LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 64
STENOGRAMA

2013 m. birželio 18 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkas V. GEDVILAS
ir Seimo Pirmininko pavaduotojas A. SYSAS

PIRMININKAS (V. GEDVILAS). Labas rytas, mielieji bičiuliai. Dvi minutes vėluojame. Skelbiu 2013 m. birželio 18 d. plenarinio posėdžio pradžią. (Gongas)
Taigi, gerbiamieji kolegos, pirmasis mūsų darbotvarkės klausimas yra… (Balsai salėje) Tiesa, gal iš pradžių registruojamės.
Gerbiamieji kolegos, užsiregistravo 69 Seimo nariai. Pradedame plenarinį posėdį.

10.03 val.
Pranešimas minint Lietuvos narystės Europos Taryboje 20-metį

Darbotvarkės 1-1 klausimas – pranešimas minint Lietuvos narystės Europos Taryboje 20-metį. Pranešėjas… (Balsai salėje) Atsiprašau, antras klausimas dėl darbotvarkės. Vyrai, viskas bus gerai.
Taigi, gerbiamieji kolegos, pranešimas minint Lietuvos narystės Europos Taryboje 20-metį. Pranešėjas – Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo deputatas, Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataras, Seimo narys, Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos Politinio komiteto narys, buvęs Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos vicepirmininkas, ilgametis Lietuvos delegacijos narys nuo 1993 m., Kovo 11-osios Akto signataras, Seimo Europos reikalų komiteto pirmininko pavaduotojas E. Zingeris.
E. ZINGERIS (TS-LKDF). Didžiai gerbiamas Seimo Pirmininke pone Gedvilai ir mielieji bičiuliai, signatarai, senieji delegacijų nariai, norėčiau nebūti egocentriškas ir žiūrėdamas į įvairių delegacijų vadovus ir senbuvius norėčiau pasakyti, ne tik Europos Taryboje, bet, žinoma, ir ESBO Parlamentinėje Asamblėjoje, ir NATO Parlamentinėje Asamblėjoje, žiūriu į jus, gerbiamasis Petrai.
Pirmiausia leiskite pasakyti, kad iš tikrųjų iškilus minėjimas. Iškilus minėjimas – 20 metų nuo mūsų tada tokios ženklios narystės. Žiūriu į mūsų delegacijos vadovę ponią O. Leiputę ir noriu jai pasakyti, kad 1993 m. tai atrodė kaip didžiulė šventė, išėjimas iš apsupties. Mes visi puikiai atsimename, kad mes buvome pirma iš sovietinio bloko arba iš Sovietų Sąjungos ištrūkusi valstybė, perėjusi ribą į demokratinį pasaulį, ir pirmieji priimti į Europos Tarybą.
Gerbiamasis Pirmininke ir gerbiamieji kolegos, kad nebūčiau įtartas egoizmu, vis dėlto norėčiau perskaityti delegacijų vadovus, kurie tuo metu buvo. Tai nuo 1993 m. – bičiulis A. Sakalas, nuo 1994 m. – A. Gricius, vėliau – B. Kuzmickas, J. Čekuolis, A. Paleckis, B. Vėsaitė, Z. Balčytis, jūsų kuklus tarnas ir O. Leiputė. Tokia yra mūsų politinio atstovavimo Parlamentinėje Asamblėjoje delegacijų vadovų raida.
Norėčiau pasakyti, kad V. Landsbergis 1993 m. suvaidino vieną iš lemtingų vaidmenų, kartu kurdamas įstatymus Europos Taryboje. Kad jums būtų įdomiau, norėčiau pasakyti. Jūs įsivaizduokite, kaip vyksta Europos Taryboje (nežinau, kaip NATO Parlamentinėje Asamblėjoje). Europos Taryboje, pavyzdžiui, rezoliucija dėl politinių kalinių apibūdinimo pavyko vieno balso skirtumu. Norėčiau priminti balsavimą – 41 ir 40. Tad, gerbiamasis Seimo Pirmininke, išleisdami Seimo narius arba neišleisdami į tas batalijas, kurios vyksta tokioje pat, bet aštuonis kartus didesnėje Europos Tarybos salėje, arba į kitas jau klasikines mūsų parlamentines asamblėjas, galvokite, kad mes galime neišreikšti savo frakcijų nuomonės ir jeigu mes ten nepateksime, galime pralaimėti ne vieną balsavimą.
Kalbėdamas apie pačią esmę, norėčiau pasakyti, kad esmė buvo ta, kad Europos Taryba, gerbiamasis Pirmininke ir gerbiamieji kolegos, 1960 m., dar mums būnant gūdžioje sovietų represijų liūdno atminimo Sovietų Sąjungoje, vienos Danijos revoliucionierės, sakyčiau, žinomiausios jų politikos atstovės iniciatyva priėmė nutarimą. Tai XII plenarinės sesijos 1960 m. rezoliucija Nr. 189 „Dėl padėties Baltijos valstybėse minint 20-ąsias jų prievartinės inkorporacijos į Sovietų Sąjungą metines“. Jos 7 punktas sako, pažymi, kad Baltijos valstybių nepriklausomą egzistenciją de jure vis dar pripažįsta didžioji dauguma laisvojo pasaulio šalių vyriausybių, ir ragina šalių narių vyriausybes remti Baltijos valstybių emigrantų pastangas išsaugoti savo kultūrą, tradiciją ir kalbą belaukiant tos dienos, kai Estija, Latvija ir Lietuva, kaip laisvos valstybės, galės suvaidinti savo vaidmenį mūsų demokratinėse tarptautinėse institucijose. Čia buvo, ko gero, pirmoji, gerbiamasis Pirmininke ir bičiuliai, rezoliucija, remianti Baltijos šalių nepriklausomybę, ir todėl…
PIRMININKAS. Atsiprašau, gerbiamasis Emanueli. Gerbiamieji kolegos, na, gerbkime savo kolegą. Norėčiau paprašyti tvarkos. Posėdis dar tik prasideda. Gal susikoncentruokime truputėlį į pranešimą? Gerbiamoji dešinioji puse! Šiek tiek tylos prašau jūsų visų. Jauskime kokią nors pagarbą savo kolegai. Prašom, Emanueli.
E. ZINGERIS (TS-LKDF). 1960 m. Europos Tarybos rezoliucija buvo ženklus įnašas į mūsų laisvę. Įsivaizduojate, po 40 su viršum metų – 2008 m. buvo priimtas jau teismo nutarimas prieš M. Burokevičių, J. Kuolelį ir kitus, kurio nutartis skamba taip, kad Baltijos šalių okupacija yra nepripažįstama, todėl jų byla prieš Lietuvą, turint galvoje 1990 m. jų bandymą vėl grąžinti sovietų valdžią į Lietuvą, yra neteisėta.
Kitaip sakant, Europos Taryba iš esmės parėmė visas mūsų laisvės aspiracijas. Tos batalijos, kurios ten vyksta, yra labai reikšmingos. Norėčiau, kad prisimintumėte paskutinę ir jūs, beveik visam šiam Seimui dalyvaujant priimtą nutarimą prieš prievartą, už vaikų apsaugą nuo seksualinės prievartos. Tai buvo irgi Europos Tarybos konvencija, ženkli konvencija. Aš manau, jeigu prisimintumėte 1998 m. ir 1996 m. debatus, kai mes ilgai diskutavome šioje salėje dėl mirties bausmės panaikinimo ir kiek buvo radikalių balsų čia, kai kurie sakė, kad reikia palikti mirties bausmę, ir kaip mes įveikėme šitą ženklą. Ar dabartinėje Lietuvos visuomenėje nesumažėjo neapykantos po šio esminio teisės akto? O jis buvo esminis. Mirties bausmės panaikinimas buvo esminis žingsnis į priekį, atliktas mūsų gerbiamojo Seimo. Aš manau, kad 1996–1998 m. pasiekimai yra iš tikrųjų kelrodiniai, apie tai prieš porą dienų, atvykęs į Lietuvą, sakė Europos Tarybos generalinis sekretorius T. Joglandas.
Šio iškilaus minėjimo metu, turėdamas tik keletą minučių, noriu trumpai pasakyti, kad tie mūšiai ir debatai, kurie vyksta Europos Taryboje, yra esminiai. Ta šiuolaikinės Europos įvairovė iki šiol kelia didelę sumaištį ir mūsų valstybėje, bet aš manau, kad žmogaus teisių pažanga nuo mūsų įstojimo 1993 m. spalio mėnesį yra milžiniška. Aš manau, kad neapykanta mūsų šalyje mažėja, tai pagrindinis dalykas, o 47 šalys, kurios yra Europos Tarybos narės, tų šalių stebėsena vis dėlto atlieka… mes žinome tų šalių narių pavadinimus, tai yra ne tas pats, kas Europos Sąjungos 28 šalys. Mes turime dar 20 šalių, kurios atlieka namų darbus, kuriuos mes stebime. Tai yra mūsų Rytų kaimynės, Ukraina, Kaukazo šalys, ateity galimos narės, kurios šiuo metu yra tik viena koja Europoje. Tai yra Kazachstanas. Sakykime, Turkija jau seniai yra Europos Tarybos narė ir labai aktyviai dalyvauja. Turkijos delegacija, gerbiamasis Pirmininke, norėčiau pasakyti, dirba tik ten, jie netgi nedirba savo komitetuose Ankaroje, jie apsisprendė, kad jų delegacijos nariai dirbs tik Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos komitetuose.
Todėl aš norėčiau pasakyti, kad šią džiugią dieną mes jums siūlome labai rimtą parodą, kuri yra apie visą Europos Tarybos raidą. Taip pat norėčiau pasakyti, kad aš dėkingas visiems delegacijos nariams, jų buvo per 40 įvairių partijų atstovų, kurie prisidėjo prie žmogaus teisių plėtojimo. Norėčiau pabaigti tuo Europos Tarybos vaizdu, kuris mane sutiko 1993 m. – Europos Parlamentinės Asamblėjos pirmininkas, gerbiamasis Seimo Pirmininke, buvo M. A. Martinezas, iškilus socialdemokratas. Jis priėjo prie mūsų, dar buvo A. Sakalas ir gerbiamasis profesorius V. Landsbergis, ir pasakė: vyrai, aš perduodu jums savo, kaip buvusio sandinisto, kovotojo Lotynų Amerikoje už žmogaus teises, regalijas jums, Baltijos šalių kovotojams prieš komunizmą ir šią baisią sovietų santvarką. Ir jis visų akivaizdoje apkabino mus. Kairysis apkabino Baltijos šalių kovotojus už nepriklausomybę. Aš manau, kad šitas simbolinis vaizdas sako, kad Baltijos šalys yra įvertintos ir daro milžinišką indėlį į žmogaus teises net ir dabar. Mes su kaupu atlyginame, kad Europos Taryba atsiminė mus, kai mes buvome pavergti. Ačiū jums visiems. (Plojimai)
PIRMININKAS. Dėkojame E. Zingeriui už įdomų pranešimą, už nuoširdų pristatymą.

10.14 val.
Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. birželio 18 d. (antradienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

Gerbiamieji kolegos, mūsų darbotvarkės 2 klausimas – Seimo 2013 m. birželio 18 d., antradienio, plenarinių posėdžių darbotvarkės tvirtinimas. Kokių būtų pasiūlymų? Mes po Seniūnų sueigos jums pateikėme darbotvarkę, kurią jūs turite, turite galimybę susipažinti, nes kiekvienam asmeniškai yra išdalyta. Ir dar, jeigu turite kokių nors pasiūlymų, prašom. Gerbiamasis M. Zasčiurinskas. Prašom, Mečislovai.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, aš prašau įtraukti į rezervinių…
PIRMININKAS. Arčiau mikrofono, negirdėti!
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamasis Pirmininke, gerbiamieji kolegos, prašau į rezervinių klausimų sąrašą įrašyti projektą Nr. XIIP-709 dėl Sveikatos draudimo įstatymo 21 straipsnio papildymo. Tai bus techninio pobūdžio sprendimas, nes dviejuose įstatymuose sprendimas yra numatytas, o viename nuo praeitos kadencijos paliktas.
PIRMININKAS. Jūs, Mečislovai, prašote frakcijos vardu?
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Nežinau, frakcijos… ne frakcijos, savo vardu.
PIRMININKAS. Ne, savo negalima, galima tik frakcijos vardu.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Vytai, galiu frakcijos vardu prašyti?
PIRMININKAS. Atsiprašau, mes negalime įrašyti, nes nėra Teisės departamento išvados. Jis yra įrašytas į 25 d.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Nespėsime priimti šioje kadencijoje.
PIRMININKAS. Negaliu, Mečislovai, nepyk, bet aš negaliu nieko padaryti. Ką leidžia man Statutas, tą darom. Gerai. E. Masiulis. Prašom dėl darbotvarkės.
E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Kaip suprantu, Seimo Etikos ir procedūrų komisijos išvada yra dėl Medžioklės įstatymo, kad yra siūloma Seimui iš naujo balsuoti priėmimo metu. Norėčiau, kad Etikos ir procedūrų komisijos pirmininkas labai tiksliai pasakytų, kas buvo pažeista, kokie Seimo nariai konkrečiai pažeidė Seimo etiką ir Statutą ir kokios sankcijos yra pritaikytos tiems Seimo nariams, dėl kurių pažeidimo mes dabar turime iš naujo priimti šį įstatymą.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš viską puikiai suprantu. Mes dar nepradėjome to klausimo net svarstyti, Eligijau. Mes dabar kalbame apie patį darbotvarkės turinį, o dėl kiekvieno klausimo turinio, aš manau, Etikos ir procedūrų komisijos pirmininkas stos į tribūną ir pasakys, kai pradėsime svarstyti šį klausimą. Dabar jūs dėl pačios darbotvarkės tikriausiai neturite jokių pretenzijų, aš taip supratau? Dėkoju.
Gerbiamasis Mečislovai, jūsų klausimas bus 25 d., kai bus Teisės departamento išvados. Ką padarysi, mes neturime kitų statutinių galimybių. Ar būtų kitų pasiūlymų dėl darbotvarkės? Nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu šios dienos darbotvarkei? Pritariam. Konstatuoju, kad pritarta bendru sutarimu.

