Estrelos rezoliucijoje. Aš vėl turiu omenyje tą patį 3 punktą. Mūsų Seimas gali paprasčiausiai apsijuokti įdėdamas į rezoliuciją tai, ko nėra E. Estrelos rezoliucijoje - būtent apie masturbaciją ankstyvoje vaikystėje ir panašiai. Šitų žodžių rezoliucijoje nėra. Mes apsijuoksime. Bet aš jūsų noriu paklausti štai ko: ar jūs nemanytumėte, kad savo iniciatyva reikia padalinti visiems Seimo nariams E. Estrelos rezoliuciją, kad jie perskaitytų ir pamatytų, kad to, ką jūs rašote, nėra, ir po to balsuotų?
     P. GRAŽULIS (TTF). Noriu atkreipti jūsų dėmesį, kad pirmajame variante arba tame variante, už kurį komitetas balsavo, buvo. Aš turiu ir ankstesnį nuostatos variantą. Ačiū Dievui, kad šiandien tos nuostatos pačioje rezoliucijoje nėra, bet paskaitykite jūs 47 straipsnį, kuriame yra iškeliamas, priedas šitos rezoliucijos, ugdymas mokykloje ir už jos ribų. Ten yra palikta. Kadangi šiek tiek ta rezoliucija pakoreguota, nors esmės nekeičia, aš pritariu V. Abramikienės siūlymui 3 punktą pakeisti ir išdėstyti taip, kaip ji yra pasiūliusi. Raštu yra išdalyta jums visiems ant stalo ši rezoliucija. Aš dar noriu pasakyti, jei nebūtų reagavusios visuomeninės organizacijos, aš manau, kad šita nuostata būtų likusi pačioje rezoliucijoje.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega E. Gentvilas. Nematau gerbiamojo E. Gentvilo. Kitas turi galimybę paklausti R. J. Dagys. Prašom, kolega.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, iš tikrųjų mes matome sistemines, turbūt paremtas, gerai finansuojamas pastangas nušalinti tėvus nuo ugdymo proceso. Ar nemanytumėte, kad Seimas turėtų imtis tam tikros iniciatyvos ir galbūt sudaryti tam tikrą ir darbo grupę, kuri nuosekliai peržiūrėtų mūsų Švietimo ir kitus įstatymus, kuriame tėvų teisė į ugdymą būtų nuosekliai iš principo ginama, nes tokį beprecedentinį kišimąsi ir nurodinėjimą mes jau išgyvenome sovietmečiu ir dabar iš panašių žmonių mes girdime tas pastangas ir čia, Seimo salėje, toliau?
     P. GRAŽULIS (TTF). Aš pritarčiau, kad iš tikro reikėtų peržiūrėti visus teisės aktus, švietimo programas, nes pasigirsta įvairiausių nuomonių, nespėji reaguoti, kad atsiranda įvairiausių iniciatyvų ir net nesuderinus su Švietimo ir mokslo ministerija, kur gali seksualinio švietimo metu kaip kas nori, taip ir aiškinti ir, kas svarbiausia, be tėvų žinios. Tai įsakmiai įpareigoja rezoliucija, kad vaikų lytinis švietimas nebūtų suderintas su jų tėvais ir jų globėjais.
    Kitas dalykas. Jūs prisimenate, pasirodė internete, kai jau bandoma pateikti kažkokius rašinius, kad Vytautas Didysis irgi galimai buvo homoseksualas. Kaip mes galime vertinti šitokias iniciatyvas? Už šitokias iniciatyvas mes turime bausti ir niekinti. Apskritai aš manau, tais laikais nežinojo, kas yra tas homoseksualumas, ir už tai buvo baudžiama.
     PIRMININKAS. Dėkoju, Petrai. Klausti ir atsakyti laikas baigėsi. Dėkojame jums.
    Dabar Seimo nariai turi galimybę pasakyti nuomonę. Tuoj, įjungsime. Tuoj, sekundę. Įjungsime monitorių. Gerai, kolegos. Kviečiu į tribūną M. A. Pavilionienę. Jūs frakcijos vardu kalbėsite, taip? Profesore! Prašom.
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Labai ačiū, gerbiamasis pirmininke. Kiek ilgai leisime Europos Parlamento rezoliucijos neskaičiusiam, rezoliucijos esmės ir prasmės nesuvokiančiam Seimo išsišokėliui diktuoti Seimui, Parlamentinei vystomojo bendradarbiavimo, reprodukcinės sveikatos ir teisių grupei ir nurodinėti, kokią rezoliuciją remti, o kokią atmesti? Lietuviškosios rezoliucijos autoriui stinga kompetencijos progresyviam europiniam dokumentui suvokti. Kiek ilgai Lietuvos Seime bus žeminama moters ir vyro teisė turėti asmeninį, privatų šeimos gyvenimą, kurį garantuoja Lietuvos Konstitucija? Kiek ilgai tam tikri Lietuvos politikai nepripažins lytinių ir reprodukcinių teisių, absurdiškomis rezoliucijomis ir įstatymų projektais siekdami kontroliuoti moters ir mergaitės kūną ir protą? Kiek ilgai Lietuvos Seime bus skleidžiama netiesa apie E. Estrelos rezoliuciją, kuri parengta remiantis 36 pasauliniais, tarptautiniais, europiniais dokumentais ir tyrimais apie smurtą prieš moterį ir mergaites? Lietuvoje iki šiol nėra vaikų lytinio ugdymo, todėl gimdo moksleivės. Todėl mergaitės tampa prostitucijos ir prekybos žmonėmis aukomis, todėl Lietuvoje plinta abiejų lyčių lytinės infekcijos, didėja ŽIV ir AIDS sergančiųjų skaičius.
    E. Estrelos rezoliucija šeimos negriauna, atvirkščiai, rezoliucija ragina kurti šeimą racionaliai, todėl ir siūlo pradinėse ir vidurinėse mokyklose įvesti lytinį ugdymą tam, kad vaikai išvengtų rizikingo lytinio bendravimo, lytinio smurto, nebūtų svaiginami pornografijos vaizdų, neužsikrėstų lytiniu keliu plintančiomis infekcijomis, kad paauglės negimdytų, kad vaikai, tėvai ir mokytojai gautų mokslu grįstą informaciją apie lytiškumą ir reprodukciją. E. Estrelos rezoliucijos svarbiausi akcentai yra šie - lytinės reprodukcinės teisės įvardijamos kaip žmogaus teisės ir siūloma po 2015 m. į Europos Sąjungos vystymosi programas įterpti lytinę ir reprodukcinę sveikatą ir teises, nes nesuvokus šių tiesų, nesiekiant, kad abi lytys derintų šeimos gyvenimą, vaikų auginimą su profesine veikla, moterys ir toliau bus diskriminuojamos ir negalės lygiomis teisėmis dalyvauti kuriant visuomenę.
    Šiandien yra Tarptautinė žmogaus teisių diena. Šiandien neturime pamiršti, kad Lietuvoje veikia Moterų ir vyrų lygių galimybių įstatymas, kad lytinės reprodukcinės teisės yra žmogaus teisės. Todėl kviečiu nepritarti P. Gražulio rezoliucijai, kuria tyčiojamasi iš tarptautinės ir Lietuvos teisės, Lietuvos Seimo ir Lietuvos valstybės. Kviečiu atmesti melagingą rašliavą, kuri daro gėdą Lietuvos demokratinei visuomenei. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegei už nuomonę. Gerbiamasis Petrai, jums žodžio nesuteiksime. Jūs esate autorius, jau išsakėte visą savo nuomonę.
    Kviečiu į tribūną B. Vėsaitę.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, panašu į tai, kad rezoliucijos teikėjai nėra susipažinę su teikiamos rezoliucijos tekstu. Mes kiekvienas esame iš tiesų lytinė būtybė ir kiekvienas turime tokią tapatybę. Priklausomai nuo to, kokias žinias ir iš kur mes gauname, kokias žinias ir iš kur gauna mūsų vaikai, tai lemia jų tolesnę lytinę elgseną. Jūs man pasakykite, ar dabartinėje švietimo sistemoje lytinis auklėjimas nėra integruotas į atskirų dėstomų dalykų turinį? Tie, kurie šitaip kalba, tiesą sakant, nėra susipažinę. Tai yra labai jautri tema kalbant tėvams su vaikais. Ne visi turi pakankamą kompetenciją suprantamai išdėstyti tai, kas būtina žinoti augančiam, bręstančiam vaikui. Aš manyčiau, kad geriausiai šitą darbą dirbtų specialiai parengti pedagogai.
    Žinote, Lietuvoje buvo padaryta vaikų ir jaunuolių apklausa, ar jiems pakanka lytinio švietimo, kurį jie gauna mokyklose, vaikų darželiuose? Buvo atsakymas - ne, mes norėtume gauti žinių iš savo pedagogų, iš mokytojų, bet ne iš pašalinių asmenų ir iškreipta forma. Apie tai ir kalba šita rezoliucija. Aš manyčiau, kad Lietuvoje mes turėtume turėti specialiai parengtus pedagogus, pedagogai sutinka šitą dalyką dėstyti. Dabar gi į mokyklas ateina atsitiktiniai gydytojai, kurie dažnai netgi siunčiami farmacinių firmų, kad pristatytų jų produktus. Man atrodo, tokia švietimo forma tikrai nėra tinkama ir naudinga mūsų jaunajai kartai.
    Ir dar. Mielieji kolegos, tie, kuriuos mes laikome tamsoje, t. y. paaugles mergaites ir jaunuoles, kurios yra iš vargingų šeimų... Tas nežinojimas kaip tik padidina laukiamų kūdikių ir nelegalių abortų skaičių. Aš manyčiau, kad čia sėdintys turėtų suprasti, kad mokslu pagrįstas lytinis švietimas yra būtinas, ir tai supranta daugelis valstybių. Tos valstybės, kurios yra įvedusios lytinį švietimą, ypač paaugliams iš socialiai pažeidžiamų šeimų, jos kaip tik turi geriausius rezultatus dėl paauglių abortų ir nėštumų. Palaukite, pasižiūrėkite statistiką. Šita rezoliucija apie tai kalba.
    Kodėl sakoma, kad tėvai yra nušalinami nuo šito švietimo? Jokiu būdu ne, tegul tėvai kartu dalyvauja, ir viskas bus gerai. Aš manau, kad visi čia sėdintys Seimo nariai turi bendrą tikslą, kad mūsų jaunuomenė augtų sveika, kad jos palikuonys būtų sveiki, bet tam reikia ir švietimo, kaip ir visose gyvenimo srityse.
    Nematau jokių kliūčių, kodėl mes turime prieštarauti šiai rezoliucijai, nes jinai tikrai yra pažangi, raginanti visas valstybes eiti pažangos keliu. Aš manyčiau, kad dabartinis Romos Popiežius, kurį aš labai gerbiu, irgi supranta šitą dalyką. Kovodamas su skurdu jis, manyčiau, tikrai pritartų šiai rezoliucijai. Ačiū, kad išklausėte. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolege. Kviečiu į tribūną A. V. Patacką.
     A. V. PATACKAS (DKF). Norėčiau pradėti kiek iš toliau. Po Antrojo pasaulinio karo pragaro atsikėlė Europa ir gimė Europos Sąjunga, kurią pagimdė trys sąžiningi katalikai: K. Adenaueris, R. Schumanas ir A. De Gasperi. Jie turbūt vartytųsi karstuose pamatę, kas padaryta iš Europos ir kokie planai, kokie satanistiniai projektai gimsta Briuselyje ir Strasbūre.
    Tai užgimė maždaug septintajame dešimtmetyje po seksualinės revoliucijos, tada Europos intelektualiniame gyvenime pasirodė reiškinys, kurį dabar reikėtų įvardyti kaip totalitarinį liberalizmą. Nors tai yra nesuderinami dalykai, totalitarizmas ir liberalizmas, tačiau viskas prasidėjo būtent nuo tokių palyginti nekaltų dalykų, prasidėjo nuo švietimo, nuo aiškinimo. Galų gale šita ideologinė kryptis priėjo prie įstatymų leidimo ir šiuo metu jinai diktuoja, ir diktuoja būtent totalitariškai: kaip mes turime gyventi, kaip mes turime auklėti savo vaikus - visiškai priešingai, negu sako mūsų tautos moralė, negu sako mūsų tautos prigimtinė teisė, negu kalba žmogaus prigimtis. Nenoriu čia per daug plėstis, tačiau pati terminologija paimta iš veterinarijos - reprodukcinė, vadinasi, žmogus traktuojamas kaip biologinė būtybė, švelniai tariant, jau išduoda, kad čia yra kažkas slepiama. O slepiami labai grėsmingi dalykai - norima sumažinti žmonių skaičių žemėje, norima eiti prieš Dievo planą, norima paversti visuomenę ir žmones valdomais ir pradedama nuo kūdikių. Ne veltui iš E. Estrelos dabartinio dokumento dingo tekstas apie vaikų masturbaciją. Taip, tai turima omeny. Kai čia buvo kalbėta, kad reikia šviesti ir t. t., tai šitie dalykai atsiras. Jie niekur nedings, jie tik pridengiami. Tas, kas meluoja, turi nešvarią sąžinę. Tas, kas meluoja, nori ką nors nuslėpti.
    28 organizacijos pasisakė prieš, labai įvairios, ne vien katalikiškos, bet ir tautinės organizacijos, ir organizacijos, kurios neturi tokios ideologinės krypties. Vyskupų Konferencija irgi pasisakė prieš. Aš labai norėčiau sužinoti, kaip Romos Popiežius, labai gerbiamas jūsų, ką tik kalbėjusios Seimo narės, galėtų prieštarauti Lietuvos Vyskupų Konferencijos nutarimams?