10.17 val.
Medžioklės įstatymo 7, 8, 9, 11, 12, 13, 14, 18, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XP-3116GR (Respublikos Prezidento grąžintas Seimui pakartotinai svarstyti) (svarstymas ir priėmimas)

Taigi darbotvarkės 1-3a klausimas, registracijos Nr. XP-3116. Tai yra grąžintas iš prezidentūros įstatymo projektas. Jūs prisimenate visą šito įstatymo projekto istoriją. Buvo pažeistos tam tikros etikos ir procedūrų taisyklės. Medžioklės įstatymo 7, 8, 9, 11, 12, 13, 14, 18, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Galbūt dabar pabandysime pakviesti Etikos ir procedūrų komisijos pirmininką į tribūną išsakyti savo nuomonę, pasakyti Etikos ir procedūrų komisijos išvadą.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Kolegos, labai trumpai ir iš esmės. Etikos ir procedūrų komisija nagrinėjo Aplinkos apsaugos komiteto pirmininko kreipimąsi, kuriuo jis suabejojo, ar nebuvo pažeistos Statuto normos priimant Medžioklės įstatymą jį vetavus Prezidentei. Taigi jokių personalinių klausimų šį kartą komisija nenagrinėjo, tyrė, ar nebuvo pažeistos įstatymo priėmimo procedūros. Konstatuota, kad procedūros iš esmės buvo pažeistos, todėl siūlo pakartoti procedūrą nuo pradžios.
Antras dalykas. Akcentuoju dar kartą, kad šiuo atveju konkrečių personalinių klausimų nebuvo nagrinėta, jie nebuvo keliami, išskyrus tai, kad galiu priminti ankstesnį Etikos ir procedūrų komisijos nutarimą dėl B. Bradausko dalyvavimo priimant šį įstatymą. Kad dar būtų paprasčiau, na, priimant šį įstatymą nebuvo užsiregistravęs 71 Seimo narys.
PIRMININKAS. Dėkoju, Valentinai. G. Steponavičius – dėl vedimo tvarkos. Prašom.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Išties mes turėjome progą irgi perskaityti Etikos ir procedūrų komisijos išvadą, bet iš jos neaišku, dėl ko mes turėsime balsuoti, nes šalia pažeistų procedūrų buvo ir Prezidentės veto. Turi būti labai aiškiai pasakyta, kaip bus elgiamasi ir kokie bus balsavimo etapai. Aš tikiuosi, kad jūs, kaip posėdžio pirmininkas, tai padarysite.
PIRMININKAS. Taip, gerbiamasis Gintarai, mes tikrai tai išaiškinsime, būtinai perskaitysime dar kartą Statutą, kokie žingsniai turėtų būti daromi, kai įstatymo projektas grįžta į Seimą. Mes kalbėsime apie tai. Ar galime pritarti Etikos ir procedūrų komisijos išvadai bendru sutarimu? Galima. Pritarta Etikos ir procedūrų komisijai bendru sutarimu.
Ką dabar mes turėtume daryti? Aš perskaitysiu Statuto 167 straipsnį: „Grąžinto įstatymo priėmimas. 1. Grąžinto įstatymo priėmimo metu pirmiausia balsuojama, ar priimti visą įstatymą be pakeitimų.“ Pirmiausia. Tam reikia, kad registruotųsi, reikia ir 71 balso. Nesiregistruodami, mes čia nieko nepadarysime. Taigi siūlau registruotis.
Kitas dalykas: „Pakartotinai Seimo apsvarstytas įstatymas laikomas priimtu, jeigu už įstatymą balsavo daugiau kaip pusė, o už konstitucinį įstatymą – ne mažiau kaip trys penktadaliai Seimo narių.“
Ir toliau. 3 punktas: „Jeigu įstatymas be pakeitimų nepriimtas, balsuojama, ar priimti įstatymą su visomis Respublikos Prezidento teikiamomis pataisomis ir papildymais.“
Ir 4 atvejis: „Šiuo atveju pakartotinai apsvarstytas įstatymas laikomas priimtu, jeigu už jį balsavo dauguma posėdyje dalyvaujančių Seimo narių, o už konstitucinį įstatymas – daugiau kaip pusė visų Seimo narių.“ Tai čia ne konstitucinis įstatymas, čia yra paprastas įstatymas. Tai dėl to visus keturis punktus 167 straipsnio jums pristačiau.
Dėl vedimo tvarkos – M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Aš noriu atkreipti jūsų dėmesį, kad dėl šito įstatymo balsavimas visiškai atitiko Statuto reikalavimus. Pabrėžiu, jokių pažeidimų nebuvo, išskyrus paskutinį sakinį, kai posėdžio pirmininkas paskelbė, kad įstatymas nepriimtas. Posėdžio pirmininkas turėjo paskelbti, kad įstatymas priimtas. Kodėl? Todėl, kaip gerbiamasis Pirmininkas teisingai perskaitė…
PIRMININKAS. Gerbiamasis Mečislovai, jis yra vetuotas, ar nesuprantate? Ne dėl vedimo tvarkos!
M. ZASČIURINSKAS (DPF). …Statute nėra reikalavimo, kad antrą kartą balsuojant būtų 71 Seimo narys. Atkreipkite, kolegos, į tai dėmesį! Čia yra statutinis reikalavimas.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, Mečislovai, aš gerbiu patį kaip kolegą, jeigu mes kalbame dėl vedimo tvarkos, tai kalbėkime dėl vedimo tvarkos. Jeigu kalbame dėl Statuto, tai Statutą jums perskaičiau, ir ten viskas labai aiškiai pasakyta. Aš tikrai nesiruošiu, dar kartą kartoju, Statuto pažeisti. Aš griežtai laikysiuosi Statuto, tą visuomet dariau, tą ir darysiu.
Dabar visus kviečiu balsuoti. Kas už tai, kad įstatymą priimtume be pakeitimų? Dėl vedimo tvarkos. Prašom, Jurgi.
J. RAZMA (TS-LKDF). Kadangi čia taip neaiškiai mes pagal tas procedūras dabar dirbame, tai aš kreipiuosi gal į kolegas, kurie čia bandėme protestuoti aktyviai, kad būtų priimti savininkams kuo palankesni sprendimai. Bet dabar, ko gero, racionaliau būtų balsuoti tų pačių savininkų labui už tokį projektą, nes jo nepriėmus būtų galiojantis dar labiau nepalankus miškų savininkams įstatymas. Kadangi mes išnaudojome visas galimybes, manau, protestams ir siekiams, tai gal reikia balsuoti ir toliau teikti naujas pataisas.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, labai ačiū kolegai J. Razmai, kuris man padėjo truputėlį paaiškinti, bet aš tą patį irgi norėjau pasakyti, tik galiu patvirtinti. Jeigu mes priimsime, pabalsuosime ir priimsime įstatymą tokį, kokį mes priėmėme, tai tikrai, kokį mes norėjome priimti, tai jis bus priimtas. Jeigu nepriimsime, galios senas įstatymas, apie kurį Jurgis ir kalbėjo, kad savininkams iš tikrųjų sąlygos bus blogesnės. Mes norėjome pagerinti situaciją.
Gerbiamieji kolegos, kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymą be pakeitimų? Kviečiu visus balsuoti.

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 82, prieš nėra, susilaikė 9. Taigi įstatymas priimtas be pakeitimų. Skelbiu, kad įstatymas, projektas Nr. XIP-3116, yra priimtas. (Gongas)

10.25 val.
Aplinkos apsaugos rėmimo programos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XP-3145GR (Respublikos Prezidento grąžintas Seimui pakartotinai svarstyti)  (svarstymas ir priėmimas)

Darbotvarkės 1-3b klausimas – Aplinkos apsaugos rėmimo programos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XP-3145. Gerbiamieji kolegos, visi tie patys reikalavimai galioja ir visos tos pačios statutinės normos galioja, kaip ir priėmėme pirmą įstatymą. Kviečiu visus… Galiu perskaityti, kad grąžinto įstatymo priėmimo metu pirmiausia balsuojama, ar priimti visą įstatymą be pakeitimų. Tiesiog balsuojame. Ta pati procedūra. Kviečiu visus balsuoti.

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 89, prieš nėra, susilaikė 6. Taigi įstatymas, projektas Nr. XP-3145, priimtas. (Gongas)

10.26 val.
Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-406GR (Respublikos Prezidento grąžintas Seimui pakartotinai svarstyti) (svarstymas ir priėmimas)

Darbotvarkės 1-3c klausimas – Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-406. Čia tas pats variantas, kad grąžinto įstatymo priėmimo metu pirmiausia balsuojama, ar priimti visą įstatymą be pakeitimų. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-406, balsuoja už, kas kitaip balsuoja, balsuoja prieš arba susilaiko.

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 90, prieš nėra, susilaikė 8. Taigi įstatymas, projektas Nr. XIIP-406, yra priimtas. (Gongas)

10.27 val.
Kolektyvinio investavimo subjektų įstatymo 1, 2, 4, 25, 36, 42, 46, 84, 128, 133, 134, 140, 142, 143, 147, 152, 156 straipsnių pakeitimo ir papildymo, 129 straipsnio ir VIII skyriaus šeštojo skirsnio pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIP-4672(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-4a klausimas – Kolektyvinio investavimo subjektų įstatymo 1, 2, 4, 25, 36, 42, 46, 84, 128, 133, 134, 140, 142, 143, 147, 152, 156 straipsnių pakeitimo ir papildymo, 129 straipsnio ir VIII skyriaus šeštojo skirsnio pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIP-4672. Pranešėjas – gerbiamasis A. Nesteckis, Biudžeto ir finansų komitetas. Taigi pataisų nėra, gerbiamasis Nestecki, galite ir neiti. Tiesiog priėmimas pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio pasiūlymų ir pakeitimų nėra? Nėra. Bendru sutarimu galime priimti? 1 straipsnis priimtas.
Dėl 2 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Bendru sutarimu galime priimti? 2 straipsnis priimtas.
Dėl 3 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Dėl 4 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Dėl 5 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Dėl 6 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Dėl 7 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Dėl 8 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Dėl 9 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Dėl 10 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Dėl 11 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Dėl 12 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Dėl 13 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Dėl 14 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu.
Dėl 15 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Dėl 16 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Dėl 17 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Dėl 18 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priima bendru sutarimu.
Dėl 19 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Dėl 20 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Taigi pastraipsniui priėmimas baigtas. Kitų pasiūlymų, pastabų nėra? Nėra.
Taigi priėmimas. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4672, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 99, prieš nėra, susilaikė 2. Taigi įstatymo projektas Nr. XIP-4672 yra priimtas. (Gongas)

10.31 val.
Informuotiesiems investuotojams skirtų kolektyvinio investavimo subjektų įstatymo projektas Nr. XIP-4673(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-4b klausimas – Informuotiesiems investuotojams skirtų kolektyvinio investavimo subjektų įstatymo projektas Nr. XIP-4673. Pranešėjas – A. Nesteckis. Dabar aš pakviesiu Antaną į tribūną, nes čia yra šiek tiek pastabų.
Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio. Kad jūsų nereikėtų laikyti tribūnoje, iš karto pasakykite savo komiteto nuomonę dėl Teisės departamento pastabų. Prašom.
A. NESTECKIS (LSDPF). Dėkui. Norėčiau pasakyti, kad dėl įstatymo projekto yra gautas Teisės departamento pasiūlymas, tai yra dėl 11 straipsnio 3 dalies. Komitetas svarstė šį pasiūlymą, nepritarė Teisės departamento siūlymui. Yra pritarta Vyriausybės suformuluotam pasiūlymui.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Labai jums ačiū už komiteto nuomonės pateikimą.
Taigi priėmimas pastraipsniui.
1 straipsnis. Bendru sutarimu galime priimti? Priimtas bendru sutarimu. 2 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 3 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 4 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 5 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 6 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 7 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 8 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 9 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
10 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 11 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 12 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 13 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 14 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 15 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 16 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 17 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 18 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 19 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
20 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 21 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 22 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 23 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 24 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 25 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 26 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 27 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 28 straipsnis. Priimame bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 29 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
30 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 31 straipsnis. Priimame bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 32 straipsnis. Priimame bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 33 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 34 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 35 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 36 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 37 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 38 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 39 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
40 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 41 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 42 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 43 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 44 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 45 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 46 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 47 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 48 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 49 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
50 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 51 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 52 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 53 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 54 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 55 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 56 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 57 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 58 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 59 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
Įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui baigtas. Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra.
Gerbiamieji kolegos, kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4673, balsuojame.