    Baigiu. Nežinau, kas vyksta šiuo metu Briuselyje, šiandien kaip tik bus balsuojama. Trys europarlamentarai - J. Paleckis, V. Blinkevičiūtė ir L. Donskis - balsavo už. Pasirodo, nuo tokio blūdo neapsaugo netgi intelektas.
    Baigdamas noriu pasakyti, kas mūsų laukia. Planuose, gal neskelbiamuose, gal slepiamuose, yra planai legalizuoti kraujomaišą, incestą. Tas, kas bus prieš, bus vadinamas incestofobu ir t. t., ir t. t.
    Noriu pasakyti dar vieną dalyką. Esu šioks toks etnologas. Tyrinėtojai primityvių kultūrų, kurios vadinamos primityviomis, iš tikrųjų jos tokios nėra, aprašo kaimelį, kuris išdėstytas apskritimu. Jis padalintas į dvi dalis. Ir štai iš vienos pusės, iš vienos trobelės gali vesti tik iš kitos pusės, iš tam tikro taško. Senovės žmonės, tegul jie ten bus primityvūs, žinojo prigimties esmę, žinojo tai, ko dabar nevisiškai žino genetikai. O visa tai, visas tas sadomistinis jovalas, kuris eina iš aukščiausių tribūnų... Aš galiu pasakyti: tikrai nebūčiau balsavęs už Europos Sąjungą, už stojimą į Europos Sąjungą, jeigu būčiau žinojęs, kas mūsų laukia. Ukrainą iš tikrųjų reikia palaikyti ir visa kita, bet tie žmonės, kurie dabar šąla gatvėse, nežino, kas jų laukia, jeigu mes šito nesustabdysime. Lietuva, kaip senos etinės kultūros krikščioniška šalis, turėtų būti pirmoje vietoje. Kas šito nesuvokia, aš bijau, kad yra ne visai lietuvis. Ačiū už dėmesį.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu į tribūną kolegę V. Aleknaitę-Abramikienę.
     V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, atsiliepdama į tą retoriką, kuri nuskambėjo čia anksčiau iš vienos mūsų kolegės lūpų, aš irgi noriu paklausti, kaip ilgai Europos ir Lietuvos socialistai ir jiems pritariantys niekins Europos ir Lietuvos piliečius ir menkins jų konstitucines teises? Kada Europos socialistai ir jiems pritariantys baigs kultūrinį karą prieš Europą? Jeigu mes šiandien kalbame, kad kažkas yra europofobas, euroskeptikas, nemėgsta Europos, tai aš galvoju, kad čia kalbama apie Europos socialistus ir kitus jiems pritariančius. Nes ar mylintis Europą, jos piliečius, gerbiantis jų teises, galvojantis apie Europos ateitį politikas galėtų mesti tokį šlykštų iššūkį, kuris nieko kito nepadaro, tik skatina žmones, Europos piliečius, nepasitikėti Europos Sąjunga? Toks iššūkis skatina visas Rytų partnerystės šalis taip pat nepasitikėti Europos Sąjunga. Tai mums paliudijo atitinkami įvykiai, pareiškimai ir deklaracijos Rytų partnerystės šalyse, tokiose kaip Gruzija, Ukraina, Moldova ir kitos.
    Žmonės Europos COSAC'o susitikime, kuris vyko Vilniuje, kai vienam kitam parlamentarui parodžiau tikrąjį, pirminį, neužmaskuotą tekstą šitos lytinės programos, negalėjo patikėti savo akimis. Jie sakė: ar tai yra įmanoma? Ar yra įmanoma rašyti, jog kūdikiai nuo nulio metų, tai yra ką tik gimę, iki ketverių metų būtų mokomi masturbuotis? Jie klausė, ar kas nors Europoje išprotėjo? Aš atsakau: nežinau, ar išprotėjo, bet kad Europos socialistai ir jiems pritariantys yra ištikimi savo idėjiniam vadui Leninui, tai yra tiesa. Kas pirmasis panaikino santuoką, jos institutą XX a. pradžioje? Tai buvo Vladimiras Iljičius. Kas pirmieji ėjo nuogi Peterburgo gatvėmis su užrašu "Šalin gėdą!" ("Doloj styd!")? Tai buvo leniniečiai.
    Todėl aš ir sakau: mielieji Europos ir Lietuvos piliečiai, jeigu jūs balsuosite ir toliau, o ypač per rinkimus į Europos Parlamentą, už socialistus, socialdemokratus ir jiems pritariančius, tai tokių rezoliucijų kaip E. Estrelos, siūlymų tvirkinti jaunimą, siūlymų trypti konstitucinę tėvų teisę auklėti savo vaikus bus tik daugiau.
    Aš nežinau, nesu sąmokslo teorijų šalininkė, labiau esu mananti, jog kai kurie Europos Parlamento žmonės tiesiog patys yra tiek ištvirkę, kad neskiria gėrio nuo blogio, bet yra ir sąmokslo teorijų, kurias ką tik kiti kolegos pacitavo, kai manoma, jog tai daroma specialiai, norint sugriauti Europos Sąjungą, norint, kad tikrosioms moralinėms vertybėms atstovautų kita šalis.
    Kadangi aš ką tik dalyvavau ESBO Ministrų Taryboje Kijeve, kur pasisakė ir ministras S. Lavrovas, Rusijos užsienio reikalų ministras, tai galiu jus užtikrinti: Rusija iš tiesų perima šitą moralinių, tradicinių, religinių ir kitų vertybių gynėjo vėliavą. Aš manau, jog tokie europarlamentarai kaip liūdnai pagarsėjusi E. Estrela turbūt yra S. Lavrovo bendraminčiai ir Rusijos agentai, nes tik žmogus, norintis, kad visi nekęstų Europos, gali siūlyti tokius siūlymus.
    Gerbiamieji Lietuvos rinkėjai ir tie socialdemokratai, kurie dar gerbiate savo piliečius ir savo rinkėjus, sukluskite ir pabuskite! Europa esame mes, Europai atstovauti irgi turime mes ir neperleisti šitos pareigos kitiems. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegei. Kviečiu į tribūną R. J. Dagį. Prašom. Gerbiamoji Giedre, jūs galėsite po R. J. Dagio, jeigu nieko prieš. Atsiprašau, aš kažkaip praleidau jūsų pavardę. Viskas. Leisiu pakalbėti, leisiu. Viskas gerai, leisiu pakalbėti. Rimantai, prašom kalbėti, laikas bėga.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mes, iš tikrųjų jausdami atsakomybę ne tik prieš Europos Sąjungą, ką labai tiksliai gerbiamoji Vilija įvardino, jausdami atsakomybę už savo ateitį, savo vaikų ateitį, turime vieną kartą labai aiškiai pasakyti tiems, kurie taip nekenčia šeimos, dėl kurios mes čia visi ir sėdime, per kurią mes atsilaikėme prieš sovietmečiu kištas tas pačias idėjas ir panašius žmones, kurie statė, kurie reikalavo mus užauginti komunizmo statytojais ir dalyvauti, būti kartu, kaip pasakė, juos auklėjant. Kažkur girdėjau. Taip, statykime naujus komunistus.
    Kita vertus, nepaisant to, kas mes tokie esame, kokias mes pažiūras turime, kišamasi į prigimtines teises, mūsų, visų tėvų, teises mums būti atsakingiems už savo vaikus ir auklėti taip, kaip mes įsivaizduojame. Toks lytinis švietimas, kaip mes įsivaizduojame, taip jiems paaiškinti visus dalykus. O ne taip, kaip paaiškins ponia G. Purvaneckienė, kuri gyvybės klausimu laikosi vaikų radimo kopūstuose teorijos, nes pagal ją tik tada gyvybė atsiranda, kai kopūstuose randamas vaikas. Ir tai ji priskiria prie didžiausių mokslinių atradimų, ką turbūt senelės kažkada mums pasakojo iki dvejų metų. Kai jau visiems yra... Net ir mūsų Europos Sąjungos žmogaus teisių deklaracijoje parašyta, kad gyvybė turi būti saugojama nuo pradėjimo, kadangi nuo tada prasideda gyvybė. Tai yra iškraipymo logika. Aš suprantu, kad stovi nemenki pinigai, arba jei fondas 10 mln. eurų skirsto per Žmogaus teisių stebėjimo institutą. Reikėtų pažiūrėti, kas juo naudojasi. Farmacijos kompanijos, kurioms reikia lyties keitimo... organizacijos, taip, iš tikrųjų stovi. Bet tas spaudimas tampa pavojingai beprecedentis.
    Neseniai Kroatijoje vyko referendumas, kai taip pat panašios orientacijos Vyriausybė nusprendė įteisinti vienalytes santuokas. Tai jų teisė pasiūlyti tokį įstatymo projektą. Bet žmonės, svarbiausia, daugiausia jaunimas, suorganizavo referendumą, surinko 700 tūkst. parašų, kad būtų priimta kita konstitucinė formuluotė. Ir žinote ką? Pasisekė tas referendumas. Bet, pasirodo, klausimas nebaigtas. Vyriausybė spaudžiama, kol neįsiteisėjo pagal procedūras priimta konstitucinė pataisa, priimti kuo greičiau sprendimą Seime įstatymo pavidalu. Tų pačių jėgų. Štai demokratijos pavyzdys. Konkretus pavyzdys, kaip veikiama, ir tas veikimas tikrai nesustos, neturėkime jokių iliuzijų, bet atskirkime melą nuo kitų visų dalykų.
    Šitos kolegės net neskaitė tos rezoliucijos. Kalbėjo apie tėvų asociacijas, mokytojų. Skaitome mes su mokytojų parašais surinktus dokumentus, kalba visiškai ką kita. Kažkas jau Popiežių pradėjo cituoti, niekada neperskaitęs turbūt nė eilutės. Ir štai yra vėl pavyzdys iš naujo mums pateikiamas kaip atradimas. Galų gale palikime juos ramybėje. Jie turi už ką savo idėjas skleisti, tegul skleidžia. Bet likusieji žmonės, visi kiti, kurie turi vadovautis ir prigimtinėmis teisėmis, turi apginti bazinę nuostatą mūsų visų - patiems auklėti vaikus ir neleisti, jeigu, mūsų manymu, tai yra žalinga, juos žaloti tokiems, kurie vadovaujasi dar vienu sovietmečio principu, kai gražiomis kitokiomis frazėmis įvyniojamas turinys, kuris mums nereikalingas.
    Kolegos, turbūt prisimenate, kai reikėdavo anksčiau nusipirkti knygą, kuri mums patikdavo, būdavo priedas pridėtas: įvairūs komunistinės partijos leidiniai šalimais to, kad būtų galima mums teisingai auklėti vaikus komunistine dvasia.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu į tribūną G. Purvaneckienę. Po to, kai pakalbės, tikrai bus galima
     G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Mielieji kolegos, aš žinoma, noriu parodyti prieš tai kalbėjusiam, kurio negaliu pavadinti, deja, gerbiamu, kad turime mes tą rezoliucijos tekstą ir tikrai jį išnagrinėjome. Iš tikrųjų man labai gaila, bet aš matau, kad net gerbiamasis A. V. Patackas, kalbėdamas apie rezoliuciją, nėra jos skaitęs. Pavyzdžiui, jis kalbėjo apie kraujomaišą. Rezoliucijoje yra pasisakoma, kad visomis griežčiausiomis priemonėmis reikia prieš kraujomaišą pasisakyti. Jis sako, kad lyg ir rezoliucija tą teigtų. Tas man rodo, kad vis dėlto nereikia, išgirdus kažkieno paistalus, paskui juos komentuoti ir kalbėti iš Seimo tribūnos.
    Aš norėčiau pasakyti dar gerbiamajai Vilijai, kad aš esu socialdemokratė ir labai didžiuojuosi ir tuo, kad, būdama socialdemokratė, esu Europos socialistų partijos narė taip pat. Aš tuo labai didžiuojuosi, taigi galite dabar karti ant manęs visus šunis. Nebuvau komuniste. Čia kaip tik šioje pusėje daugiau sėdi buvusių komunistų negu... (Balsai salėje) Taip, aš buvau komunistė? Prašom įrodyti...
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš norėčiau truputėlį dėmesio...
     G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Nedrįskit kalbėti... Nebuvau!
     PIRMININKAS. Žmogus sako savo nuomonę. Jūs jau išsakėte. Turėsite galimybę dar pasisakyti. Nekalbame visi.
     G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Dabar aš noriu pasakyti vis dėlto dėl rezoliucijos. M. Adomėnas skleidžia melą. Taip. Ir prisipažįsta. Vienas dalykas, ką aš noriu pasakyti, kad rezoliucija yra neprivaloma. Tai yra rezoliucija. (Balsai salėje: "Privaloma, privaloma!") Rezoliucija yra neprivaloma, reikia žinoti Europos teisę bent kiek, pone Gražuli. Rezoliucija yra neprivaloma! Ji tiesiog išreiškia daugumos nuomonę.
     PIRMININKAS. Petrai, nusiramink.