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 92, prieš nėra, susilaikė 1. Taigi įstatymo projektas Nr. XIP-4673 yra priimtas. (Gongas)

10.37 val.
Finansų įstaigų įstatymo 4 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4674(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-4c klausimas – Finansų įstaigų įstatymo 4 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4674. Pranešėjas – gerbiamasis A. Nesteckis. Čia pastabų, pasiūlymų nėra, tai galbūt kolegos nekviesiu į tribūną.
Tiesiog priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Taigi įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui baigtas.
Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra.
Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4674, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 92, prieš nėra, susilaikiusių taip pat nėra. Įstatymo projektas Nr. XIP-4674 yra priimtas. (Gongas)

10.39 val.
Įmonių restruktūrizavimo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4675(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-4d klausimas – Įmonių restruktūrizavimo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4675. Taip pat pranešėjas yra A. Nesteckis, bet taip pat nekviesiu į tribūną, nes čia irgi viskas gana aišku.
Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimame bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų, pakeitimų nėra. Priimame bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
Įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui baigtas. Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra.
Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4675, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 87, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymo projektas Nr. XIP-4675 yra priimtas. (Gongas)

10.40 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 17316 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4676(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-4e klausimas – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 17316 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4676(2). Pataisų nėra. Pranešėjo nekviesime į tribūną. Matau, pranešėjas nori kalbėti dėl vedimo tvarkos. Prašom.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Mielieji kolegos, jeigu jūs sutiktumėte, į šį projektą įrašytume įsigaliojimo datą liepos 1 d., nes Teisės departamentas siūlo, kad visas paketas įsigaliotų vieną dieną. Čia liko neįrašyta, kadangi skirtingi komitetai. Man atrodo, nepadarysime procedūrinio pažeidimo, jeigu ir čia įrašysime įsigaliojimą nuo liepos 1 d.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, kaip tą padaryti? Dabar priėmimas, nėra nieko užregistruota. Aš suprantu, kad, atrodo, paprastas dalykas, nesudėtingas. Nežinau, galbūt… Čia pastabų, nieko nėra, čia truputį pavėluota. O gal priimame ir paskui registruojame? (Balsai salėje) Bet ne, čia vėl nuo pateikimo… (Balsai salėje)
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Iš tiesų čia buvo pagrindinio pranešėjo mintis. Bet, aš galvoju, logiškai skaičiuojant, jeigu pasirašymas įvyks laiku, tai maždaug liepos pirmomis dienomis ir įsigalios įstatymas. Galbūt iš tiesų nieko nedarome. Aš žiūriu į pagrindinį pranešėją. Aš jam bandžiau aiškinti, kad taip irgi galime daryti.
PIRMININKAS. Galbūt Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas, matau, stovi prie šoninio mikrofono, gali pasakyti savo nuomonę?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, jeigu yra Teisės departamento pastaba, mes ne kartą tą darydavome…
V. GURECKIENĖ (Seimo posėdžių sekretoriato vedėja). Mūsų Teisės departamento pastabos nėra.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Jeigu Teisės departamentas pažymėjo, kad visų įstatymų įsigaliojimas turi būti vieną dieną, nes jie yra kaip paketas, tai galima pritarti tokiai Teisės departamento pastabai ir priėmimo metu.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, mes turime Teisės departamento išvadą, ten apie tai nieko nėra kalbama: „Įvertinę projekto atitiktį Konstitucijai, galutiniams įstatymams, Europos Sąjungos teisės aktams, juridinės technikos taisyklėms, pastabų neturime.“ Aš manau, kad reikia priimti tokį įstatymą…
Gerbiamasis pranešėjas dar.
A. NESTECKIS (LSDPF). Dėkoju posėdžio pirmininkui. Norėčiau pasakyti, kad Teisės ir teisėtvarkos komitete buvo priimtas sprendimas ir juo buvo pritarta Teisės departamento pasiūlymams, nes tie pasiūlymai ėjo nuo pat pradžios, kad dėl viso įstatymų paketo būtų suvienodintas įsigaliojimo terminas. Jam buvo pritarta, nes ir Biudžeto kaip pagalbinio komiteto pasiūlymas buvo pritarti, ir buvo komitete pritarta.
V. GURECKIENĖ. Remiasi išvadomis dėl kitų įstatymų.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, jeigu bendru sutarimu sutartume įrašyti 2 straipsnį ir priimti 2 straipsnį – „Įsigaliojimo data“, remdamiesi kitais įstatymais, kurie yra priimti ir kurių įsigaliojimas prasideda liepos 1 d.? Gal taip padaryti, jeigu jūs nieko prieš neturite? Čia toks daugiau techninis klausimas, kuris, man atrodo, yra praleistas, nekonstatuotas.
Tada priėmimas pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Įrašome 2 straipsnį, kad šio įstatymo projekto įsigaliojimo data yra liepos 1 d. Ar galime pritarti tokiam straipsniui bendru sutarimu? Gerbiamieji kolegos, pritariame bendru sutarimu, taip? (Balsai salėje) Taip.
Įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui baigtas. Dar kartą konstatuoju: yra du straipsniai, buvo vienas, dabar atsirado 2 straipsnis, nes kiti įstatymų projektai įsigaliojo liepos 1 d. Čia tiesiog techninė klaida, kažkoks… Mes visi galime… Plenarinis posėdis gali nuspręsti, tuo labiau kad mes dėl visko sutarėme bendru sutarimu.
Gerbiamieji kolegos, priėmimas pastraipsniui baigtas. Norinčių kalbėti už, prieš nėra dėl viso įstatymo projekto.
Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4676 su visais pasiūlymais, kviečiu balsuoti už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 88 Seimo nariai, prieš – 5, susilaikė 5. Taigi įstatymo projektas, kurio Nr. XIP-4676, yra priimtas. (Gongas)

10.45 val.
Seimo nutarimo „Dėl „Via Baltica“ transporto koridoriaus projekto pripažinimo ypatingos valstybinės svarbos projektu“ projektas Nr. XIP-4706(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-5a klausimas – Seimo nutarimo „Dėl „Via Baltica“ transporto koridoriaus projekto pripažinimo ypatingos valstybinės svarbos projektu“ projektas Nr. XIP-4706(2). Pranešėjas – A. Skardžius.
Taigi priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Dėl 4 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Ir dėl 5 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu. Labai atsiprašau, dėl 5 straipsnio yra pasiūlymas. Seimo narys R. Žemaitaitis. Remigijaus aš nematau, tiesiog norėčiau paprašyti gerbiamojo A. Skardžiaus, kad trumpai pakomentuotų, ką siūlo ir kokia yra komiteto nuomonė. Dėl 5 straipsnio. Atsiprašau, 6 straipsnis. Dėl 5 straipsnio viskas gerai. Dėl 6 straipsnio. Siūlo papildyti 5 straipsnį 6 straipsniu… Artūrai, pakomentuokite.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, gerbiamasis R. Žemaitaitis teikia pastabas dėl šio straipsnio: „Įgyvendinant „Via Baltica“ transporto koridoriaus projektą, iki šio nutarimo įsigaliojimo pradėtos žemės paėmimo visuomenės poreikiams procedūros vykdomos pagal iki šio nutarimo įsigaliojimo galiojusius teisės aktus.“ Antras punktas: „Įgyvendinant „Via Baltica“ transporto koridoriaus projektą, specialieji planai, patvirtinti iki šio nutarimo įsigaliojimo, prilyginami ypatingos valstybinės svarbos projektų specialiesiems planams ir žemės paėmimo visuomenės poreikiams procedūros vykdomos taikant Žemės paėmimo visuomenės poreikiams, įgyvendinant ypatingos valstybinės svarbos projektus, įstatymo nuostatoms.“ Komitetas pritarė šiam siūlymui. Siūlau pritarti.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, vis tiek reikia 29 Seimo narių palaikymo. Kas už tai, kad palaikytume, balsuoja už šitą pasiūlymą. Reikalingi 29 Seimo narių balsai.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Paspauskite mano.
PIRMININKAS. Artūrai, turi pats spausti.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Už.
PIRMININKAS. Atneškite kortelę. Palaikymas yra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume Seimo nario R. Žemaitaičio pasiūlymui, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
Gerbiamieji kolegos, garsiai neagituojame vienas kito. Statutas to neleidžia ir tribūnoje stovinčiam, ir sėdinčiam salėje. Kiekvienas turite balsuoti už save.
Gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus: už – 93, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Pasiūlymui yra pritarta.
Dabar paprašyčiau gerbiamojo A. Skardžiaus, kad pakomentuotumėte Seimo kanceliarijos Teisės departamentą ir pasakytumėte komiteto išvadą.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Išties aš neagitavau, tiesiog…
PIRMININKAS. Ne, ne, supratau, čia ne jums. (Balsai salėje)
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Seimo Pirmininke, Teisės departamentas teikia techninio pobūdžio pastabas, kad, įvertinęs projekto atitiktį Konstitucijai, Įstatymų ir (…) juridinės technikos taisyklėms, teikia šias pastabas: atsižvelgiant į tai, kad pagal projekto 2 straipsnį ir nutarimo priedelį „Via Baltica“ transporto koridoriumi būtų laikomi tik transeuropinio tinklo kelio E67 ruožai, esantys Lietuvos Respublikoje, svarstytina, ar projekto pavadinime, be žodžio „koridoriaus“, nereikėtų įrašyti žodžių „Lietuvos dalies“, o projekto 1, 3 ir 4 straipsniuose po žodžių „koridorius“ įrašyti žodžius „Lietuvos dalies“. Pastaba logiška ir techninio pobūdžio. Mes tai pastabai pritariame ir siūlome kolegoms taip pat pritarti.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui A. Skardžiui už išsakytą komiteto nuomonę. Dėkoju, kolega, jūs galite užimti savo vietą plenarinio posėdžio salėje. Priėmimas pastraipsniui yra baigtas. Dėl viso nutarimo projekto norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Kviečiu balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4706, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

Šio nutarimo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 101, prieš nėra, susilaikė 1. Nutarimas (projektas Nr. XIP-4706) yra priimtas. (Gongas)

10.51 val.
Seimo nutarimo „Dėl Rytų–Vakarų transporto koridoriaus Lietuvos dalies projekto (Klaipėdos valstybinio jūrų uosto, kelių, geležinkelių infrastruktūros komplekso) pripažinimo ypatingos valstybinės svarbos projektu” projektas Nr. XIP-4707(2) (priėmimas)

Kitas darbotvarkės 1-5b klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Rytų–Vakarų transporto koridoriaus Lietuvos dalies projekto (Klaipėdos valstybinio jūrų uosto, kelių, geležinkelių infrastruktūros komplekso) pripažinimo ypatingos valstybinės svarbos projektu” projektas Nr. XIP-4707. Gerbiamieji kolegos, aš kviečiu A. Skardžių dar kartą į tribūną. Jis išsakys komiteto nuomonę. Priėmimas pastraipsniui. Kol kolega ateis į tribūną, mes galime kitus straipsnius priimti.
Dėl 1 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 2 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 4 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 5 straipsnio pastabų ir pasiūlymų… yra dėl 5 straipsnio – papildyti 6 straipsniu. Taip pat reikia… Seimo nario R. Žemaitaičio pasiūlymas. Reikia 29 Seimo narių palaikymo. Kas palaiko, balsuoja už. Gerbiamasis Artūrai, negalima agituoti iš tribūnos, nors aš jums ir jaučiu pagarbą, bet vis tiek jūs turite būti neutralus, galit išreikšti balsuodamas…
Skelbiu balsavimo rezultatus. Aišku, užtenka 29 balsų, 85 palaiko. Kviečiu kolegą pristatyti (kadangi Remigijaus nėra) pasiūlymo esmę ir išsakyti komiteto nuomonę.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Taip pat siūloma, kaip ir dėl prieš tai priimto įstatymo, papildyti Seimo nutarimą nauju 6 straipsniu ir jį išdėstyti taip: „Įgyvendinant Rytų–Vakarų transporto koridoriaus Lietuvos dalies projektą, iki šio nutarimo įsigaliojimo pradėtos žemės paėmimo visuomenės poreikiams procedūros vykdomos pagal iki šio nutarimo įsigaliojimo galiojusius teisės aktus. Įgyvendinant Rytų–Vakarų transporto koridoriaus dalies projektą, specialieji planai, patvirtinti iki šio nutarimo įsigaliojimo, prilyginami ypatingos valstybinės svarbos projektų specialiesiems planams ir žemės paėmimo visuomenės poreikiams procedūros vykdomos taikant Lietuvos Respublikos žemės paėmimo visuomenės poreikiams, įgyvendinant ypatingos valstybinės svarbos projektų svarbos projektus, įstatymo nuostatas.“ Komitetas pritaria šiam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Kviečiu balsuoti. Kas už tai, kad būtų pritarta Seimo nario R. Žemaitaičio pasiūlymui, balsuoja už, kas mato kitaip, susilaiko arba balsuoja prieš.
Gerbiamasis kolega Artūrai, dėkoju jums už pristatymą, nes jau daugiau… Dar yra dvidešimt devintas, bet nereikia jokių komentarų. Yra dar. Artūrai, dar truputį palauk.
Skelbiu… Kur rezultatai? Rezultatai greitai dingo, nespėjau pastebėti. Už – 90, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Straipsnis priimtas.
Dabar dėl kitų pasiūlymų. Atsiprašau, pasiūlymas priimtas, ne straipsnis. Dabar kitas Seimo nario R. Žemaitaičio pasiūlymas dėl priedo. Ar 29 Seimo nariai pritaria šitam pasiūlymui? Taip pat kviečiu visus išreikšti nuomonę. Pritaria. Gerai, pritaria, nereikia balsuoti. Tiesiog pakomentuokite, kolega, priedą. Nėra ką komentuoti…
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, buvo pateikti priedai su Rytų–Vakarų transporto koridoriaus Lietuvos Respublikos ruožų sąrašu. Priedai pateikti lentelėse, numatant konkrečius ruožus. Komitetas pritaria šiam siūlymui.
PIRMININKAS. Tiesiog čia yra vienas pataisymas dėl Tūkstantmečio gatvės Vilniuje. Atstumas, taip?
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Yra daugiau siūlymų atskirose lentelėse.
PIRMININKAS. Jūs turite lenteles, esate susipažinę. Komitetas pritarė šitam dalykui. Vyriausybės nuomonė taip pat… (Šurmulys salėje)
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamasis kolega, tuo metu svarstė prieš tai dirbęs jūsų kolega A. Kubilius komitete ir buvo pritarta, taip pat ir kiti komiteto nariai.
PIRMININKAS. Čia pagerintas pasiūlymas, tikrai pagerina šio įstatymo projektą, tikrai nepablogina.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Tiesiog padidinami kai kurie ruožai nedideliais dydžiais. Čia yra Klaipėdoje, Baltijos prospektas, Žirnių gatvė Vilniuje.
PIRMININKAS. Tūkstantmečio gatvė.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Tūkstantmečio gatvė. Jeigu pažvelgtumėte internete, yra priedai…
PIRMININKAS. Dėkoju, Artūrai, aš manau, kad viskas logiška, komitetas pritaria. Mes irgi galime bendru sutarimu pritarti šitiems pasiūlymams. Ačiū, kolega. Priėmimas pastraipsniui baigtas. Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už ir prieš?.. Už… Kolegos, gal atsiimsit, nes prieš nėra norinčių kalbėti? Ačiū jums už supratimą.
Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume nutarimo projektą Nr. XIP-4707, balsuojame.

Šio nutarimo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 94, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Nutarimas (projektas Nr. XIP-4707) yra priimtas. (Gongas)

10.59 val.
Energetikos įstatymo 2, 19, 23 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 191 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-342(3) (priėmimas)

Kitas darbotvarkės 1-6 klausimas – Energetikos įstatymo 2, 19, 23 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 191 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-342. Pranešėjas – R. Žilinskas. Kviečiu Roką į tribūną.
R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Seimo kanceliarijos Teisės departamentas pateikė dėl šio projekto nemažai pastabų. Didžiumai iš jų yra pritarta. Vienai, derinant su pačiu departamentu…
PIRMININKAS. Rokai, truputį mikrofonus pasitaisyk, labai blogai jus girdi Seimas.
R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Jau pasitaisiau, gerbiamasis Pirmininke. Stengiuosi kuo garsiau, kiek tik plaučiai neša.
PIRMININKAS. Labai ačiū.
R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Priėmimui yra nepritarta, tačiau derinant su Teisės departamentu yra suredaguotas ir Ekonomikos komiteto patobulintas įstatymo projektas. Prašome pritarti.
PIRMININKAS. Aš taip suprantu, Rokai, kad visiems pasiūlymams jūsų komitetas pritarė? Taip?
R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Visiems, išskyrus vieną.
PIRMININKAS. Tada priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra, galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Dėl 2 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 3 straipsnio. Dėl 3 straipsnio yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento, bet jūs pritariate, taip?
R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Taip, pritarta.
PIRMININKAS. Tai ir mes galime pritarti bendru sutarimu. Pritarta bendru sutarimu. Taip pat ir dėl paties straipsnio dar vienas pasiūlymas. Jūs taip pat pritarėte bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio. Galime priimti bendru sutarimu? 3 straipsnis priimtas bendru sutarimu su visais Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymais.
Dėl 4 straipsnio yra Teisės departamento pasiūlymas, komitetas pritarė bendru sutarimu. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Galime priimti 4 straipsnį bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Dėl 5 straipsnio.
R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastaba, komitetas nepritarė, siūlo pritarti Ekonomikos komiteto patobulintam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Tada gerai, šito nesvarstome. 5 straipsnį galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Ačiū pranešėjui R. Žilinskui.
Ar yra norinčių kalbėti už, prieš? Vis dėlto čia išsiskiria nuomonės. Taigi nuomonė už – J. Razma. Prašom.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iki šio momento dalis gyventojų, kurie gauna centralizuotai tiekiamas suskystintas naftos dujas, tikrai buvo nuskriausti, palyginti su kitais šilumos ar energetikos išteklių vartotojais, nes dujų kainos buvo nereguliuojamos, nors vartotojai taip pat turi reikalą iš esmės su monopolistu. Manau, nors ir pavėluotai, bet svarbu, kad tą klaidą ištaisome ir nustatome, kad centralizuotai tiekiamų suskystintų dujų kainos yra valstybės reguliuojamos. Man atrodo, svarstymo stadijoje mes priėmėme gerą pataisą, kad jeigu yra viena įmonė, tiekianti dujas keliuose miestuose, kad yra bendrai skaičiuojamos tos įmonės sąnaudos ir atitinkamai kaina, tai yra patogu ir pačiam tiekėjui, ir Kainų komisijai, kuri turės tas kainas skaičiuoti. Aš tikiuosi, kad po šio sprendimo kaina sumažės ir vartotojų interesai bus geriau apginti.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už nuomonę. Nuomonė prieš – K. Daukšys. Prašom.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Dažniausiai gerais norais būna pragaras grįstas ir aš manau, kad šį įstatymą priėmus mes padarysime tik blogiau ir pabranginsime žmonėms tas pačias dujas. Todėl tikrai balsuosiu prieš šitą įstatymą.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolegos. Ar sutiktų kiti kolegos neišsakyti nuomonės? Viena nuomonė buvo prieš, viena – už. Tiesiog išreikšti balsavimu, jeigu jūs nieko prieš? Labai ačiū už supratimą. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-342, balsuoja už, kas kitaip mano, balsuoja prieš arba susilaiko.

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 84, prieš – 1, susilaikė 5. Taigi įstatymas (projekto Nr. XIIP-342) yra priimtas. (Gongas)

11.04 val.
Statybos įstatymo 1, 2, 4, 5, 6, 8, 10, 11, 12, 16, 18, 181, 29, 36, 39, 40, 41, 431, 47 straipsnių ir 2 priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-413(2)ES (priėmimas)

Darbotvarkės 1-7a klausimas – Statybos įstatymo 1, 2, 4, 5, 6, 8, 10, 11, 12, 16, 18, 181, 29, 36, 39, 40, 41, 431, 47 straipsnių ir 2 priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-413(2)ES. Taigi priėmimas pastraipsniui. Čia lyg ir jokių pastabų, pasiūlymų dėl šitų straipsnių nėra, tik dėl paskutinio 23 straipsnio. Bet aš galbūt pranešėjo nekviesiu į tribūną, pradėsime priėmimą pastraipsniui, o dėl paskutinio straipsnio pritarėte bendru sutarimu, labai jums ačiū.
Dėl 1 straipsnio. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 4 straipsnio. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 5 straipsnio. Galime pritarti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 6 straipsnio. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 7 straipsnio. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 8 straipsnio. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 9 straipsnio. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 10 straipsnio. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 11 straipsnio. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 12 straipsnio. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 13 straipsnio. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 14 straipsnio. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 15 straipsnio. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 16 straipsnio. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 17 straipsnio. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 18 straipsnio. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 19 straipsnio. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 20 straipsnio. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 21 straipsnio yra, kaip ir minėjau, ne, dėl 21 straipsnio nėra pasiūlymų. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 22 straipsnio. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Dėl 23 straipsnio Seimo kanceliarijos Teisės departamentas siūlo, komitetas pritaria bendru sutarimu. Aš manau, kad mes irgi pritariame. Galime priimti 23 straipsnį bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui baigtas.
Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra. Taigi kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-413, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 82, prieš – 1, susilaikė 4. Taigi įstatymas (projekto Nr. XIIP-413) yra priimtas. (Gongas)

11.07 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 16313, 189 ir 1892 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-414(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-7b klausimas – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 16313, 189 ir 1892 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-414(2). Pranešėja – gerbiamoji V. Aleknaitė-Abramikienė. Aš suprantu, kad čia ypatingų pastabų, pasiūlymų nėra, taigi priėmimas pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 4 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 5 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui baigtas. Norinčių kalbėti už, prieš? Nėra.
Taigi balsuojame. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-414, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 83, prieš – 2, susilaikė 3. Taigi įstatymas (projekto Nr. XIIP-414) yra priimtas. (Gongas)

11.09 val.
Statybos įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4076(3) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-8 klausimas – Statybos įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4076(3). Pranešėjas – gerbiamasis A. Salamakinas. Priėmimas. Tiesiog priėmimas pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Dėl 2 straipsnio, gerbiamasis Algimantai, Seimo kanceliarijos Teisės departamentas siūlo, bet jūs pritariate bendru sutarimu. Mes taip pat pritariame, manau, bendru sutarimu. Taigi 2 straipsnį galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui baigtas.
Ar yra norinčių kalbėti už, prieš dėl viso įstatymo projekto? Yra, nuomonės išsiskiria, reikės kalbėti. Gerbiamasis J. Razma – nuomonė už.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad šis sprendimas nepareikalaus didelių lėšų, o bus pasirūpinta moterimis, turinčiomis kūdikius. Ne visos turbūt taip drąsiai, kaip viena Seimo narė čia prieš kurį laiką, viešoje erdvėje gali kūdikius žindyti, ir iš tikrųjų reikia, kad tam tikruose viešuose pastatuose būtų tos patalpos. Kaip kadaise jautriai buvo išspręsta dėl reikalavimų neįgaliesiems, taip, manau, ir šį kartą mes turime padaryti tą jautrų sprendimą. Tuo labiau kad yra pažymėta, kad tų viešųjų pastatų sąrašą tvirtins Vyriausybė. Todėl tas sąrašas gali būti gana racionalus, ne kiekvienam. Siūlau pritarti projektui.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už nuomonę. Nuomonė prieš – R. Šimašius.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, mes ką tik priėmėme du įstatymus, kurie gerokai apriboja statybas, varžo, įveda naujos biurokratijos. Čia yra dar vienas, kuris labai gražiai skamba, bet aš, kitaip nei gerbiamasis Jurgis, noriu kalbėti ne apie pinigus.
Iš esmės klausimas, ko mes norime su vaikais šioje Lietuvoje? Ar mes norime uždaryti vaikus ir jų mamas, tėvus į kokį nors rezervatą, gal dar grotas uždėkime, kad, gink Dieve, nepamatytų niekas kitas, kaip sauskelnės keičiamos, beje, jas gali tėvas keisti, ne tik mama, arba, gink Dieve, nepamatytų, kaip žindomas kūdikis? Ar mes norime eiti link tų valstybių, kur suvokiama, kad tai yra natūralus dalykas? Augantis vaikas yra natūralu. Man labai keista, kad aš konservatoriams turiu tai sakyti ir ginčytis su jais dėl šio aspekto.
Aš turiu pasakyti, kad jeigu mes pritariame šiam projektui, tai mes įtvirtiname kultūrinę nuostatą, kad vaikus auginti ir juos prižiūrėti yra nenatūralu, mes turime tokius žmones uždaryti ir paslėpti nuo visuomenės. Man tai atrodo labai keistai, tikrai kviečiu pasisakyti prieš šį įstatymo projektą ir kaip tik Seimui labai aiškiai deklaruoti, kad yra visiškai normalu, kad viešai, nesislapstant, atsiprašau, yra pakeičiamos kūdikiui sauskelnės arba kūdikis yra maitinamas. Nieko blogo dėl to nematau ir jokių rezervatų tam kurti nereikia.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, jeigu apsiribotume dviem nuomonėmis, ar užtektų, ar norite kalbėti? Užtektų. Ačiū už supratimą. Gerbiamieji kolegos, buvo išsakytos nuomonės, viena – už, viena – prieš. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4076, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 83, prieš – 2, susilaikė 9. Įstatymas (projekto Nr. XIP-4076) priimtas. (Gongas)
Replika po balsavimo. Prašom.
G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Mielieji kolegos, aš iš tikrųjų dėkoju visiems, kurie balsavo už. Pagaliau mano kažkada pasiūlyta pataisa atkeliavo. Aš ją siūliau maždaug 2002 m. ar 2003 m., paskui B. Vėsaitės prašiau, kad ji perregistruotų, kai aš nebuvau Seime, ir dabar per keturias kadencijas ji atkeliavo ir pagaliau yra priimta. Aš labai džiaugiuosi.
Gerbiamasis Remigijus turbūt ne taip suprato. Čia yra tam, kad tėvai kaip tik galėtų visur viešose vietose dalyvauti, bet toli gražu ne visi tėvai nori visų akivaizdoje keisti sauskelnes arba žindyti. Todėl aš labai dėkoju visiems, kurie balsavo už.
PIRMININKAS. Sveikinu visus tuos, kurie džiaugiasi, kad tą įstatymą priėmėme.

11.14 val.
Miškų įstatymo 2, 7, 11 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-361(2) (priėmimas)