     G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Ji išreiškia daugumos nuomonę. Ir ne vien socialistai, bet ir pažangi Europos Parlamento dauguma balsuos už šitą rezoliuciją arba jau balsavo, kaip aš girdėjau iš gerbiamojo A. V. Patacko. Tai tą reikia taip pat žinoti.
    Ir trečias dalykas. Net ir su ponios V. Aleknaitės pataisomis mūsų rezoliucija skambėtų ganėtinai kvailai. Pradiniame variante yra tas, ko rezoliucijoje nėra. Jeigu yra nurodoma kokiame nors šaltinyje, tai tų šatinių yra tiek daug, kad čia iš viso... Mes jau kalbame apie konkrečią rezoliuciją. Tokia ji tikrai negali būti priimta, nes tai yra apsijuokimas. O su ponios Vilijos pataisa, kad kažkur buvo, kažkas buvo, rezoliucija tikrai irgi garbės mūsų Seimui nedarys.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolegos. Aš tik norėčiau į jus kreiptis, ne į jus, į visą Seimą, į visą plenarinį posėdį - šiek tiek gerbkime vienas kitą, nepaisydami to, kad mūsų nuomonės skiriasi, kiekvienas turime savo nuomonę. Per prievartą nereikia brukti savo nuomonės. Tiesiog norėtųsi, kad būtų šiek tiek ramybės, Kalėdos artėja. Jeigu kas, palinkėkite vienas kitam ramybės, ir bus viskas gerai. Tiesiog kiekvienas mes turime savo balsą ir nuspręsime be jokios įtampos. Prašom, kolege.
     D. KUODYTĖ (LSF). Prieš balsuojant aš norėčiau iš tiesų prisijungti prie kolegės G. Purvaneckienės ir tik dabar perskaičiusi šią rezoliuciją nuosekliai, aš nesuprantu, apie ką mes čia valandą diskutuojame? Kalbama net apie tokius dalykus, kad ruošiamasi vaikus ketverių metų ar tik gimusius mokytis masturbuotis. Apie ką mes šnekame? (Balsai salėje) Taigi turiu tekstą, jeigu norite, galiu pasidalinti. Viso to nėra. Mes iš tiesų jau ne pirmą kartą apsijuokiame savo tokiais svarstymais ir savo tokiomis rezoliucijomis. Tikrai kviečiu vis dėlto nusileisti truputį ant žemės.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, dėl vedimo tvarkos kalbėkite, nes dėl motyvų aš jau neleisiu kalbėti. Dėl motyvų buvo pakalbėta ir dar turėsime galimybę kalbėti už, prieš. Jūs tiesiog užsiregistruokite ir kalbėkite. O dėl vedimo tvarkos, jei ką nors aš ne taip darau, tai prašom. Po balsavimo galėsite kalbėti. Tai bus kita statutinė norma, tai yra replika po balsavimo.
    Gerbiamieji kolegos, mes labai vėluojame, šiandien yra labai daug klausimų. Tiesiog dabar vykdau kitas procedūras, kurios priklauso. Dabar vyks priėmimas pagal 184 straipsnį "Seimo sprendimai po rezoliucijos projekto svarstymo." Priimti rezoliuciją be pataisų - šis pasiūlymas negali būti priimtas, jeigu tam prieštarauja daugiau kaip viena trečioji visų Seimo narių, redaguoti rezoliucijos projektą, jeigu ji nėra priimta. Mes dabar turime galimybę išsakyti savo nuomones už ir prieš. Gerbiamasis A. Patackas dėl vedimo tvarkos? Jūs labai norite, ar ne? Gerai, prašom kalbėti, kolega.
     A. V. PATACKAS (DKF). Aš tik vieną repliką. Gerbiamoji Purvaneckiene, jūs apsirikote. Kalbėdamas apie incesto legalizavimą, aš turėjau galvoje ateitį. Šito šitoje rezoliucijoje kol kas dar nėra. Bet mes žinome, kad pradžioje būna neprivalomos rezoliucijos, o paskui jau pasidaro kaip ir privalomos. Tai yra totalitarinio liberalizmo taktika - palaipsniui šliaužiant įgyvendinti savo tikslus. Šito, prašau atidžiai klausytis, yra stenograma, šito aš nesakiau. Tai yra ateityje. Galima net kalbėti ateityje apie kitų iškrypimų legalizavimą ir t. t., bet čia jau tolesnė diskusija.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, nuomonės už, prieš. Nuomonė už - J. Varkala. Prašom, kolega.
     J. VARKALA (DKF). Manau, kad būna tekstai, būna ir potekstės, bet esu įsitikinęs, kad šita ponios E. Estrelos rezoliucija pamina ir prieštarauja biblinės kultūros žmonių teisėms. Visa Europa, to garbingo, matomo ir galingo pasaulio kultūra išaugo iš Biblijos.
    Kitas aspektas. Jonas Paulius II dar Tarybų Sąjungos laikais kalbėjo: kas Ciesoriaus - Ciesoriui, kas Dievo - Dievui. Taigi Ciesorius tvarko materialinius reikalus, o žmogus yra Dievo paveikslas ir ant jo yra triasmenio Dievo paveikslas. Dievas sukūrė ne žmogų, bet žmones, ir pirmiausia Dievas ne į žmogų panašus, bet panašus į šeimą.
    Šios europietiškos rezoliucijos užpuola šeimą, užpuola žmogų, jo esmę. Man, kaip krikščioniui, ir daugeliui krikščionių tai yra jų teisės pažeidimas auklėti savo vaikus pagal savo įsitikinimus. Religija nėra ritualai, bet religija yra ir gyvenimo būdas. Kaip tik gyvenimo būdas ir pati krikščionybė yra kelias, bet nėra kokia nors doktrina. Manau, kad išlaikėme savo žmogiškumą anos sąjungos laikais, išlaikysime ir šios. Galbūt apginsime ją nuo tų pražūtingų siekių, kurie kėsinasi į žmogaus esmę. Ačiū.
     PIRMININKAS. Nuomonė prieš - M. A. Pavilionienė.
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Labai ačiū. Kviečiu balsuoti prieš P. Gražulio rezoliuciją, kuri yra tamsuoliška ir kupina netiesos. Ne vien Europos socialistai ragina pripažinti lytines ir reprodukcines teises, o išprusę europiečiai, Europos Parlamento nariai, kurie pripažįsta moters ir žmogaus teises. E. Estrelos rezoliucija negriauna jokių nacionalinės šeimos tradicijų. Atvirkščiai, ji ragina vyrus ir moteris atsakingai rengtis šeimos gyvenimui. Todėl kviečiu nepasiduoti P. Gražulio šantažui ir konservatorių klyksmams, nes pono P. Gražulio rezoliucija yra niekinė.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė už - A. V. Patackas.
     A. V. PATACKAS (DKF). Aš norėčiau paklausti, kokią teisę turite manyti, kad esate pažangūs? Atvirkščiai, grįžtate atgal, esate atžangūs, o ne pažangūs. Kokią teisę jūs turite kalbėti apie išprususią Europą? Išprususi Europa yra ta, kuri turi sveiko proto. O jūs sveiko proto kontrolę esate praradę, jumis kalba visokie sodomistiniai instinktai ir t. t. Gerbiamieji atžangiečiai, būkite savo vietoje.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė prieš - B. Vėsaitė.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, išgirdau labai daug įdomių kalbų, piešiami apokalipsiniai, Sodomos ir Gomoros vaizdai. Pasak V. Aleknaitės, rusai puola visais frontais netgi rengdami rezoliucijas Europos Parlamentui. Tiesiog geriau net nesugalvosi.
    Kolegos, galbūt imkimės rimto darbo, kas tikrai rūpi Lietuvos žmonėms. Mes labai mažai kalbame apie biudžetą, labai mažai kalbame apie energetiką, o skiriame laiko tuštiems dalykams. Ta rezoliucija vis tiek bus priimta ir, tiesą sakant, bus patariamasis dokumentas visoms Europos Sąjungos valstybėms. Taigi aš siūlau balsuoti prieš ir siūlau dar kartą Lietuvai neapsijuokti.
     PIRMININKAS. V. Aleknaitė-Abramikienė - nuomonė už.
     V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju. Pirmiausia noriu pasakyti, kad jeigu B. Vėsaitė nekalbėtų netiesos, tai ji nebūtų savimi. Aš nesakiau, kad rusai puola, aš tik sakiau, kad Rytų partnerystės kontekste tokios rezoliucijos, kokia pasiūlyta E. Estrelos, duoda labai daug šansų Kremliui pasipriešinti tų šalių norui integruotis į Europos Sąjungą, nes užtenka vieno tokio absurdiško dokumento, iš kurio dabar apdairiai po pirmojo svarstymo išbrauktas atviras raginimas dėl kūdikių nuo nulio iki ketverių metų masturbacijos. Aš tą tekstą turiu ir tuoj kolegoms išdalinsiu, taip, kaip COSAC'o metu tą padariau. Jeigu tai yra išbraukta, tai esmė nedingsta.
    Aš manau, šiandien mūsų Seimas laiko moralės egzaminą savo piliečių akyse. Mūsų piliečiai nėra kvaili. Jeigu dar kas negavo, jie tikrai gaus, aš asmeniškai pasirūpinsiu, kad kuo plačiau būtų paskleistas tas turinys, kuris tiesiog pribloškė netgi visai nereligingus, ponia Aušrine, Europos piliečius. Jie pagalvojo, ar kas nors išėjo iš proto šiame Europos Parlamente, ar kas nors išėjo iš proto Europoje, kad siūlo tokius dalykus?
    Nužengta truputį per daug. Patys šios rezoliucijos autoriai Europos Parlamente suprato, kad jie per daug atskleidė kortas, jie nepakankamai buvo veidmainiški ir parodė, ko iš tikrųjų siekia. Jie siekia ištvirkinti mūsų jaunimą. Koks šito viso tikslas, kas už to stovi, aš nežinau, tačiau Lietuvos piliečiai šiandienos balsavimą tikrai įsidėmės. Man visai nesvarbu, aš ne visuomet P. Gražuliui pritariu dėl jo kitų veiksmų, bet šiandien mes vienijamės dėl kur kas aukštesnių ir svarbesnių dalykų. Aš siūlau visiems...
     PIRMININKAS. Gerbiamoji kolege, jūsų laikas baigėsi.
     V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). ...pritarti šiai rezoliucijai, bent jau mūsų tautos savigarba bus išsaugota.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, gerbkime vieni kitus, kalbėkime tiek, kiek kiekvienam priklauso. Nuomonė prieš - G. Purvaneckienė. Prašom.
     G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Aš kalbėsiu trumpiau ir sutaupysiu laiko. Aš noriu dar kartą pakviesti neapsijuokti, nerašyti rezoliucijoje to, ko nėra, nes iš tikrųjų mes turėsime tik gėdą.
    Antras dalykas. Aš siūlyčiau, kad tos rezoliucijos, kai ji bus priimta, tekstas būtų išplatintas taip, kad visi Lietuvos žmonės žinotų, koks tas tekstas yra, o ne kaip jį išverčia, nesvarbu, kas nors iš konservatorių ar P. Gražulis.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė už - P. Urbšys.
     P. URBŠYS (MSNG). Norėčiau pacituoti E. Estrelos rezoliucijos 44 straipsnio ištrauką. "Ragina valstybes nares teikti paaugliams palankias lytines ir reprodukcines sveikatos paslaugas ir kad jos būtų prieinamos be tėvų ar globėjų sutikimo." Ši citata yra tiksli. Man atrodo, visi sutiksime, kad lytinė tapatybė yra neatsiejama nuo vertybinės žmogaus tapatybės. Šita rezoliucija nori nušalinti tėvus nuo vaikų auklėjimo, nuo vaikų lytinio švietimo. Jeigu mes manome, kad tai yra normalu, balsuokime prieš siūlomą projektą.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė prieš - R. Žilinskas. Rokai, ar įdėjote kortelę?
     R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Dovanokite, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Mielieji kolegos, visi mes turime lytį, o savo lytiškumą pradedame suvokti gana anksti. Jeigu tuo metu mes negausime atsakymų į mums kylančius klausimus, mes užaugsime traumuotos asmenybės, traumuotos kitų arba susitraumavusios pačios. Manau, kad iš tos traumos ir kyla tokios paranojos, kaip kad mūsų dabar svarstoma rezoliucija. Man atrodo, kad ne Europa išprotėjo, o mes truputį esame ne viso proto leisdamiesi į tokias diskusijas dėl to, kas, atrodo, turėtų būti savaime suprantama. Todėl raginu jus dar kartą gerai pamąstyti ir nebalsuoti už šią rezoliuciją. Dėkoju.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kolegos, mes išgirdome keturias nuomones už, keturias nuomones prieš svarstant šią Seimo rezoliuciją. Turime galimybę apsispręsti balsuodami. Kas už tai, kad priimtume rezoliuciją be pataisų, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šios rezoliucijos priėmimas

    Gerbiamieji kolegos, balsavimo rezultatai: už - 66, prieš - 14, susilaikė 8. Taigi rezoliucijai yra pritarta. Rezoliucija balsų dauguma yra priimta. (Gongas)
    Repliką po balsavimo - P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš nuoširdžiai dėkoju, kad buvo pritarta šiai rezoliucijai. Iš tikro pritariu Vilijai, kai liečiami aukštesni ir vertybiniai dalykai, nepaisydami skirtumų tam tikrais klausimais, mes peržengiame per save ir sutariame, tai tik sveikintinas dalykas.
    Norėčiau dar pasakyti, kad visame šios rezoliucijos tekste, paimkime 49 straipsnį, rašome: primygtinai ragina valstybės...
     PIRMININKAS. Baigiame, baigiame.
     P. GRAŽULIS (TTF). Aš noriu pabrėžti: primygtinai ragina valstybes. 50 straipsnis: primena valstybėms narėms, kad jos privalo užtikrinti. Ir nuolat reikalaujama, kad vykdytų šitą rezoliuciją imperatyvia tvarka. Perskaitykite šitą rezoliuciją, jus tai nustebins. Tai yra diktatūra: prievarta atiduoti savo vaikus, kaip sako, moraliniam tvirkinimui.

13.20 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl 2007 metų Nacionalinėje energetikos strategijoje suformuluotų siekių įgyvendinimo rezultatų įvertinimo ir situacijos energetikos sektoriuje išsiaiškinimo sudarymo" 4 straipsnio papildymo ir 5 straipsnio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1314 (pateikimo tęsinys)