Gerbiamieji kolegos, darbotvarkės 1-9 klausimas – Miškų įstatymo 2, 7, 11 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-361. Gerbiamieji kolegos, kviečiu pranešėją Aplinkos apsaugos komiteto pirmininką A. Salamakiną. Taigi mes pradėsime priėmimą pastraipsniui ir kai prieisime prie tų straipsnių, kuriuos turėsite komentuoti, tai jūs ir pakomentuosite.
1 straipsnis. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 2 straipsnio yra pasiūlymų. Siūlo Seimo nariai P. Saudargas, K. Starkevičius. Reikia 29 Seimo narių pritarimo. Prieš tai gal P. Saudargas pristatys savo pasiūlymą. Kolega, trumpai pristatykite.
P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, komitetas pritarė šiam pasiūlymui.
PIRMININKAS. Nesvarbu, jūs turite pasakyti, tai formalus dalykas.
P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Gerai, aš galiu trumpai pristatyti. Tai yra labai elementarus dalykas. Tiesiog 5 % nuo gaunamų pajamų kertant mišką, parduodant medieną ir t. t. iš Generalinės miškų urėdijos yra atskaitomi į specialią programą miškams įvairiapusiškai remti, pavyzdžiui, stichinių nelaimų, audrų išlaužytiems medžiams sutvarkyti, miškininkams rengti atželdinimą ir netgi privačių miškų savininkams mokyti, konsultuoti ir panašiai.
Tačiau ten buvo vienas punktas, kad taip pat gali būti skiriama privačių miškų organizacijoms kurtis. Iš esmės manome, kad valstybinis sektorius neturėtų taip tiesiogiai remti verslo sektoriaus. Na, jeigu jau jie kerta mišką, yra privačių miškų savininkai, užsiima verslu, tai tikrai galbūt atras ir lėšų savo organizacijoms, asociacijoms įkurti ir tam tikrai nereikia iš to papildomo rezervo skirti jiems lėšų. Todėl mes pasiūlėme tą punktą išbraukti. Komitetas tam pritarė. Čia nedidelis dalykas.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Dabar kviečiu visus, kas palaiko gerbiamojo P. Saudargo nuomonę, reikia 29 balsų, balsuoti už.
Taigi palaikančių yra 76. Komiteto pirmininkas. Prašom atsakyti.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas pritarė. Kita pataisa yra Seimo Teisės departamento – nepritarė, nes komitetas mano, kad visą straipsnį reikia išdėstyti tik tuo atveju, jeigu keičiama daugiau kaip pusė straipsnio dalių. Todėl Teisės departamentui nepritarėme.
PIRMININKAS. Dėkoju. Išgirdome komiteto nuomonę. Gerbiamieji kolegos, ar reikia balsuoti už P. Saudargo pasiūlymą?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Už Pauliaus nubalsavome už, dabar už visą straipsnį.
PIRMININKAS. Tiesa, išsiskyrė nuomonės. Gerbiamieji kolegos, konkrečiai, kadangi nuomonės išsiskyrė, mes tikrai turėsime balsuoti. Dabar išsakysime nuomonę dėl P. Saudargo pasiūlymo, taip?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas pritarė.
PIRMININKAS. G. Mikolaitis – už pasiūlymą. Aš manau, Gintautai, gal jūs atsiimsite, nes už, prieš kaip ir nėra, aš taip suprantu. Ne, ne, matau kolegė A. Stancikienė mojuoja rankomis.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Ne, nėra prieš.
PIRMININKAS. Nėra prieš. Nėra. Tiesiog nepavyko užsiregistruoti teisingai. Pasitaiko dažnai. Gal galime bendru sutarimu pritarti gerbiamojo P. Saudargo pasiūlymui? Pritarta bendru sutarimu. Ir Teisės departamento išvadai, kuriai komitetas nepritarė, galbūt irgi galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Dėl 2 straipsnio. Ar galime priimti 2 straipsnį su visais pasiūlymais, pastabomis, kurios buvo pateiktos komiteto? Priimtas. 2 straipsnis priimtas.
Dėl 3 straipsnio taip pat yra pasiūlymas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Yra Seimo narių grupės.
PIRMININKAS. Savo pasiūlymą išdėstys B. Pauža.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Mūsų pasiūlymas yra 11 straipsnio 1 dalies 4 punktą papildyti vienu žodeliu: po žodžio „formuoti“ įrašyti „ir naudoti“ iškasenų eksploatavimo teritorijoms, naudingų iškasenų, kai nėra galimybės šių iškasenų eksploatuoti ne miško žemėje savivaldybės teritorijoje.
PIRMININKAS. Toliau kaip tekste.
B. PAUŽA (LSDPF). Taip, toliau kaip tekste.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Noriu paprašyti. Ar yra palaikančių gerbiamojo B. Paužos pasiūlymą? Jeigu palaikote, reikia balsuoti už. O toliau paprašysime pirmininko paaiškinti komiteto nuomonę, jeigu bus 29 balsai. Taigi palaikančių yra. Gerbiamasis pirmininke, prašom išsakyti komiteto nuomonę.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū. Komitetas nepritarė. Pagrindinis argumentas yra koks? Šiuo metu keičiamame straipsnyje bus leidžiama, jeigu pradėtas eksploatuoti žvyro karjeras ir iškasenos baigiasi, atsiremia į mišką, bus galima pakeisti miško paskirtį, kad toliau būtų galima šitą karjerą eksploatuoti. Kolegos siūlo visai naujame plote, jeigu jis yra užimtas miško, irgi pradėti to karjero eksploatavimą.
Miškų departamentas yra pasakęs, kad jeigu toje savivaldybėje išties daugiau nėra žvyro, tai yra kur neužimta miško, jeigu nėra to, ką komitetas siūlo pratęsti ir pakeisti paskirtį jau pradėtame eksploatuoti žvyro karjere, tada galima pakeisti paskirtį. Jeigu išties nėra toje savivaldybėje daugiau naudingų iškasenų, ar žvyro, ar dolomito, ar kitų.
Kolegos, siūlau, jeigu ir yra ne miško teritorija, kur galima eksploatuoti, sakysime, žvyrą, irgi pakeisti paskirtį ir atidaryti naują karjerą. Komitetas dėl to nepritarė, nes mano, kad pirmiausia gal eksploatuokime tuos, kur nereikia keisti miško paskirties. Jeigu daugiau nebus tų savivaldybės teritorijų, kur nereikia keisti miško paskirties, šiuo metu leidžiama šitą atlikti, aišku, tik atliekant atsodinimo darbus, sumokėti į fondą pinigus reikia ir visa kita, kad nereikėtų žvyro vežioti per tris savivaldybes.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Taigi reikės išsakyti dėl šito pasiūlymo, taip, visi užsirašėte, vieną nuomonę už ir vieną – prieš. G. Mikolaitis – nuomonė už.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Broniui duodu toliau.
PIRMININKAS. Prašau?
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Perleidžiu kitam.
PIRMININKAS. Tai B. Bradauskas. B. Bradauskas taip pat yra autorius. Nuomonės negalima išsakyti. Gal V. Kamblevičius, jis nėra autorius tų pataisų, tai išsakys nuomonę už.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Mielieji kolegos, iš tikrųjų reikia pritarti šiai pataisai…
PIRMININKAS. A, gerbiamasis Broniau, jūs galėjote. Atsiprašau. Gerai. Labai atsiprašau. Kalbėkite, Vytautai.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Iš tikrųjų reikia pritarti…
PIRMININKAS. Gerbiamasis Broniau, jums tikrai leisiu tuoj kalbėti. Tegul pabaigia Vytautas, jūs sutinkate?
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Komitetas truputį ne taip suprato. Pažiūrėkite, ką mes čia siūlome. „Naudingų iškasenų eksploatavimo teritorijoms formuoti“ – parašyta, o mes pratęsėme „ir naudoti.“ Nes jeigu „formuoti“, tai neaišku, kam formuoti, jeigu nenaudosime. Tai tik padarome aiškiau, kad būtų „formuoti ir naudoti.“ Daugiau naujų tų karjerų tikrai nesiūlome atidaryti, kaip čia Algis pasakė. Todėl čia aiškumas yra, kodėl reikia formuoti – formuoti ir naudoti.
PIRMININKAS. Ačiū. Supratome, Broniau. Taigi, V. Kamblevičius. Atsiprašau, kad pertraukėme jus. Jūs galite pratęsti savo nuomonę.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, Pirmininke. Mielieji kolegos, iš tikrųjų reikia pritarti šioms įstatymo pataisoms, nes pačiai savivaldybei geriau matyti, kada spręsti ir atidaryti ar rekultivuoti vienus ar kitokius plotus, taip sumažėtų ir pačios sąnaudos, ir važinėjimai. Aš siūlau pritarti.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonė prieš – A. Stancikienė.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Gerbiamieji kolegos, šitas 3 straipsnis, kuriuo keičiamas galiojančio Miškų įstatymo 11 straipsnis, šneka tik apie išimtis, kada tą miško žemę galima keisti kitomis naudmenomis. Ar naudoti, ar eksploatuoti, ar formuoti, tai yra ne Miškų įstatymo dalykas. Miškų įstatymas numato, kada mišką galima išimtinai paversti ne mišku. Ir čia jokie kiti papildymai, kurie nesusiję su mišku, tikrai negali būti net svarstomi. Labai palaikau komiteto nuomonę ir kviečiu, kolegos, atsakingai balsuoti tik už tai, kas susiję su tuo įstatymu.
Kitas klausimas, kad apskritai, ar galima leisti miško žemę paversti kitomis naudmenomis, pavyzdžiui, jeigu vienos savivaldybės riba baigiasi ir už 10 km yra žvyro karjeras, o mes aiškiname, kad šioje savivaldybėje nebėra jau kitos galimybės? Žodžiu, čia atsiranda visokių manipuliavimų tais kilometrais, mūsų savivaldybėms nubrėžtomis ribomis ir t. t. Ir mes taip neatsakingai žiūrime į mišką, kad mes leidžiame mišką versti kitomis naudmenomis apskritai, įrengti naujus karjerus. Tai yra, aš jau prieš tai kalbėjau, mano nuomone, netoleruotina, neleistina, mes turėtume šito neleisti. Ta pataisa, kuri yra ne dėl šio įstatymo, pasiūlyta kolegų B. Paužos, B. Bradausko, A. Mitrulevičiaus ir G. Mikolaičio. Kviečiu nepritarti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kolegos, buvo išsakytos nuomonės už, nuomonės prieš.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ar galiu truputį?
PIRMININKAS. Dar jūs norite pakomentuoti? Gerai, pakomentuokite.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū. Jeigu išties, ką sakė B. Bradauskas, tai komitete buvo visai kita nuomonė pateikta, kad pradėtų naujus eksploatuoti. Bet paskaitykime, kaip yra suformuluotas sakinys: „Kai baigiamas eksploatuoti pradėtas naudoti telkinys“, tai dar kartą „naudoti“ tada visai perteklinis tas jūsų žodis, „kai baigiamas naudoti telkinys.“ Jūs iš pradžių rašote „naudoti“, po to yra komiteto formuluotė apie tai, kad kai baigiamas naudoti telkinys ir dėl to išduotas leidimas.
PIRMININKAS. Gerai. Dėkoju. Kolegos, buvo išsakytos nuomonės, aš manau, kolegos suformavo kiekvienas savo nuomonę, tai tiesiog kviečiu balsuoti. Kas už tai, kad pritartume mūsų kolegų Seimo narių B. Paužos, B. Bradausko, A. Mitrulevičiaus ir kitų mūsų Seimo narių pasiūlytai pataisai, nuomonei, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 44, prieš – 10, susilaikė 32. Taigi pritarta pasiūlymui.
Dabar kitas pasiūlymas dėl to paties straipsnio – Seimo kanceliarijos Teisės departamentas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Pritarta iš dalies.
PIRMININKAS. Tai mes irgi galime pritarti komiteto nuomonei?
Dabar kviečiu Seimo narę R. Baškienę pristatyti savo pasiūlymą.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Aš labai vertinu komiteto poziciją, jo nuomonę. Šitą ir kitą savo pasiūlymus atsiimu. Labai ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū kolegei už supratimą. Taigi ir vienas, ir kitas kolegės R. Baškienės pasiūlymai atsiimti. Ji abu pasiūlymus atsiėmė. Daugiau pasiūlymų dėl šio straipsnio kaip ir nėra. Taigi 3 straipsnį su visais pasiūlymais ir pastabomis galime priimti bendru sutarimu? 3 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
Dėl 4 straipsnio. Prašau. Ar reikia?.. Gerai. Balsuosime. Balsuojame. Kas už tai, kad priimtume 3 straipsnį, prašom balsuoti. Kas balsuoja už 3 straipsnį, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
Gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus: už – 54, prieš – 13, susilaikė 26. Taigi 3 straipsnis yra priimtas.
Dėl 4 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Taigi įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui baigtas.
Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Vien tik norintys kalbėti prieš. Už nėra. Gerai. Kalba A. Stancikienė – nuomonė prieš.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Žinote, aš iš tikro noriu pasakyti, kad mes šiuo įstatymu atveriame kur kas daugiau grėsmių, negu kokių nors gerų dalykų padarome. Visų pirma reikia pašnekėti apie tą žalą, kurią mes padarysime, tai mažės miškų plotai. Lietuvoje miškingumas, lyginant su kaimyninėmis šalimis, ir taip yra pats mažiausias.
Kitas dalykas. Miškų atkūrimas Lietuvoje yra labai sudėtingas, nes laisvos žemės miškui įsodinti ir veisti niekas neskiria, ir ta pati Vyriausybė neturi tos laisvos žemės. Kaip mes šnekame? Mes įrašome, kad neva bus atkurtas miškas, atsodintas, bet kaip jis bus atkurtas ir kaip jis bus atsodintas, visiškai neaišku. Jau 2009 m. Valstybės kontrolė konstatavo, kad ta problema yra visiškai nesprendžiama.
Toliau. Iš tikro mes visiškai nesame reglamentavę, kaip tie karjerai, mes tiktai sakome, kad jie turi būti rekultivuojami, turi būti gražiai apsodinami, užpilami juodžemiu. Bet iš tikro karjerai yra paliekami likimo valiai. Vėlgi ta pati Valstybės kontrolės dar 2009 m. yra pasakiusi, kad jau eksploatuotiems durpynams atkurti ir rekultivuoti valstybei reikės 100 metų ir tam reikės 68 mln. Lt. Dabar mes atveriame vis naujų ir naujų durpynų naudojimo galimybes. Įdomu, kiek reikės lėšų ir kas bus po šių rekultivavimų po šio įstatymo priėmimo. Daugiau mums reikėtų šnekėti apie tai, kad mes atveriame galimybes užstatyti visas likusias dar neužstatytas paežeres, paupius, mes iš esmės atveriame dideles galimybes labai didelei korupcijai būtent valstybinių miškų sąskaita. Man labai gaila, kad, pavyzdžiui, tas pats Varėnos meras, kuris inicijavo šį įstatymą, tiesiog visiškai lobistinį, korupcinį įstatymą atneša į Seimą, Seimo nariai įregistruoja. Aš noriu pasakyti, kad tas pats meras, ta pati Varėnos savivaldybė, pavyzdžiui, yra neteisėtai pradėjusi įrenginėti hipodromą. Šiuo metu vyksta teismai dėl to hipodromo įteisinimo. Iškirstas didžiulis valstybės miško gabalas ir ten įrengiamas hipodromas. Šituo įstatymu mes dabar atveriame galimybes tuos visus neteisėtus jau padarytus veiksmus įteisinti. Labai kviečiu visus atsakingai balsuoti prieš ir nepasiduoti kokio nors vieno neva mažo, smulkaus karjeriuko neva įrengimo pateisinimui. Miškų sąskaita negalima daryti jokių ekonominių verslų ir jokių…