     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, šiek tiek tylos, jeigu galima. Grįžtame prie pagal rytinę darbotvarkę numatyto klausimo, kurį mes turime priimti. Darbotvarkės 1-4 klausimas. Buvo paskelbta 30 minučių pertrauka. Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl 2007 metų Nacionalinėje energetikos strategijoje suformuluotų siekių įgyvendinimo rezultatų įvertinimo ir situacijos energetikos sektoriuje išsiaiškinimo sudarymo" 4 straipsnio papildymo ir 5 straipsnio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1314. Pranešėjas - gerbiamasis A. Skardžius. Prašom, kolega.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, bandysiu būti labai lakoniškas. Daugelis komisijos narių pateikė siūlymą papildyti nutarimo projektą, kuriuo komisijai buvo pavesta išnagrinėti 17 klausimų, naujais keturiais klausimais, todėl prašau pratęsti jos darbą.
    Kodėl buvo atsižvelgta į gerbiamojo Generalinės prokuratūros prokuroro K. Vagnerio, kuris dalyvavo komisijoje, išsakytus nuogąstavimus, kad, užuot plėtusi tyrimą, Generalinė prokuratūra bando jį siaurinti, bando perduoti apygardos prokuratūrai tirti? Ir štai mes energetikoje sektoriuje, kurį visos partijos laikome valstybiniu prioritetu, ekonominio saugumo, nacionalinio saugumo prioritetu... staiga niekam neįdomu - nei Valstybės kontrolei, nei Viešųjų pirkimų tarnybai, nei Generalinei prokuratūrai. Na, energetika - toks sektorius, o čia vis dėlto ir mūsų pramonės gyvybingumas, ir mūsų tų pačių pensininkų išlaidos mokant sąskaitas už dujas ir elektrą. Todėl manau, kad išties reikia prokuratūrai palaikymo.
    Aš tokio dalyko turbūt per visą nepriklausomybės laikotarpį nesu matęs, kai Generalinės prokuratūros prokurorai, negaudami prašomų dokumentų iš energetikos įmonių, ateina į Seimo (ir ne vieną kartą!) specialiąją raštinę susipažinti su dokumentais, kurių negalėjo išsireikalauti. Tai apie ką kalbame, gerbiamieji? Vien dėl tos priežasties aš sutikčiau su gerbiamosios R. Juknevičienės siūlymu, kuris pateiktas, kad iš tiesų reikėtų pratęsti iki 2016 m. spalio 1 d. Vien dėl tos priežasties, kad prokuroras, negaudamas prašomų dokumentų, ateitų į Seimo specialiąją raštinę pasiskaityti, kad galėtų priimti sprendimą. Aš būsiu lakoniškas. Pasirengęs atsakyti į klausimus. Ačiū.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, nori paklausti nemažai Seimo narių. Pirmoji klausia kolegė B. Vėsaitė. Prašom.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamasis kolega, pritariu jūsų nuomonei, kad reikia pratęsti komisijos darbą, ką išklausėme, ką apsisprendėme išklausę prokuroro. Ar jūs turite daugiau argumentų, kodėl komisijos darbas turėtų būti pratęstas dar?
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji kolege. Išties yra pasiūlyti keturi klausimai. Visų pirma yra tai, kad jau turime susitarimo tarp elektros perdavimo operatorių pasekmes, tai yra, Šiaurės šalių elektros biržai pradėjus veikti ir Latvijai tapus jo nare, nuo šių metų birželio mėn. iki spalio mėn. perdavimo operatoriai patyrė 50 mln. Lt nuostolių. Iki metų galo galbūt bus ir 100. Bet dar didesnė bėda, kad dėl anksčiau priimtų sprendimų perdavimo operatoriams atsirado problema ir jie nebesudaro 2014 metams ilgalaikių sutarčių su pramonės įmonėmis, bijodami patirti nuostolių. Vienas dalykas.
    Antras labai svarbus dalykas. Atliekant tyrimą Visagino atominėje elektrinėje prokurorų buvo pastebėta, kad tie patys žmonės, tos pačios bendrovės, tie patys veikiantys asmenys paplitę per kitas energetikos įmones. Galėčiau vardinti jau šiandien pavardėmis, bet leiskite, kolegos, pratęsti darbą, turėsime aiškesnį vaizdą. Visiems priminsiu, 250 ir daugiau mln. yra iššvaistyta, matyti piktnaudžiavimo, šališkumo ir visų kitų požymių, kuriuos dabar bandoma slopinti.
    Pats įdomiausias dalykas turbūt reforma. Reforma, kuri vyko energetikos sektoriuje 2010-2011 metais, kuri vyko be teisės aktų, be Vyriausybės nutarimo, nepatvirtinti tikslai ir programa, reformą vykdė privačios bendrovės, rengė ją, vykdė derindamos greičiausia vien tik su vienu ministru. Tai štai įmonės buvo jungiamos, dalinamos, turtas atskiriamas, sujungiamas. Kokia padaryta žala valstybei, niekas nesirengia tirti. Gal dėl to, kad ponas Švedas buvo įmonės vadovas...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Artūrai, truputėlį trumpinkite atsakymus. Jeigu galima, atsakymus trumpiau, mes greičiau viską baigtume.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Labai platus klausimas kolegės buvo.
     PIRMININKAS. Aišku. Klausia K. Masiulis. Minutė - klausti, dvi minutės - atsakyti.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerai, supratau.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš ilgai svarsčiau. Gal jūs turite atsakymą, kam vis dėlto reikia pratęsti komisijos darbą? Jūs čia aiškinate apie kažkokius neatskleistus dalykus, o aš manau, kad paprasčiausia čia yra tam tikra klasta atsikratyti jūsų, kad jūs dirbtumėte komisijoje ir netrukdytumėte komiteto ar kitų institucijų veiklos. Žinote, iš tikro, atrodo, ta klasta yra sėkminga.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū. Kas gali su jumis ginčytis, gerbiamasis kolega?
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia E. Gentvilas.
     E. GENTVILAS (LSF). Ačiū. Iš tikrųjų nežinau, kodėl reikia pratęsti, kadangi klausimų, kuriuos jūs siūlote svarstyti kaip naujai iškilusius, gali būti begalė. Jie galėtų būti ir tokie: kodėl V. Ševaldinas pasirašė sutartį su "Nukem"? Ar turėjo įgaliojimus? Kodėl Z. Balčyčio Susisiekimo ministerija S. Trečekauskui pardavė betoninį stulpą, paskui S. Trečekauską paėmė į savo patarėjus ir t. t.? Čia yra begalė klausimų, kurių niekada neužbaigsi. Aš kažkada juokaudamas siūliau šitą komisiją steigti iki kadencijos pabaigos. Ir galiu garantuoti - visų energetikos klausimų paslapčių ir labirintų neišspręstume. Tai neįmanoma baigti. Ar sutiktumėte, kad yra pateiktas Seimo nurodymas mums septyniolika klausimų išnagrinėti, tuo ir užbaikime, nes priešingu atveju nersime į džiungles, labirintus ir niekada nieko nebaigsime?
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Kolega, išties suprantu jūsų norą baigti šios komisijos darbą ir apsiriboti, sakykime, tais klausimais, kurie pateikti. Bet aš matau ir mano kolegos mato, kad yra labai svarbūs būtent šie teikiami keturi klausimai. Jeigu jūs nesutinkate, aš manau, komisijos darbo metu mes galėsime atskleisti turinį, ir jūs matysite, kad verta buvo dar padirbėti mėnesį, kitą.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega D. Kreivys. Nėra. Gerbiamoji R. Juknevičienė.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, ačiū, kad pritarėte mano pasiūlymui iš karto pratęsti komisijos darbą taip, kaip ir buvo manyta, kai ji buvo sudaryta, iki 2016 m. spalio mėnesio. Ir dar prieš kiekvienus rinkimus pastatyti jus į tribūną, kad galėtumėte teikti tarpines ataskaitas apie tai, kiek blogo pridarė A. Kubiliaus Vyriausybė energetikoje.
    Bet mano klausimas dar yra ir toks. Ar tai, kad jūs sugalvojote pratęsti komisijos darbą ir kad staiga atsirado K. Vagneris, nėra priežastis to, kad jis yra vienas artimiausių A. Paulausko, buvusio prokuroro, bendražygių, ir tai yra žmogus, kuris iš esmės buvo visiškai sustabdęs Sausio 13-osios bylos tyrimą? Ar tai nėra Prezidento rinkimų kampanijos dalis, būtent pagalba A. Paulauskui, kad jis per K. Vagnerį galėtų tą savo ir per jus konkrečiai kaip žmogų, kuris yra labai artimas A. Paulauskui per buvusią partiją, kad jūs galėtumėte šitą purviną propagandą kartu su visokiom rūtom nevzorovom per Lietuvos televiziją skleisti?
     PIRMININKAS. Laikas!
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Išties, kolege, jūsų klausimas yra labai įdomus, net nebūčiau susimąstęs, kadangi jūs pati, dalyvaudama posėdyje, girdėjote, kokius klausimus ir kokias problemas pristatė gerbiamas Generalinės prokuratūros prokuroras. Apie tai išties nebuvo užsiminta, kad, na, jam teko... Aš net nežinau, kokiu laikotarpiu jis dirbo. Aš manau, išvedžioti galima iki begalybės, kaip sakė gerbiamasis Eugenijus.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega S. Jovaiša.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, kaip būtų, jeigu dabar šitų keturių papildomų klausimų nebūtų atsiradę? Ar jūs, jau vieną kartą gavęs pratęsimą komisijai dirbti, turėtumėte konkrečių duomenų, ne tiktai kažkokius štai pasakojimus, kad tas buvo su tuo susitikęs, tas kažko nepadarė? Jeigu šiandien reikėtų padėti tašką, ar jūs jau galėtumėte kokią nors kaltinamąją medžiagą turėti? Ar būtų galbūt galimybė pamatyti štai tokią tarpinę medžiagą? Ir tada būtumėm galvoję, ar jos užtenka, ar čia reikia dar pratęsti, nes tų klausimų iš tikrųjų, kaip kolegos šneka, gali atsirasti begalybė. Jūs turbūt suprasite, kad aš čia iš viso prie to reikalo niekada nebuvau, bet man toks tempimas taip pat atrodo šiek tiek keistai. Ačiū.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, kolega. Aš jums asmeniškai galėčiau pristatyti tuos tarpinius atsakymus. Galiu, jeigu pirmininkas leistų, čia iš tribūnos, bet mūsų Statutas nenumato tokio dalyko - tarpinių ataskaitų. Išties būtų labai prasminga, jeigu ateityje Statutas būtų pataisytas.
    Aš galėčiau minėti konkrečias datas, kada kas buvo daroma, ir buvo daroma be teisės aktų. Štai kur buvo problema, o tai buvo daroma su mūsų visų turtu, su energetikos įmonėmis, užuot įgyvendinus trečiąjį paketą, kuo buvo dengiama visa energetikos sektoriaus pertvarka. Tikslas nebuvo pasiektas, tiktai 2013 m., t. y. šių metų, spalio mėnesį, Europos Komisijai naujasis premjeras atsiskaitė ir energetikos ministras, kad štai operatoriaus atskyrimas yra jau įvykdytas. O kas atsitiko anuo laikotarpiu, 2009-2012 m. laikotarpiu? Skaidė, skaidė, pagrindinis tikslas buvo (...) sukūrė ketvirtąjį bloką, t. y. kas nenumatyta jokios energetikos pertvarkos, jokių ES reikalavimų, tai yra paslaugų bloką, kuris nepavaldus Kainų ir energetikos komisijai, kuris gali viešuosius pirkimus daryti, na, pirkimus daryti be viešųjų pirkimų procedūros, bet už jų išleistą kiekvieną litą susimokame mes, elektros energijos vartotojai. Tai štai koks buvo rezultatas.
    O kas įdomiausia, tų privačių kompanijų, kurios ir rengė, ir įgyvendino tą pertvarką be teisės aktų, net be Vyriausybės nutarimų, dėka mes matome, kad jas buvo planuojama, tą ketvirtąjį bloką privatizuoti. Aiškiai juodu ant balto parašyta: užsienio įmonėms parduoti tą bloką, kurios turi patirties šiame sektoriuje. Tai čia ne kriminalas, gerbiamasis kolega? Aš manau, kad taip. O tą turi ištirti ne tik Seimo komisija, kuri tikrai nieko nesurakins, neišneš iš salės ar neišveš iš čia, tą turi daryti prokuratūra, o prokuratūra, kaip matote, yra gniuždoma. Tai vien dėl to reikia komisijos darbą bent pratęsti, kad prokuroras baigtų darbą.
     PIRMININKAS. Dėkoju A. Skardžiui. Baigėsi laikas klausti ir atsakyti. Judame toliau į priekį. Viena nuomonė už, viena nuomonė prieš. Nuomonė už - B. Vėsaitė. Prašom, kolege.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, tai, ką atskleidė prokuroras, be abejo, vyniojamas kamuolys iki paties centro, ir tikrai norėtume sužinoti būtent tuos žmones, kurie buvo būtent prie 280 mln. išleidimo, iš kurių 80 mln. buvo neteisėtai pagal teisės aktus išleista. Tai kodėl nepratęsti? Mes visi pasisakome už skaidrumą, juo labiau Konservatorių frakcijos nariai, juo labiau Lietuvos Respublikos Prezidentė. Tai išsklaidykime šitas abejones, jeigu komisijos nariai klysta. Siūlau pratęsti komisijos darbą, kad iš tikrųjų, na, tiesa išryškėtų. Jeigu komisijos nariai klysta, tai kodėl dabar priešinamės?
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolege. Nuomonė prieš - K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, teko įvairiose komisijose dalyvauti, ne vienoje, o keliolikoje turbūt jau jų teko dalyvauti. Dar tokios komisijos nemačiau. Ypač mane stebina pirmininko pirmininkavimas, jo komisijos darbo vedimo tvarka. Na, aš tuoj pacituosiu tokius jo žodžius, retoriką, tarkim: "užtilk, buratine", "išeikite į koridorių, ten klausinėkite", "duosiu į sprandą". Čia yra jo, kaip pirmininko, retorika. Tai šitaip yra pirmininkaujama šitai komisijai. Aš suprantu, kad jeigu šitą žmogų eliminavo iš Energetikos komiteto, ir jis dabar nukreipia savo tokią erudiciją ir elgesio energiją į šitą komisiją, tai galbūt ir išspręstas koks nors klausimas gana gudriai. Tačiau kodėl reikia kankintis žmonėms, kodėl reikia, tarkim, man kankintis ir kitiems klausant po keturias valandas trunkančias jo replikas, kai jis vienas klausinėja, kitiems žodžio neduoda, kai jis varo laukan ir neleidžia paklausti, ir t. t.? Šita komisija yra vieno žmogaus saviraiškos instrumentas galvojant, kad duos didelę pridedamąją viešųjų ryšių naudą. Na, pasigailėkite iš tikro. Ir aš sakau, pasigailėkite ne tiktai opozicijos narių, kurie ten yra, mes gaištame laiką, bet pasigailėkite apskritai. Tai jeigu norite ką nors apjuodinti, na, susirinkite, apjuodinkite, ir viskas. Na, patapšnojote ir gana. Ir dirbkime toliau, artėja rinkimai, patapšnokite dar labiau, ir viskas.
     PIRMININKAS. Laikas, kolega, jūsų baigėsi. Ačiū. Buvo išsakytos nuomonės už, prieš. Dabar situacija tokia, kad reikia balsuoti po pateikimo, o po to apsispręsime, nes yra... Toliau apsispręsime. Taip. Tai kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume nutarimo projektui Nr. XIIP-1314, balsuojate už, kas kitaip manote, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavimo rezultatai: už - 58, prieš - 27, susilaikė 4. Taigi po pateikimo šiam nutarimo projektui yra pritarta.
    Taigi, gerbiamieji kolegos, Pirmininkė siūlo ypatingos skubos tvarką. Ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galime pritarti bendru sutarimu. (Balsai salėje) Negalime. Na, tai balsuojame, jeigu negalime. Taip. Kas už tai, kad šį nutarimo projektą svarstytume ypatingos skubos tvarka, balsuojate už, kas kitaip manote, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Taigi, gerbiamieji kolegos, už - 58, prieš - 28, susilaikė 3. Taigi yra pritarta ypatingai skubai. Dabar, gerbiamieji kolegos, mes turime apsispręsti, kadangi priėmimą galima daryti po trijų valandų, bet galime daryti ir iš karto, jeigu Seimo plenarinis posėdis sutinka. (Balsai salėje)
    Mes prie priėmimo iš karto galime eiti, nebūtinas svarstymas. Mes prie priėmimo iš karto galime eiti. Tiesiog nėra tokios Statuto normos. Jeigu mes visi pritartume, galėtume dabar priimti, bet mes visi nepritariame. Reikia trijų valandų. Nieko nepadarysi! Viskas. Tokia Statuto norma. Aš tikrai susipažinau.
    Repliką tai tikrai galima.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Man labai keista klausyti gerbiamojo K. Masiulio išvedžiojimų, nes yra ne tik stenogramos, bet yra ir garso įrašai. Gerbiamieji kolegos, kadangi posėdžiai uždari, visi galite pasiklausyti, nuėję pas gerbiamąją D. Malikėnaitę į spec. raštinę, garso įrašų. Tada pamatysite, kas sako tiesą, kas meluoja. Praėjusį kartą girdėjome išties labai... Kas nori, taiko sau visokias pravardes, kas nori, iš to darosi viešuosius ryšius, iš karto transliuodami savo frakcijos viešųjų ryšių atstovams, į internetą įdėdami nuotraukas iš posėdžių. Taip, tai yra gerbiamasis K. Masiulis, gerbiamoji R. Juknevičienė. Aš suprantu, jums labai skaudu dėl premjero, dėl A. Kubiliaus, bet būkite padorūs, elkitės padoriai, nebūkite chamai.
     PIRMININKAS. Replika po balsavimo - A. Paulauskas. Prašom.
     A. PAULAUSKAS (DPF). Gerbiamasis pirmininke, noriu atsakyti kolegei R. Juknevičienei, kuri čia bando susieti sunkiai protu suvokiamus ir susiejamus dalykus - K. Vagnerį, Prezidento rinkimus, A. Paulauską, aferas energetikos sektoriuje. Kiek turi žmogus turėti pykčio arba kiek ten turi būti padaryta įvairiausių pažeidimų, kad šitaip visiškai būtų nesiskaitoma nei su logika, nei su etika ir kalbama tokius dalykus? Noriu pasakyti, kad K. Vagneris niekada netyrė Sausio 13-osios bylos, todėl jis niekada jos negalėjo vilkinti.
    Antra. 1996-1997 m., kai konservatoriai buvo valdžioje, buvo prašoma priimti įstatymą, kuris leistų teisti už akių. Jie per visą kadenciją to nesugebėjo padaryti, nes tada buvo svarbiau "Mažeikių naftą" parduoti, "Telekomą" ir kitus objektus. Šiandien, man atrodo, čia yra baimės jausmas, kuris juos apėmęs, ir niekaip negali jo suvaldyti.
     PIRMININKAS. E. Gentvilas - replika po balsavimo. Prašom.
     E. GENTVILAS (LSF). Gerbiamasis Skardžiau, kai balsuosime popiet dėl pratęsimo, aš pažadu balsuoti už su viena sąlyga, jeigu jūs su manimi nesielgsite taip, kaip elgiatės su kitais kolegomis - nevadinsite buratinu, nesiūlysite į sprandą, nereikalausite eiti už durų ir svarstyti klausimus. Jeigu pažadate, aš balsuosiu už komisijos darbo pratęsimą.
     PIRMININKAS. Profesorė V. M. Čigriejienė. Prašom.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis Skardžiau, linkiu patobulinti lietuvių kalbos žinias ir Seime nevartoti žodžio "chamas". Tai yra neetiška, ir jūs žinokite, kur esate, ar statybos aikštelėje, ar Seime. Siūlau daryti išvadas ir šitaip nerėkti prie mikrofono, nes klausos aparatūra mums sutriks.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis ministras.
     V. MAZURONIS (TTF). Labai ačiū. Mielieji kolegos, aš tikrai ir taip galvoju, ir taip, bet man atrodytų, o kas čia blogo, jeigu tyrimas ilgiau tęsis? Jeigu ten yra santykiai blogi, iš tikrųjų juos reikia padaryti. Jeigu pirmininkas grubiai ar kaip pirmininkauja, susitarkime. Bet man atrodo, tas tyrimas - kas čia blogo... lyg ir atrodė, bet aš atvirai pasakysiu: kada išgirdau K. Masiulio tokį gailų prašymą - pasigailėkite, supratau, kad kažką slepia. Pratęskime!
     PIRMININKAS. K. Masiulis. Prašom.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Žinot, kiekvienas supranta pagal savo sugedimą. Aš nekomentuosiu jūsų.
    O A. Skardžiui vis dėlto noriu pasakyti. Chamas buvo toks biblinis personažas, ir jūs elgiatės būtent taip, kaip tas biblinis personažas. Aš čia pacitavau tik vieno posėdžio jo žodyno perlus. Duodu nukirsti dešinę ranką, faktiškai nukirsti, jeigu tik norite, jeigu šitų žodžių nebuvo. Ir nereikia kalbėti, svaidytis, kad čia melas ar dar kas nors. Tai yra tik vieno vienintelio posėdžio perlai, kuriuos pats užsirašiau, stenografavau. Ir dar žmogus meluoja, kad kažkokias nuotraukas kažkur dėlioju. Ne. O šituos chamizmus tai paskleidžiau.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, kažkaip pabandykime truputėlį sutrumpinti savo replikas. K. Daukšys, po to - gerbiamasis A. Sysas.
     K. DAUKŠYS (DPF). Aš norėjau pasiūlyti. Aš suprantu, kad visi čia mes Biblijos žinovai ir vienas kitą galime išvadinti kaip norime, bet realiai komisijos darbą reikėtų pratęsti, nesivadinti visaip. Klaidų padaryta, matyt, visų pusių yra. Tiesiog reikia ištirti, kad ateityje tokių dalykų nepasikartotų. Ir viskas.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis A. Sysas.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Aš noriu padėti tiems, kurie čia ginčijosi. Atsiverskite (visi kompiuterizuoti) Lietuvių kalbos žodyną. Pirmoji reikšmė - nekultūringas, šiurkštus, storžievis žmogus. Antroji reikšmė - žemesnės klasės žmogus, paprastai valstietis, baudžiauninkas, mužikas, prasčiokas. Bajorų kalboje: "Jie, ponai, nemyli lietuvninkų, prastų žmonių, darbininkų, chamais anuos jie vadina." Strazdelis. (Juokas salėje)
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Artūrai, jau paskutinė replika, gerai?
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Labai trumpai. Kolegos, tas melas nesibaigs niekada, nes posėdžiai yra uždari. Prašau viešai Etikos ir procedūrų komisijoje išklausyti garso įrašus. Tada pamatysime, kas ką kalbėjo, kas kaip elgėsi, kas kokius pravardžiavimus... Jūs, gerbiamoji Rasa ir gerbiamasis Kęstuti, ką jūs kalbėjote? Dabar jūs apsimetate šventuoliais. Gerbiamoji daktare, jūs nepatingėkite, nueikite, pasiklausykite jų žodžių. Nė vieno klausimo - vien kaltinimai, etikečių klijavimas ir šiurkščiausi žodžiai. Jokio mandagumo šitų kolegų leksikone. Pridėčiau dar ir A. Kubilių prie jų. Aišku, man gaila, kad E. Gentvilas čia taip klausiamąja forma uždavė. Tikrai, kolega, vienintelis, kuris iš opozicijos elgiatės padoriai. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, noriu jums priminti, kad šį nutarimo projektą priimsime 16.40 val. - po trijų valandų. Visi suinteresuoti ir kurie nori balsuoti už šitą nutarimo projektą, prašom rinktis į salę, būtinai būti salėje.

13.46 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Vyto Miliaus paskyrimo Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo teisėju" projektas Nr. XIIP-993(2) (svarstymas ir priėmimas)

    Mes žiūrime į laiką ir kurį klausimą?.. 1-15 klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Vyto Miliaus paskyrimo Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo teisėju" projektas Nr. XIIP-993. Pranešėjas - gerbiamasis J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas. Galbūt gerbiamasis S. Šedbaras galėtų jį pavaduoti? Dėl V. Miliaus paskyrimo Konstitucinio Teismo teisėju. Projektas Nr. XIIP-993.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Komitetas šį klausimą svarstė 2013 m. spalio 16 d. ir bendru sutarimu pritarė ir kandidatūrai, ir nutarimo projektui.
     PIRMININKAS. Kaip suprantu, niekas nenori kalbėti. Nėra norinčių kalbėti. Taip? Nėra.
    Taigi turime pasitvirtinti slapto balsavimo biuletenį. Tai įprastas biuletenis, kokių jūs tikriausiai ne vieną jau matėte eidami balsuoti slaptu balsavimu: už, prieš ir susilaikoma. Ten, protokolo apačioje, yra padarytas paaiškinimas, kaip reikia balsuoti. Tiesiog paliekate tą langelį neužbrauktą, kokią jūs turite nuomonę.
    Galime patvirtinti bendru sutarimu šitą balsavimo protokolą? Protokolas patvirtintas bendru sutarimu.
    Dabar dar kartą mums priminkite, kas yra balsų skaičiavimo komisijos nariai, nes mes buvome paskelbę, bet dabar galbūt pasistengsime pakartoti, dar kartą priminti.
    Gerbiamieji kolegos, primenu balsų skaičiavimo grupę: R. Ačas (Mišri Seimo narių grupė), K. Glaveckas (Liberalų sąjūdžio frakcija), D. Jankauskas (Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija), M. Mackevič (Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcija), A. Mazuronis (frakcija "Tvarka ir teisingumas"), A. Palionis (Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija), R. Sargūnas (Darbo partijos frakcija) ir J. Varkala (frakcija "Drąsos kelias"). Balsavimo pradžia - 14 val., balsavimo pabaiga - 14.25 val.
    Dabar toliau tęsime posėdį. Iki 14 val. vyks posėdis, o po to jūs turėsite galimybę nueiti balsuoti ir šiek tiek pailsėti. Manau, mes priimsime sprendimą padaryti nedidelę pertrauką. Dabar grįžtame prie darbotvarkės.