PIRMININKAS. Kolege, dėkoju. 41 sekundę jau per daug kalbame. Gerbiamasis B. Bradauskas – nuomonė už.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, Pirmininke. Tiesiog keista girdėti, kai užsiimame tų miškų fetišizmu ir paverčiame į šventas karves ir panašiai, o visiškai pamirštame, kad šalia gyvena žmogus ir kad jam reikia normaliai gyventi. Dabar jeigu mes sustabdysime tų miestų plėtrą vien dėl to, kad negalima kojos įžengti į mišką, palaukite, kur mes iškelsime tuos žmones? Pasiūlyme iš vieno miesto į kitą, iš Varėnos statyti Pagėgiuose ar dar kur nors? Yra tiesiog su sveiku protu nesuderinami dalykai. Arba, sakykim, vešime žvyrą keliams taisyti už šimtų kilometrų, kai šalia mes jo turime. Miškus auginame, auginsime, kirtome ir kirsime. Ten, kur yra eksploatuojami žvyro karjerai, yra visi apželdinami niekuo kitu kaip miškais. Tie miškai užauga. Tai yra atsinaujinantis šaltinis ir nieko čia… absoliučiai nėra didelio strioko, jeigu mes vienur ar kitur panaudosime esant būtinybei, aš nesakau, kad ten į kairę, į dešinę.
O dėl miškingumo. Tai pasižiūrėkite Lietuvoje per paskutinį dešimtmetį, kiek padidėjo Lietuvos miškingumas. Dar niekas ir neapskaito jo, nes ištisi žemės plotai yra užaugę krūmynais ir jų aukštis siekia daugiau kaip 5 metrus. Štai aš nematau jokio čia kriminalo, jokios tragedijos, kad mes leisime plėstis miestams ir kad leisime eksploatuoti naudingąsias iškasenas. Kviečiu balsuoti už. Ačiū.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, turiu prašymą. Jeigu daugiau… Reikia, būtinai reikia. Gali priimti pats Seimas sprendimą, ar reikia, ar nereikia. Gerai. G. Mikolaitis – nuomonė… Atsiprašau, A. V. Patackas – nuomonė prieš. Kalbame visi. Pasirodo, kad taip reikia.
A. V. PATACKAS (DKF). Aš nekalbėsiu apie tai, kas yra karjerai, pelkės. Čia apie tai buvo pakankamai kalbėta. Nekalbėsiu netgi apie tai, kad valstybė turėtų taupyti iškasenas, neleisti tiems ištroškusiems pelno su jomis taip elgtis, kaip iki šiol elgiamasi. Aš pabandysiu pakalbėti truputį kita leksika. Galbūt tai bus palaikyta jausmingumu arba, kaip čia buvo pavadinta, fetišizmu, bet vis dėlto privalu priminti, kad esame girios žmonės, kad miškas yra mūsų namai ir senovinis terminas, nebuvo vartojamas miškas, čia yra naujadaras, senovinis terminas yra giria, o ypač išlaki giria su susiformavusiais ardais yra vadinama germe. Taigi lietuvis ir giria yra neatskiriami dalykai. Tai yra mūsų savimonės dalis. Esame atsakingi prieš istoriją ir prieš būsimas kartas už mišką. Kas pakelia ranką prieš mišką, kas pakelia kirvį, turi gerai pagalvoti.
Paskutiniai mano sakiniai būtų tokie. Kai prasidėjo miškų kirtimas, taip atsitikdavo, kad silpnėdavo ir mūsų valstybė, ir mūsų valstybingumas. Pasižiūrėkime į istoriją. Nesakau, kad tarp šitų dalykų yra tiesioginis ryšys, tačiau jis, be abejo, yra. Giria ir visa, kas susiję su giria, nėra vien materialus dalykas. Tai yra ir dvasinė kategorija. Būtų gerai, kad Seimas kartais pakeltų nosį ir prisimintų, kad ne vien tiktai dėl materialių dalykų sprendžiame, bet ir dėl kitokių. Matome, čia sėdi jauni žmonės tribūnose. Ką mes jiems paliksime?
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, viršijame laiką. Labai ačiū už supratimą. Ačiū, ačiū. Gerbiamieji kolegos, iki 2 minučių. Pasistenkime. Gerai?
G. Mikolaitis – nuomonė už.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Labai ačiū. Mes mišką kertame planingai kas metai šimtais hektarų. Koks skirtumas, kurioje vietoje kertame – ar vienoje, ar ten, kur žvyras po apačia? Kai kurios frakcijos siūlo, kad vietiniams keliams didintume atskaitymų procentus – 30, 40. Jeigu mes vešime žvyrą aplink Lietuvą, galėsime didinti ir 50 %, vis tiek vietinių kelių nesuremontuosime, nes mes nenaudosime vietos žvyro. Taip pat niekas neskaičiuoja, kiek miško. Turbūt neteko važiuoti. Važiuokite, pagal Europos Sąjungos rėmimo programas žemės ūkio paskirties žemės šimtais hektarų užsodinama kas metai. Tūkstančiai hektarų sodinama kas metai ir dar programoje numatyta apie ateitį. Kodėl mes čia bijome keletą hektarų padėti vietiniams žmonėms ten, kur gyvena, kad pasiremontuotų kelius, o trukdome dėl miško, kurio vis atsodiname dešimt kartų daugiau? Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė prieš – L. Balsys.
L. BALSYS (MSNG). Gerbiamieji kolegos, pritariu tiems, kurie ragina balsuoti prieš šitą įstatymą, nes iš tikrųjų gal galima sakyti, kad ir yra tam tikrų saugiklių, bet bendra nuostata atveria kelią ir korupcijai, nes leidus mišką paversti ne mišku ir ten statyti namus, vilas, taip ir atsitiks. Patikėkite, tikrai čia nebus situacija, kai nėra kur plėstis miesteliui ir būtinai reikia miške. Yra kur plėstis.
Tas pats pasakytina ir apie karjerus, ir ypač apie durpynus. Atsivers kelias atidaryti naujus durpynus, o tai reiškia žaloti pelkes, ten gyvenančią gyvūniją ir žaloti patį mišką. Iš tikrųjų reikia balsuoti atsakingai. Nėra jokios būtinybės nei tų naujų karjerų, nei tų naujų gyvenviečių. Miškas yra turtas. Lietuvos miškingumas yra žemesnis, negu numatyta mūsų plane iki 2020 m. Taigi priimdami tokį įstatymą mes nevykdysime savo įsipareigojimų didinti Lietuvos miškingumą. Siūlau balsuoti prieš.
PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė už – J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, nesuprantu, kodėl tokiais gana dramatiškais tonais kalbama apie šio projekto pasekmes, nes, mano vertinimu, jo įgyvendinimas teoriškai gali paliesti labai jau mažą miško plotą. O jeigu tų pataisų nepadarytume, iš tiesų tiems, kurie išgauna naudingąsias iškasenas – dolomitą, žvyrą, dabar yra didelis apsunkinimas. Pabaigęs telkinį eksploatuoti, kitą telkinį gali eksploatuoti tiktai ten, kur nėra miško, nepriklausomai nuo to, kiek jis ekonomiškai apsimokėtų, kiek būtų nutolęs ir t. t. Mes suteikiame galimybę ir miškingoje vietovėje eksploatuoti. Žinoma, turime atsodinti tam tikrą miško plotą ir t. t.
Dėl gyvenamųjų teritorijų. Vėlgi per daug dramatizuojama situacija. Kiek Lietuvoje yra savivaldybių, kuriose virš 50 % miškingumas? Matykime ir tą reikalavimą, kad galima miško teritorijoje planuoti gyvenamąsias teritorijas, jeigu visose miesto ribose jau nebėra plotų, tinkamų gyvenamųjų namų statybai, kurie neapaugę miškais. Tai yra čia, manau, pakankamai dideli saugikliai. Aš siūlau pritarti tam projektui, kuris, man atrodo, racionalus ir jokių pavojų nesukelia.
PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė prieš – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš kaip tik manau, kad priešingai – pavojų mes daug sukuriame. Visų pirma, pradėkime nuo racionalaus proto. Mes turime geriausiai pasaulyje tvarkomus miškus. Galų gale pasiekėme. Tai ne! Mums reikia keisti šitą sistemą, nes mes turbūt norime turėti blogiausiai tvarkomus miškus. Tai turbūt lietuviškas charakteris. Apsaugojome nuo visokių visuomių, viso kito, bet leidžiame pro kitur kai ką daryti ir ne karjerai čia esminis dalykas. Karjerai čia yra techninis dalykas, kurį galima spręsti ir galbūt buvo galima tvarkyti šitame įstatyme, bet mes atlaisviname reglamentavimą dėl plėtros. Jau mes darėme tokius pačius eksperimentus su žemės grąžinimu, paskui niekaip negalėjome to džino sukišti į butelį. Kiek kankinomės Seime dėl tokių palengvinimų? Tas pats kelias, vienas su vienu. Specialiųjų tyrimų tarnyba, kitos organizacijos nežinojo, ką daryti po tokios reglamentacijos. Kam čia reikia labai plėstis? Mažėjantiems mūsų miesteliams, kur gyventojų skaičius mažėja? Tikrai ne jiems!
Kažkas nori persikelti į geriausias vietas tuo pretekstu. Pamatų, plytų prisidėti neišėjo, įrodyti, kad ten pamatai stovėjo, neišėjo, o dabar bus galima įrodyti kitaip, ir daugiau nieko čia nėra. Siūlau balsuoti prieš.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už nuomonę. K. Masiulis – nuomonė už.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, čia tokia dramatiška gaida vyksta svarstymas, kuris, man atrodo, yra labai paprastas ir logiškas. Lietuva turi įvairių išteklių ir turtų. Vienas iš jų – miškas. Tačiau vienas turtas neturėtų trukdyti naudoti kitą turtą, kitą išteklių. Ir negali būti taip, kad protingai naudoti išteklius Lietuvai yra žalinga arba neprotinga.
Nereikėtų nei dramatizuoti, nei skelbti miškų šventais, kaip buvo daroma prieš 500–600 m. Miškai yra toks pat išteklius kaip ir bet koks kitas. Jeigu jo nenaudosi, jis ne tik neduos naudos, bet jisai pats save sunaikins. Miškai yra eksploatuojami, kaip ir bet koks kitas išteklius. Jie yra sodinami, atsodinami, yra plečiami, o kur reikia, yra kertami. Taip ir elkimės. Leiskime naudoti tuos išteklius, kuriuos turime, protingai. Taip įstatyme ir pasakyta, kad reikia apdairiai, protingai kompensuojant, atsodinant naudoti ir kitus išteklius, kurie yra po miškais.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kolegos, buvo išsakytos keturios nuomonės už, keturios nuomonės prieš. Taigi balsuojame. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-361(2), balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 71, prieš – 15, susilaikė 17. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-361(2) yra priimtas. (Gongas)
Replika.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Ačiū kolegoms, kurie balsavo už įstatymą. Bet aš dabar nekalbėsiu apie įstatymo nuostatas. Man truputį keistai, daugiau nei keistai pasirodė A. Stancikienės išplatintas žaliųjų pareiškimas Seimo nariams. Kodėl rašoma netiesa? Kodėl rašoma, kad Palangoje bus iškirsti miškai? Palanga pagal įstatymą visai nepatenka. Nei Švenčionys, nei durpių reikalai. Ir čia mus kaltina korupcija!
Prieš porą savaičių Aplinkos apsaugos komitetas buvo išvažiuojamajame posėdyje Kuršių nerijoje. Ir ką mes išgirdome iš mero apie žaliųjų korupciją? Kada atvažiuoja pas merą (Balsy, tikrai ne tavo žalieji) ir sako: pirkite vėliavą, kad jūsų paplūdimiai yra švarūs. Meras klausia: kiek? Sako – 35 tūkst. Sako – nepirksiu. Tada žalieji sako: mes visus metus tave kritikuosime, kokie tavo paplūdimiai yra negeri, nešvarūs ir visa kita. Meras nuperka už 35 tūkst. vėliavą, kad jo nekritikuotų.
Aš noriu paklausti, kuo užsiima mūsų žalieji? Jie kaltina mus korupcija, bet ten tai jau tikra korupcija! (Balsai salėje)
PIRMININKAS. A. Stancikienė, replika po balsavimo. Prašom.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Dėl protokolo. Aš balsavau prieš, nežinau, kaip atsirado balsas už. Labai atsiprašau, suklydau.
O dėl A. Salamakino pastabos noriu pasakyti: Algimantai, jūs pasiaiškinkite. Kai jūs man pasakėte šitą informaciją, aš specialiai paskambinau R. Braziuliui. Tie pinigai yra oficiali kaina už tai, kad žalieji prisiima atsakomybę už tai, kad tie paplūdimiai tikrai atitiks. Jie teikia nuolatines ataskaitas, jie prisiima. Taip, tai yra oficialu. Jie yra įpareigoti teikti ataskaitas, kad tas paplūdimys atitinka europinį mėlynosios vėliavos lygį, ir tai nėra kažkoks pirkimas žaliųjų. Jūs skleidžiate labai klaidingą informaciją, pone Salamakinai.
PIRMININKAS. Gerbiamoji R. Baškienė. Prašom.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Pritardama kolegei vis dėlto noriu pasakyti, kadangi esu Valstiečių ir žaliųjų sąjungos atstovė. Gerbiamasis Algimantai, jeigu mes teikiame kokią nors kritiką ir viešai tai skelbiame, tada labai atsakingai tai pateikime, kad nekiltų interpretacijų ar abejonių. Žalieji jeigu ir siekia savo pozicijos, tai tą daro labai nuoširdžiai. Jeigu yra kaltinimų, jie turi būti labai konkrečiai pasakyti kam.
PIRMININKAS. Gerbiamasis L. Balsys, replika po balsavimo.
L. BALSYS (MSNG). Kadangi mano pavardė buvo paminėta, tai ačiū. Ačiū, pirmininke, kad pripažinote, kad čia ne Lietuvos žaliųjų partija reikalauja pinigų. Bet aš norėčiau apginti ir nevyriausybines organizacijas, kurios dalyvauja visokiuose tokiuose projektuose ir, kaip sakė, A. Stancikienė, iš tikrųjų daro gerą darbą palaikydami, kad tie paplūdimiai atitiktų tuos standartus. O tai, ką sako meras, siūlau padalyti iš dešimt ir vertinti realistiškai.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, išsakytos visos replikos.
Darbotvarkės kitas klausimas. Gerbiamasis B. Bradauskas. Gerbiamieji kolegos, kita forma galima pasikalbėti. Prašau.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Aš labai trumpai. Gerbiamieji kolegos, ne vienas toks dalykas, ką čia pasakė Algimantas. Aš prisimenu ankstyvus Atgimimo laikus, kada prie įmonių susirinkdavo su barabonais ir barabonydavo tol, kol neduodavo pinigų, ir po to su barabonais kitur keliauja, prie kitos įmonės. Čia jau praeitis. Bet kai man dabar pasakė, išgirdau šitą faktą, kad šiais laikais yra nustatyta oficiali, pasirodo, vėliavos kaina – 35 tūkst., tada, gerbiamoji Aurelija (nebematau), išeikite visi ir tvarkykite tuos paplūdimius. Aš suprasiu, kad tikrai yra už ką merui mokėti.
Dabar savivaldybė sutvarko paplūdimius, viską padaro ir jinai dar 35 tūkst. turi mokėti už vėliavą, kad žalieji pripažįsta tą darbą, ką padarė meras. Atsiprašau! Grobimas vidury šviesios dienos!
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad jau mums reikia užbaigti.