13.50 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 26, 4311, 522, 1241, 129, 1302, 18916, 222, 2591, 2602, 269, 320 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-2920(4) (priėmimas)

    Gerbiamieji kolegos, darbotvarkės 1-6 klausimas - Administracinių teisės pažeidimų kodekso 26, 4311, 522, 1241, 129, 1302, 18916, 222, 2591, 2602, 269, 320 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-2920(4). Pranešėjas - J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Pataisų nėra. Priėmimas pastraipsniui.
    Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra? Priimame bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra? Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra? Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 4 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra? Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 5 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra? Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 6 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra? Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 7 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra? Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 8 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra? Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 9 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra? Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 10 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra? Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 11 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra? Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 12 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra? Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 13 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra? Galime priimti bendru sutarimu? 13 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
    Taigi įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui yra baigtas. Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra.
    Kolegos, balsuojame. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-2920, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 69, prieš nėra, susilaikė 3. Įstatymas (projektas Nr. XIP-2920) yra priimtas. (Gongas)

13.52 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 425, 426 straipsniais ir 224, 239, 2394, 2411, 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1022(2)ES (svarstymas ir priėmimas)

    Darbotvarkės 1-7 klausimas - Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 425, 426 straipsniais ir 224, 239, 2394, 2411, 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1022(2)ES. Svarstymas. Pranešėjas pagal protokolą turėtų būti V. Gapšys, bet aš nematau salėje V. Gapšio. Galbūt S. Šedbaras pavaduotų savo kolegą? Svarstymas.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Komitetas šį projektą svarstė gruodžio 4 d. ir bendru sutarimu už pritarė komiteto patobulintam įstatymo projektui.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Jūs išgirdote komiteto nuomonę. Norinčių paklausti nėra. Norinčių kalbėti už, prieš dėl šio įstatymo projekto nėra. Gal po svarstymo galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Atrodo, nuomonės gana vienodos. (Balsai salėje)
    Konstatuoju, kad Pirmininkė siūlo ypatingą skubą. Ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Aš matau, kad nuomonės gana vienodos svarstant šį įstatymo projektą. Taigi ypatingai skubai pritarta bendru sutarimu.
    Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 4 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 5 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 6 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 7 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 8 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 9 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
    Įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui yra baigtas. Norinčių kalbėti už, prieš nėra.
    Gerbiamieji kolegos, kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-1022(2), balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Už - 65, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Bet neturime mes reikiamo Seimo narių skaičiaus, kad galėtume priimti šį įstatymo projektą.
    Repliką po balsavimo - gerbiamasis P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, noriu pranešti džiugią naujieną - Europos Parlamentas, deja, tik 7 balsų persvara, atmetė E. Estrelos rezoliuciją. (Plojimai) Aš manau, kad ir mes prie to prisidėjome. Dar kartą sveikinu ir dėkoju visiems, kurie balsavote už šią rezoliuciją.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, galbūt pabandome, ar mes turime pakankamai potencialo, kad galėtume 71 balsą surinkti. Pabandome dar kartą priimti. Priėmimas, gerbiamasis Algimantai, čia yra priėmimas. Pabandome dar kartą. Dar kartą registruojamės ir balsuojame. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-1022(2), balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. Gerbiamieji kolegos, balsuojame dar kartą. Jeigu nebus reikiamo balsų skaičiaus, judėsime toliau. Kolegos, visų prašau balsuoti ir išreikšti savo nuomonę. Gerbiamieji kolegos, greičiau, jeigu galima, balsuokite! Čia gana aiškus klausimas, nedaug balsų trūksta. Gerbiamasis Arimantai! Mes klampinsime save ir labai vėlai baigsime darbotvarkę! Dėkoju, kolegos. Matot, galime mobilizuotis.

	Šio įstatymo priėmimas

    Už - 72, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-1022(2) yra priimtas. (Gongas)
    Gerbiamieji kolegos, mes pavedame Dokumentų departamentui šiuos du įstatymų projektus sujungti, jeigu galima. Yra tokia praktika. Gerai, ačiū.

13.58 val.
    Sveikatos draudimo įstatymo 21 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-709(2) (priėmimas)

    Judame toliau. Darbotvarkės 1-8 klausimas - Sveikatos draudimo įstatymo 21 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-709(2). Pranešėja - gerbiamoji K. Miškinienė, Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininkė. Priėmimas.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Komitetas gavo Teisės departamento pasiūlymą, kuriam buvo nepritarta. Paaiškiname, kad Privalomojo sveikatos draudimo fondo 2014 m. biudžete yra numatyta 13,127 tūkst. Lt būtent apmokėti "Sodrai" už administravimą. Dėl to komitetas nepritarė. Manome, kad reikia laikytis lygiateisiškumo principo.
     PIRMININKAS. Dėkoju pirmininkei. Mes galime pritarti komiteto nuomonei bendru sutarimu? (Balsai salėje)
    Pritarimo nereikia, man sufleruoja, nes yra Teisės departamento išvada, ir jeigu komitetas mano, tai mūsų pritarimo kaip ir nereikia.
    Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Dėl 2 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu pastraipsniui?
    Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti yra. Nuomonės už ir nuomonės prieš dėl šito įstatymo projekto. Nuomonė už - K. Miškinienė. Prašom, kolege.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, labai prašau, Vyriausybės išvada yra teigiama, pritarti šiam projektui, mes turime laikytis lygiateisiškumo principo. "Sodra" gauna už administravimą lėšas iš Užimtumo fondo, privačių pensijų fondo, taigi ir Sveikatos draudimo fondas lygiai taip pat, kaip ir kiti, turi mokėti, tuo labiau kad lėšos 2014 m. biudžete yra numatytos. Taigi prašau palaikyti šį projektą.
     PIRMININKAS. Dėkojame, kolege. A. Matulas - nuomonė prieš.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, išties paradoksas - prieš keletą metų, kada socialinių reikalų ministre buvo V. Blinkevičiūtė, buvo sudaryta darbo grupė ir buvo sprendžiama, kaip Socialinės apsaugos ir darbo ministerija, "Sodra" galėtų atsiskaityti už medikų vykdomas jai nebūdingas funkcijas, tai yra nedarbingumo, ekspertizės dokumentų pildymas. Buvo paskaičiuota, kad medikai iš savo lėšų išleidžia apie 100 mln. Lt šioms funkcijoms vykdyti. Buvo sukurta grupė, kad būtų atlyginta už tas paslaugas, apmokėta. Pasikeitė valdžia, visi šie dokumentai padėti į šoną, ir dabar "Sodra", viena viešoji įstaiga, sugalvojo pasipelnyti kitos viešosios įstaigos sąskaita, tai yra Privalomojo sveikatos draudimo fondo lėšos surenkamos... dalį surenka Mokesčių inspekcija, dalį "Sodra". Dabar štai 14 mln. Lt nei iš šio, nei iš to bus atiduodama administracinėm išlaidom "Sodrai". Vadinasi, sveikatos draudimas neteks 14 mln. Lt.
    Tai aš visiškai nesuprantu, kodėl Sveikatos apsaugos ministerija šitaip neprincipingai elgiasi - toliau žada, kad viskas bus nemokama, bus keliamos algos, medikai grįš dirbti į Lietuvą ir į periferiją, bet biudžetu visai nesirūpinama. Šiandien sveikatos įstaigos įsiskolinusios virš 100 mln. Lt. Ir štai lengva ranka atiduodame dar 14 mln. Tai aš suprantu, kad kitoje sesijoje dabar jau Mokesčių inspekcija paprašys už Sveikatos draudimo fondo lėšų surinkimą tam tikrą sumą lėšų. Sveikinu. Kolegos, negalime balsuoti už tokią nesąmonę, negalime didinti administracinių išlaidų. Yra valstybinė įstaiga, ir ji privalo vykdyti tas funkcijas, kurias jai paveda įstatymas. Įstatymu pavesta. Už įstatymo pavestas funkcijas mokėti tikriausiai nereikėtų.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, nuomonė už - R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mes kaip tik balsuojame už visiškai teisingas nuostatas. Pats laikas ypač kolegoms seniems parlamentarams suvokti, kad "Sodra" yra ne valstybės kišenė, o tai yra draudėjų pinigai. Draudėjų, kaip ir bet kokios draudimo įstaigos, su vienu skirtumu, kad tai yra valstybinė draudimo sistema. Bet tai yra draudikų pinigai, tų, kurie sumoka už draudimą. Ir niekas nieko jai pavesti iš esmės negali atlikti už dyką, nes tai yra ne valstybės kišenė, tai yra draudikų pinigai. Ir tuo pačiu principu yra pataisyti visi įstatymai - ir už pensijų fondų administravimą, ir visų kitų paslaugų. Nes kitokiu atveju visos paslaugos, kurios yra apmokamos iš šitos kišenės, apmokamos ne kieno nors klausimu, ne kieno nors pinigais, o pensininkų pinigais, motinų, kurias mes draudžiame motinystės, tėvystės draudimu, ligos draudimu, tai yra nedarbo draudikų pinigais, jų pinigais apmokame. Valstybė turi pasirūpinti, kad (...) iš valstybės asignavimų, pagal visus įstatymus turi rūpintis, gali spręsti klausimą, kaip administravimo našta turėtų būti padengiama galbūt iš kitokių mokesčių.
    Sveikatos draudimo fanams... Jie turėtų susitvarkyti taip, kaip ir dera, pagal visus draudiminius principus. O jūs netvarkote savo sveikatos draudimo, bet norite dar sistemą sujaukti "Sodros" draudimo. Sutvarkykite savo Draudimo fondą taip, kaip priklauso, pagal visas Audito komiteto ir Valstybės kontrolės išvadas ir nebus problemų, o nelyskite į pensininkų pinigus.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš noriu jūsų paklausti, mes vėluojame, bet norėtųsi šitą klausimą užbaigti. Ar jūs sutinkate, kad mes baigiame šitą klausimą ir einame balsuoti. Gerai? Nes kažkaip mesti dabar vidury svarstymo būtų neprotinga. Dėkoju jums už supratimą, tai kokias 7 min. vėliau pradėsime balsavimą ir 7 min. užtęsime. Kalbės kolega A. Sysas - nuomonė už.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Kodėl?
     PIRMININKAS. Atsiprašau. D. Mikutienė - nuomonė prieš. Nebijokite, viskas bus gerai, bus pakoreguota. D. Mikutienė kalbės, nuomonė prieš.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Aš žiūriu, gerbiamieji kolegos, kad mes čia kaip toje pasakėčioje - šnekame kaip aklas su kurčiu. Čia lygiai tas pats būtų, kaip mano dabar yra prievolė pasisakyti, tai aš prašyčiau sumokėti man už tai, kad aš vykdyčiau savo prievolę ir pasisakyčiau. Gerbiamasis kolega Rimantai, lygiai taip pat PSDF esantys pinigai yra pacientų pinigai, sveikatos priežiūros įstaigų pinigai. Valstybei teikti informaciją yra viena iš valstybinių funkcijų. Tai kas čia dabar išeis, kad viena kitą apmokestinsime? Mes atidarome Pandoros skrynią. Tuojau pareikalaus visos kitos viešojo administravimo institucijos, kad būtų apmokestinama už kiekvieną pirštelio pajudinimą. Visiškas nonsensas yra ir jokių čia pinigų nėra įdėta, būkime biedni, bet teisingi, tiesiog paėmė formaliai ir įrašė, kad čia šie pinigai yra skirti šitai funkcijai vykdyti, o sveikatos sektorius gauna tik 41 mln. valstybės perduotoms funkcijoms vykdyti, o funkcijų vykdo beveik už 140, tai yra visiškas nonsensas. Aš siūlau nepritarti.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamasis A. Sysas. Prašom, kolega.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš galvojau, kad jūs bent kažkiek prisimenate. Dar anoje kadencijoje mes priėmėme Pensijų reformos gaires, kur aiškiai Valstybės kontrolė pasakė, kas "Sodroje" yra blogai daroma. Tai jeigu jūs skaitote tik vieną įstatymą - Privalomojo sveikatos draudimo, bet neskaitote "Sodros" draudimo įstatymo, o jame neparašytos tokios išlaidos, kad "Sodra" turi aptarnauti Darbo biržą, ligonių kasas, nes ten veikia žmonės, kurie turi surinkti, paskaičiuoti, pervesti... Tai yra darbas, nemokamai yra tik sūris pelėkautuose. Todėl Valstybės kontrolė jau penkerius metus rašo tokias pastabas. Mes jau buvome priėmę įstatymą anoje kadencijoje, kad nuo šitos kadencijos pradėsime pervedinėti.
    Aš suprantu, kad yra trūkumų, kad trūksta 100 mln. Lt sveikatos draudimui, o ką daryti "Sodrai", kur trūksta 12 mlrd. Lt, tai šiek tiek daugiau negu 100 mln. Lt? (Balsai salėje) Gerbiamieji, kada mes iš "Sodros" paimame ir darome paslaugą, ir niekas jiems nepadengia, tai tada būkime geri, valstybės biudžete ir numatykime tokias lėšas administravimui. Bet įstatyme nėra tokios nuostatos ir reikia kada nors pradėti šituos reikalus tvarkyti. Todėl nereikia pykti, nes aš nesutikau praeinančio "Sodros" darbuotojo, kuris plėšikautų iš ligonių kasų darbuotojo, nes paprasčiausiai taip sutvarkyti įstatymai. Todėl kviečiu Antaną, kaip patyrusį politiką, nesisvaidyti tokiais pareiškimais, kad viena institucija plėšikauja iš kitos. Elementariai - įstatymus leidžiame mes, sėdėdami salėje. Jeigu mes parašome viename įstatyme vienaip, o kitame įstatyme parašome kitaip ir nesuderiname, tada ir išeina tokie nereikalingi ginčai, o dabar reikia pritarti, nes Valstybės kontrolė penkerius metus rašo pastabą, kad už viską turi sumokėti kiekvienas, kad būtų matyti, kiek paslauga kainuoja.
     PIRMININKAS. Dėkoju už nuomonę. Nuomonė prieš - V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš noriu vienareikšmiškai pareikšti, kad Sveikatos reikalų komitete šitas klausimas buvo detaliai išdiskutuotas su visomis institucijomis ir prieita prie vieningos nuomonės, kad šitam Sveikatos draudimo įstatymui su tuo, ką siūlote jūs, tikrai negalima pritarti. Ir esu prieš A. Sysą ir prieš R. J. Dagį, kurie išsakė savo nuomonę. Sveikatos biudžetas buvo ir per krizę išlaikytas, stabilus. Jeigu "Sodra" nemokėjo tvarkytis, tai sveikatos biudžetas yra pavyzdys, kaip reikia tvarkytis, o valstybės perduotas funkcijas mes visi atliekame. Taigi būkime vieningi ir balsuokime prieš šį Sveikatos draudimo įstatymo 21 straipsnio papildymą. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kolega D. Jankauskas. Nuomonė už.
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų būtų galima ir pagirti, ir pasveikinti medikus Sveikatos reikalų komiteto narius, taip aktyviai ginančius sveikatos apsaugos sritį. Bet vis dėlto svarstydami įstatymo projektą mes turime, matyt, kalbėti ir galvoti apie visumą, apie tai, kaip apskritai viešieji finansai yra tvarkomi. Šiek tiek suplakame į viena viešąsias įstaigas, iš valstybės biudžeto išlaikomas įstaigas ir draudimo fondus, ar tai būtų Sveikatos draudimo fondas, ar tai būtų Socialinio draudimo fondas. Vis dėlto tai yra draudimo dalykai ir turėtume labai aiškiai atskirti. Jeigu norime, kad visi valstybės sektoriai racionaliai ir efektyviai funkcionuotų, turime turėti išgrynintą skaidrią finansavimo sistemą. Teikiamas įstatymo projektas veda kaip tik prie to.
    Aišku, dar lieka neišspręstų klausimų tiek dėl sveikatos apsaugos srities, tiek dėl "Sodros" ar Sveikatos draudimo fondo administravimo ir lėšų paskirstymo. Bet vis dėlto, jeigu norime eiti į priekį, o ne trypčioti vietoje arba tarp atskirų sektorių, kaip tą paklodę tampyti, turime pritarti šiam įstatymo projektui. Manau, kurie plačiau į situaciją stengiamės pažvelgti, tie ir balsuosime už. Tą ir kviečiu kolegas padaryti.
     PIRMININKAS. Dėkoju. K. Kuzminskas - nuomonė prieš.
     K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Aš labai trumpai. Nekartosiu to, ką jau išsakė kai kurie mūsų Seimo nariai, kodėl aš balsuosiu prieš. Tačiau norėčiau priminti socialinių reikalų darbuotojams, kad medikai teikia daug ir socialinių paslaugų. Pavyzdžiui, kiek gydytojas atlieka įvairaus popierizmo, pildydamas neįgalumo dokumentus ir siųsdamas dėl neįgalumo nustatymo klausimų. Kodėl medikas tada iš Socialinių reikalų ministerijos nereikalauja atitinkamų lėšų, kad sumokėtų jam už tą visą popierizmą? Ačiū.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, buvo išsakytos nuomonės už, nuomonės prieš. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad po svarstymo pritartume Sveikatos draudimo įstatymo 21 straipsnio papildymo įstatymo projektui Nr. XIIP-709(2)? Atsiprašau, priėmimas. Priėmimas.
    Taigi balsavimo procedūrą mes baigsime po pietų, jeigu turėsime galimybę ir jeigu bus mūsų Seimo nariai.
    Dabar noriu paskelbti, kad balsavimas vyksta nuo 14.15 val. iki 14.45 val. Pusę valandos mes turime balsavimui ir per tą laikotarpį pabandykite suspėti ir balsuoti.
    Skelbiu rytinį posėdį... Posėdžio pertrauka iki 15 val.
    Repliką po balsavimo - gerbiamasis M. Zasčiurinskas. Prašom.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Beveik visi jau išėjo. Gerbiami sveikatiečiai, noriu atkreipti jūsų dėmesį į vieną vienintelį dalyką. Tai, ką jūs kalbate, būtų beveik tiesa, jeigu finansavimas būtų biudžetinis. O čia yra privatus pensininkų finansavimas. Atkreipkite į tai dėmesį. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dar kartą perspėju, kad pertrauka yra paskelbta iki 15 val. Dar pratęsime rytinį posėdį, nes dar yra neužbaigti rytinio posėdžio klausimai.

Pertrauka

     PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Gerbiamieji kolegos, pirmiausia reikia užbaigti rytinį posėdį. Gongas... Ne, registracija - šventas dalykas. Sutinku. Gongas bus po to. Pradėkite registruotis.
    Užsiregistravo 46 Seimo nariai. Baigiame rytinį posėdį. (Gongas)