11.49 val.
Įstatymo „Dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Serbijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo ratifikavimo“ projektas Nr. XIP-4162(2) (svarstymas ir priėmimas)

Darbotvarkės 1-10 klausimas – įstatymo „Dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Serbijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo ratifikavimo“ projektas Nr. XIP-4162(2). Pranešėjas – P. Auštrevičius. Ruošiasi G. Kirkilas, Europos reikalų komiteto pirmininkas.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Gerbiamasis Seimo Pirmininke, mielieji kolegos, Užsienio reikalų komitetas, kaip pagrindinis komitetas, prisipažinsiu, ne kartą svarstė šį klausimą, svarstė labai įdėmiai, pasikviesdamas suinteresuotas organizacijas ir jų atstovus. Galų gale šių metų birželio 17 d. mes balsavome, ir balsavimo rezultatai yra tokie: už – 5, prieš nebuvo, 2 susilaikė, 1 nedalyvavo. Kitaip tariant, nuomonei pritarta ir ratifikavimui pritarta su atitinkamomis pastabomis, kurios buvo pasakytos kitų komitetų. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju P. Auštrevičiui. Kviečiu į tribūną G. Kirkilą išsakyti Europos reikalų komiteto nuomonę.
G. KIRKILAS (LSDPF). Europos reikalų komitetas pritarė ratifikavimui ir pridedamam rezoliucijos projektui. Kviečiu Seimą taip pat pritarti.
PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkui. Kviečiu K. Masiulį išsakyti savo nuomonę. Jūs norite kalbėti dėl sutarties ratifikavimo? Prašau.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, nedažnai taip būna, kad dėl tarptautinės sutarties kyla polemika. Ta polemika Užsienio reikalų komitete kilo. Ji tęsėsi ne vieną posėdį. Buvo pakviesti Lietuvos verslo atstovai, konkrečiai dviejų įmonių atstovai, kurie Serbijoje yra pakliuvę į labai nemalonią situaciją. Jie pasakojo, kad dalyvavo aukcionuose, pirko Serbijoje įmones, investavo, tų įmonių finansinė situacija buvo labai nekokia, investavo į tas įmones, jas gerino, o paskui jų pinigai buvo paprasčiausiai nusavinti, ir jie dabar bylinėjasi. Situacija labai apgailėtina. Kaip jie aiškino, kad ir patys serbų pareigūnai neretai sako, kad čia yra tokia korupcinė situacija. Vienas verslininkas aiškino, kad byla jau pasiekė Vašingtono arbitražą ir, galimas dalykas, laimės. Tačiau Serbijos valstybė nelabai ką daro, kad tokią situaciją pagerintų.
Mums buvo pateikta informacija, kad čia lankėsi Serbijos parlamento vadovai. Jie irgi žino tą situaciją, žadėjo, kad kažkas bus pagerinta, tačiau reikalai nė kiek nejuda į priekį. Aš manau, kad Europos Sąjunga ir visos ikisąjunginės instancijos yra toks savotiškas klubas, kuriame yra laikomasi vienodų, garbingų, gana civilizuotų taisyklių ir tvarkų. Lygiai taip pat yra garantuojama verslo sauga. Valstybė turėtų rūpintis, kad ir kitų valstybių verslininkai jaustųsi pakankamai saugūs, jų investicijos nebūtų išprievartaujamos ar atimamos tokiu neteisėtu, galimai neteisėtu, būdu. Todėl aš labai abejoju, ar reikėtų skubėti šią sutartį pasirašyti. Manau, kad nereikėtų mums skubintis, galime palūkėti.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Daugiau norinčių kalbėti nėra. Po svarstymo kviečiu visus… Nuomonė už, nuomonė prieš. Nuomonė už – A. Kubilius. Prašom, kolega.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų čia įdomus reiškinys, kad dėl svarbių užsienio politikos, geopolitinių klausimų šitame Seime diskutuoja tik konservatoriai. Niekas daugiau neturi nuomonių, o konservatoriai kartais turi ir priešingas nuomones. Tai rodo, kad klausimas tikrai yra svarbus.
Šioje vietoje aš, visiškai pritardamas K. Masiulio išdėstytam susirūpinimui dėl Serbijos valdžios elgesio su Lietuvos investuotojais, vis dėlto kviečiu balsuoti už šios sutarties ratifikavimą. Tai yra sutartis, kuri leistų pradėti Serbijos narystės Europos Sąjungoje derybas. O tai reiškia, kad derybų metu Lietuva gali ir toliau reikalauti iš Serbijos valdžios elgtis europietiškai, nesielgti taip, kaip iki šiol buvo elgiamasi, taip pat ir su investuotojais elgtis pagal europietiškus standartus.
Aš noriu pasakyti, kad iš tikrųjų turėjau daug abejonių dėl šio sprendimo, bet vis dėlto matau bendrą tam tikrą visos Europos veiklos ir elgesio tendenciją, kurią norėčiau matyti. Iš tikrųjų siekiant tas šalis, kurios yra šalia Europos Sąjungos, kurios nėra Europos Sąjungos narės ir kurios galbūt dar nėra tų vertybių visiškai perėmusios… Vis dėlto jas stengtis pritraukti arčiau Europos Sąjungos, išnaudojant tuos instrumentus, kuriuos Europos Sąjunga turi, tai yra asociacijos sutarčių ratifikavimą, derybų dėl narystės Europos Sąjungoje pradžią ir visą derybų eigą. Tokiu būdu iš tikrųjų Europa gali… Tai yra pats efektyviausias būdas, kaip Europa gali spręsti didžiausias savo geopolitinio saugumo problemas, ar tai būtų Balkanai, ar tai būtų Rytų kaimynystė. Todėl šį klausimą aš raginu svarstyti…
PIRMININKAS. Gerbiamasis Andriau!
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Tuoj pat baigiu. …raginu matyti platesniame kontekste – ne tik kaip Serbijos prasto elgesio reikalą, bet kaip platesnį Balkanų reikalą ir kaip platesnį Rytų kaimynystės reikalą.
PIRMININKAS. K. Masiulis – nuomonė prieš. Jūs kalbėjote, pasakėte savo nuomonę. Galbūt kiti už irgi nekalbės. Vienas už… Tiesa, nutarimo projektas.
Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad po svarstymo pritartume įstatymo projektui Nr. XIP-4162, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
Gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus: už – 69, prieš – 1, susilaikė 2. Po svarstymo pritarta.
Siūlau ypatingos skubos tvarka priimti šitą įstatymą. Gal bendru sutarimu galime ypatingos skubos tvarka? (Balsai salėje) Užsiregistruosime, jeigu nebus, nepriimsime. Koks yra balsavimo rezultatas? Yra pasiūlymas atidėti iki ketvirtadienio. Gerbiamasis Andriau, užtenka, užsiregistravo 73. Užtenka, paprasta balsų dauguma, ne mažiau negu 36.
Gerbiamieji kolegos, pabandome ypatingos skubos tvarka. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume? Motyvai už. Aš manau, kad motyvai tie patys. Jau kalbėjome, tai galime balsuoti. Balsuojame. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4162, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

Šio įstatymo priėmimas

Už – 73, prieš nėra, susilaikė 4. Įstatymo projektas Nr. XIP-4162 yra priimtas. (Gongas)
Gerbiamieji kolegos, viskas jau padaryta, baigiame diskusiją, viskas jau yra priimta. Gerbiamasis P. Auštrevičius. Replika po balsavimo.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Dėkoju, Pirmininke. Mielieji kolegos, aš norėčiau pasveikinti su teisingu sprendimu. Noriu atkreipti dėmesį, kad priimtas protokolinis nutarimas, kuris įpareigoja ir Vyriausybę, ir Seimą nuolat stebėti procesą…
PIRMININKAS. Nepriimtas, Petrai, dar nepriimtas. Dabar priimsime.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Atsiprašau, aš tikiuosi, kad tai bus sudedamoji ratifikavimo dalis, nes tai yra svarbus dalykas, įpareigojantis mus veikti išvien ir padėti Serbijai tapti europietiška valstybe, kaip ir mums buvo padėta.

12.00 val.
Seimo protokolinio nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos įstatymo „Dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Serbijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimo ratifikavimo“ priėmimas

PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš prašyčiau B. Juodką į tribūną pristatyti jūsų komiteto protokolinį nutarimą. Jūs, Užsienio reikalų komitetas, priėmėte protokolinį nutarimą. Aš jums galiu duoti protokolinį nutarimą, jūs pristatykite. Papildymas ratifikuotos sutarties.
B. JUODKA (LSDPF). Gerbiamasis Pirmininke, gerbiamieji kolegos, jūs tikriausiai matėte priedą prie visų dokumentų, protokolinį nutarimą, kuriuo atkreipiame dėmesį, ratifikavę tą sutartį, į kai kurias problemas, į kurias Serbija turi ypač atkreipti dėmesį. Ar man skaityti?
PIRMININKAS. Ne, gal savo žodžiais, profesoriau, keletą sakinių pasakykite. Tekstą mes turime.
B. JUODKA (LSDPF). Pirmiausia, kad parama Serbijos Respublikai, žengiant keliu į Europos Sąjungą, atkreipė dėmesį į kai kurių Serbijos institucijų problemas, truputį dėl kai kurių problemų dėl investuotojų ir prašo, kaip sakant, Lietuvos Respublikos Vyriausybę ir Seimą toliau truputį prižiūrėti, kaip Europos Sąjungos vertybės toliau bus realizuojamos Serbijos.
PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke. Jeigu galima, man šitą. Gerbiamieji kolegos, gal galime priimti bendru sutarimu šitą protokolinį nutarimą? Taip, pritarta bendru sutarimu. Pasiūlymą dėl kito protokolinio nutarimo P. Auštrevičius siūlė, jis atsiima, kiek supratau, atsiimat? Integruojame į šitą, jis yra integruotas.
Taigi replika po balsavimo, prašom, kolega.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Balsuojant užstrigo mano kompiuteris, aš balsavau už, bet parodė, kad nebalsavau. Prašau įskaityti už.
PIRMININKAS. Gerai, jūsų balsas už ratifikavimo sutartį? Taip. Labai ačiū. K. Masiulis. Prašom.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Replika po balsavimo. Kolegos, nereikėtų klaidintis. Šis protokolinis nutarimas nėra jokia sudedamoji dalis, jis niekuo neįpareigoja serbų pusės. Čia yra tik nuogo užpakalio (atsiprašau už tokį necenzūrišką pasakymą) pridengimas. Nieko jis neįpareigoja. Duok Dieve, kad iš tikro Serbijos pusė taptų labiau civilizuota ir pradėtų gerbti užsienio valstybių investicijas. Duok Dieve, kad jūs visi, kurie taip su entuziazmu remiate Serbijos europėjimą, iš tikro jį ir pastūmėtumėte. Ir, duok Dieve, kad nereikėtų taisyti, aš manau, šito nereikalingo paskubėjimo Serbijos žingsnių einant į Europą per kitus etapus.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš norėčiau pasakyti labai trumpą savo nuomonę dėl šios sutarties ratifikavimo. Manau, kad mes, Seimas, visi pirmininkai ir vadovybė, viską padarėm ir esame vieni iš paskutiniųjų, ir paskutinėm dienom, kai mes ratifikavome tą sutartį, mes įvairiais lygiais išreiškėme kritiškai ir griežtai savo nuomonę, tiek Užsienio reikalų komiteto pirmininkas, tiek Europos reikalų komitetas, tiek aš pats turėjau susitikimą su Serbijos premjeru, labai aiškiai išsakiau, tiek mūsų verslo atstovai… Aš manau, kad mes padarėme gerą žingsnį. Tai mes kaip tik, kai ratifikavome ir pritarėme, turėsime truputėlį daugiau galimybių ir svertų pataisyti šituos reikalus. Aš galvoju, kad mes padarėme gerą darbą, kad ratifikavome, mes vis tiek jiems parodėme, kad mes ne visiems jų poelgiams pritariame. Dėkoju.
Toliau posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pavaduotojas gerbiamasis A. Sysas.
PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Gerbiamieji kolegos, tęsiame posėdį.

12.03 val.
Farmacijos įstatymo 2, 8, 15, 19, 24, 25, 26, 27, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 39, 40, 66, 69, 73 straipsnių, septintojo skirsnio pavadinimo, keturioliktojo skirsnio pakeitimo ir papildymo, Įstatymo papildymo 241, 242, 341, 351 ir 681 straipsniais, Įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-564(2)ES (svarstymas ir priėmimas)

Svarstome Farmacijos įstatymo keleto straipsnių, septintojo skirsnio pavadinimo, keturioliktojo skirsnio pakeitimo ir papildymo, įstatymo papildymo 241, 242, 341, 351 ir 681 straipsniais, įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą. Svarstymo stadija. Pranešėjas – J. Požela.
J. POŽELA (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, teikiamas Farmacijos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo projektas. Šis projektas parengtas siekiant į nacionalinę teisę perkelti Europos direktyvos nuostatas, kurios užtikrintų ir nustatytų priemones, užkertančias kelią falsifikuotiems vaistiniams preparatams įvežti į Lietuvos Respubliką. Teisės ir teisėtvarkos komitetas gavo Teisės departamento pasiūlymų, jiems buvo pritarta. Atskirųjų Seimo narių nuomonių negauta. Taip pat komitetas siūlo įsigaliojimą ne birželio, o liepos 1 d. Bendru sutarimu pritarta.
PIRMININKAS. Ačiū. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, kalbėti diskusijoje užsirašiusių nėra. Pataisų nėra, tai po svarstymo už nori kalbėti A. Matulas.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, šis įstatymo projektas yra gražus tęstinumo pavyzdys, nes įstatymo projektą pradėjo rengti ana Vyriausybė. Jį patobulinusi pateikė ši Vyriausybė ir išties įstatymas yra parengtas gana tobulai. Yra apie 17 Teisės departamento formalių pastabų, į jas iš esmės atsižvelgta. Kitų pastabų nei Seimo narių, nei institucijų nėra. Buvo kreiptasi į Specialiųjų tyrimų tarnybą, pastabų neturi. Tai yra direktyvos ir reglamentų perkėlimas į Lietuvos teisę. Tai turėjo būti atlikta šių metų sausio 1 d. Mes jau gerokai vėluojame. O kalbame apie tai, kad Europos Sąjunga reglamentuoja veikliųjų medžiagų įvežimą į Europos Sąjungos šalis. Iki šiol buvo reglamentuotas tik vaistinių preparatų, o veikliųjų medžiagų įvežimas nebuvo reglamentuotas. Dabar mes turime šituos dalykus perkelti. Todėl siūlau ne tik pritarti po svarstymo, bet šiandien ir priimti šitą įstatymo projektą, nes išties jau yra pradėta pažeidimo procedūra. Labai ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Prieš nori kalbėti A. Stancikienė.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Aš nesu labai kategoriškai prieš, nes tikrai tikiu, kad įstatymas parengtas labai profesionaliai, tikrai labai geras. Bet žinote, tiesiog tai susiję su tam tikromis baimėmis – mes vėl su labai didele iniciatyva Europos Sąjungos direktyvas perkeliame į savo teisės aktus. Visą gyvenimą iki nepriklausomybės atgavimo vartojome tas pačias medžiagas ir tuos pačius vaistus, kuriuos dabar bobutės atveža iš tų, vadinkime, kitų šalių, pavyzdžiui, iš tos pačios Rusijos ar Ukrainos, ir nemanau, kad tas validolis, tuo pavadinimu validolis, yra toks blogas vaistas, jeigu kita bobutė iš tos bobutės, kurį ji atsivežė, nusipirko. Šiuo atveju mes iš tikro tų vaistinių preparatų įvežimą iš trečiųjų šalių labai griežtiname ir tą bobutę, kuri pirkdavo validolį už 50 ct turguje, dabar įpareigosime pirkti kažkokį analogą turbūt už 30 Lt. Gal valstybė ir kompensuos jai tą 30 Lt, bet kiek tai kainuos valstybei? Tai tiesiog su tuo Europos Sąjungos direktyvų perkėlimu, tai šiek tiek atsargiau norėčiau elgtis. Be abejonės, pritardama tam, kad būtų griežtinama tvarka, vis dėlto atkreipčiau dėmesį, kad turbūt nereikėtų persistengti ten, kur nereikia. Dėkui.
PIRMININKAS. Dėkoju. Balsuojame. Kas po svarstymo pritaria Farmacijos įstatymo pataisoms?
Už balsavo 73, prieš nėra, susilaikė 6. Po svarstymo pritarta. Seimo Pirmininkas siūlo skubos tvarką, netgi ypatingos skubos tvarką. Gerbiamieji kolegos, ar galime pritarti? (Balsai salėje) Galime.
Tai pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų nėra. Priimta. Dėl 2 straipsnio pastabų nėra. Priimta. Dėl 3 straipsnio pastabų nėra. Priimta. Dėl 4 straipsnio pastabų nėra. Priimta. Dėl 5 straipsnio pastabų nėra. Priimta. Dėl 6 straipsnio pastabų nėra. Priimta. Dėl 7 straipsnio pastabų nėra. Priimta. Dėl 8 straipsnio pastabų nėra. Priimta. Dėl 9 straipsnio pastabų nėra. Priimta. Dėl 10 straipsnio pastabų nėra. Priimta. Dėl 11 straipsnio pastabų nėra. Priimta. Dėl 12 straipsnio pastabų nėra. Priimta. Dėl 13 straipsnio pastabų nėra. Priimta. Dėl 14 straipsnio nieko nėra. Priimta. 15 straipsnis. Priimta. 16 straipsnis. Priimta. 17 straipsnis. Priimta. 18 straipsnis. Priimta. 19 straipsnis. Priimta. 20 straipsnis. Priimta. 21 straipsnis. Priimta. 22 straipsnis. Priimta. 23 straipsnis. Priimta. 24 straipsnis. Priimta. 25 straipsnis. Priimta. 26 straipsnis. Priimta. 27 straipsnis. Priimta. 28 straipsnis. Priimta. 29 straipsnis. Priimta. 30 straipsnis. Priimta.
Norinčių kalbėti už, prieš nėra. Balsuojame.

Šio įstatymo priėmimas

Už – 75, prieš nėra, susilaikė 5. Farmacijos įstatymo kai kurių straipsnių, septintojo skirsnio pavadinimo, keturioliktojo skirsnio pakeitimo ir papildymo, įstatymo papildymo keliais straipsniais, įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo įstatymas priimtas. (Gongas)

12.11 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 443, 224, 2591, 320 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Kodekso papildymo 447 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-565(2)ES (svarstymas ir priėmimas)

Lydimasis įstatymas – Administracinių teisės pažeidimų kodekso keturių straipsnių pakeitimo ir papildymo ir kodekso papildymo vienu straipsniu įstatymo projektas.
Dėl vedimo tvarkos? R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Pirmininke, dėl protokolo. Priėmėme kai kuriuos įstatymų straipsnius be pastabų, bet ne be pastraipų, kas būtų sunkiai įsivaizduotina.
PIRMININKAS. Jūs turbūt manęs nesupratote, atsiprašau. Gerbiamieji kolegos, Administracinių teisės pažeidimų kodekso pakeitimai. Svarstymo stadija. Kviečiu J. Sabatauską. Gerbiamasis ministre, leiskite parlamentarą į tribūną.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė Administracinių teisės pažeidimų kodekso keleto straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą, atsižvelgė į Teisės departamento pastabas, taip pat į Sveikatos reikalų komiteto siūlymą pakeisti įsigaliojimo datą nuo liepos 1 d., jam pritarė. Komitetas bendru sutarimu pritarė įstatymo projektui, kuris yra ką tik priimto įstatymo lydimasis projektas. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu J. Poželą išsakyti Sveikatos reikalų komiteto, kaip papildomo komiteto, išvadą.
J. POŽELA (LSDPF). Sveikatos reikalų komitetas nagrinėjo ir bendru sutarimu pritarė teikiamiems pasiūlymams.
PIRMININKAS. Dėkoju. Dėl motyvų norinčių kalbėti nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Galime. Pirmininkas siūlo ypatingą skubą. Ar neprieštarausite? Čia lydimasis, tai neprieštaraujate.
Priėmimas pastraipsniui. 1 straipsnis. Priimta. 2 straipsnis. Priimta. 3 straipsnis. Priimta. 4 straipsnis. Priimta. 5 straipsnis. Priimta. 6 straipsnis. Priimta.
Norinčių kalbėti dėl motyvų nėra. Balsuojame.

Šio įstatymo priėmimas

Už – 77, prieš nėra, susilaikė 1. Administracinių teisės pažeidimų kodekso keturių straipsnių pakeitimo ir papildymo ir kodekso papildymo 447 straipsniu įstatymas priimtas. (Gongas)

12.15 val.
Farmacijos įstatymo 8 ir 38 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-479 (svarstymas)

Svarstome 1-12 klausimą – Farmacijos įstatymo 8 ir 38 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą. Pranešėjas – J. Kvetkovskis.
J. KVETKOVSKIJ (LLRAF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Socialinių reikalų ir darbo komitetas svarstė šio įstatymo 8 ir 38 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Svarstymo metu turėjome daug išvadų. Išvadas pateikė Seimo kanceliarijos Teisės departamentas, Europos teisės departamentas prie Teisingumo ministerijos, taip pat Nacionalinė vaistų prekybos asociacija, Lietuvos farmacijos darbuotojų profesinė sąjunga, savo nuomonę taip pat išdėstė Lietuvos farmacijos sąjungos prezidentas profesorius…
PIRMININKAS. Jūs tik išvadą pasakykite, nes yra…
J. KVETKOVSKIJ (LLRAF). Komitetas bendru sutarimu priėmė nutarimą nepritarti šio įstatymo pakeitimui.
PIRMININKAS. Aš norėčiau patikslinti – atmesti. „Nepritarti“ formuluotė yra ne visai tiksli.
J. KVETKOVSKIJ (LLRAF). Atmesti.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Atmesti, aš pataisiau. Labai ačiū pranešėjui. Iš norinčių kalbėti prieš yra S. Bucevičius. Prieš komiteto išvadą norite? Prieš komiteto. Prašom kalbėti.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Taip, noriu kalbėti prieš komiteto išvadą. Iš tikrųjų šiandien Darbo partijos frakcijoje mes tam skyrėme nemažai laiko ir mūsų nuomonės išsiskyrė. Manau, kad yra gerbtinas arba sveikintinas toks dalykas, jeigu kalbame apie tikrą demokratiją, todėl aš noriu pasakyti savo nuogąstavimus. Kai komiteto narys pristato viso komiteto išvadą, iš tikrųjų norėtume išgirsti argumentus, kodėl taip buvo padaryta? Bendru sutarimu nepritarti… (Balsai salėje) Aš kalbu iš savo pusės. Lyg ir sveiku protu aš nelabai suvokiu. Kad mes galėtume tas nereceptinių vaistų kainas sumažinti ir leisti žmonėms įsigyti vaistų degalinėse, pavyzdžiui, mažuose miesteliuose vaistinė užsidaro 20 val., o degalinė dirba iki 24 val., sakykite, kas čia atsitiks bloga?
Vėlgi lobistiniai dalykai čia, matyt, yra arba iš vienos, arba iš kitos pusės. Taigi visus dalykus atmetę mes turėtume remtis sveiku protu. Pabandykime metus ir pažiūrėsime, kas iš to išeis. Tada priimsime patį teisingiausią sprendimą. Ačiū.
PIRMININKAS. Noriu priminti, kad šitą įstatymo projektą siūlė kaip tik sveiko proto žmonės. Gerbiamieji kolegos, už nori kalbėti J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš palaikau komiteto apsisprendimą, nes išties buvo pasiūlytas labai jau liberalus variantas labai plačiai leisti prekiauti nereceptiniais vaistais. Jeigu būtų siauresnis siūlymas, tik degalinėse, gal dar ir būtų galima svarstyti, bet ir tai abejotina, ar galima taip lengvai padėti vaistinius preparatus šalia kitų prekių. Vis dėlto kad ir nereceptiniai vaistai, bet jie negali būti valgomi kaip kokios bandelės. Vis tiek reikalinga tam tikra instrukcija, reikia, kad parduodantis tuos preparatus žmogus turėtų tam tikrą pasirengimą. Žinome, kad vaistinėse dirba specialistai ir gali žmogui patarti. Todėl manau, kad komitetas logiškai siūlo nepritarti projektui.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kas už tai, kad pritartume komiteto išvadai atmesti Farmacijos įstatymo dviejų straipsnių pakeitimą, balsuoja už, manantys kitaip, balsuoja kitaip.
Už – 57, prieš – 10, susilaikė 13. Komiteto išvadai pritarta. Įstatymo projektas atmestas.

12.20 val.
Darbuotojų saugos ir sveikatos įstatymo 2, 3, 4, 10, 13, 22, 25, 33, 34 straipsnių pakeitimo bei priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-553(2), Darbo kodekso 266, 269 ir 275 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-554(2) (svarstymas)

Svarstome darbotvarkės 1-13 kompleksinį klausimą – Darbuotojų saugos ir sveikatos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo bei priedo papildymo įstatymo projektą. Svarstymo stadija. Pranešėjas – A. Dumbrava. Ir lydintį Darbo kodekso trijų straipsnių pakeitimo įstatymo projektą irgi prašyčiau referuoti.
A. DUMBRAVA (TTF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Socialinių reikalų ir darbo komitetas svarstė šiuos įstatymų projektus ir siūlo pritarti patobulintiems komiteto įstatymų projektams. Bendru sutarimu už ir dėl vieno, ir dėl kito projekto.
PIRMININKAS. Dėkojame. Niekas nenori kalbėti. Gerbiamieji kolegos, balsuojame, ar pritariame Darbuotojų saugos ir sveikatos įstatymo ir Darbo kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektams.
Už balsavo 72, prieš nėra, susilaikė 1. Po svarstymo Darbuotojų saugos ir sveikatos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir priedo papildymo įstatymo projektui ir Darbo kodekso trijų straipsnių pakeitimo įstatymo projektui pritarta.

12.23 val.
Darbuotojų saugos ir sveikatos įstatymo 2, 3, 4, 10, 13, 22, 25, 33, 34 straipsnių pakeitimo bei priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-553(2) (priėmimas)

Pirmininkas siūlo ypatingą skubą. Ar niekas neprieštarauja? Neprieštarauja. Gerbiamieji kolegos, pastraipsniui. Dėl darbuotojų saugos ir sveikatos. 1 straipsniui pritarta. 2 straipsniui pritarta. 3 straipsniui pritarta. 4 straipsniui pritarta. 5 straipsniui pritarta. 6 straipsniui pritarta. 7 straipsniui pritarta. 8 straipsniui pritarta. 9 straipsniui pritarta. 10 straipsniui pritarta. 11 straipsniui pritarta. 12 straipsniui pritarta.
Norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Balsuojame. Kas pritaria Darbuotojų saugos ir sveikatos įstatymo pakeitimams, balsuoja už, turintys kitą nuomonę balsuoja kitaip.

Šio įstatymo priėmimas

Už balsavo 75, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Darbuotojų saugos ir sveikatos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo bei priedo papildymo įstatymas priimtas. (Gongas)

12.24 val.
Darbo kodekso 266, 269 ir 275 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-554(2) (priėmimas)

Lydimasis įstatymas – Darbo kodekso trijų straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Balsuojame. Atsiprašau, dar pastraipsniui. Čia yra net penki straipsniai.
1 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas. 2 straipsnis. Priimtas. 3 straipsnis. Priimtas. 4 straipsnis. Priimtas. 5 straipsnis. Priimtas.
Balsuojame už visą Darbo kodekso trijų straipsnių pakeitimo įstatymą.

Šio įstatymo priėmimas

Už balsavo 73, prieš – 1, susilaikiusių nėra. Darbo kodekso 266, 269 ir 275 straipsnių pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)

12.25 val.
Civilinį procesą reglamentuojančių Europos Sąjungos ir tarptautinės teisės aktų įgyvendinimo įstatymo 315 straipsnio pakeitimo, Įstatymo papildymo devintuoju2 skirsniu ir Įstatymo priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4816(2)ES (svarstymas ir priėmimas)

Svarstome darbotvarkės 1-14 klausimą – Civilinį procesą reglamentuojančių Europos Sąjungos ir tarptautinės teisės aktų įgyvendinimo įstatymo 315 straipsnio pakeitimo, įstatymo papildymo devintuoju2 skirsniu ir įstatymo priedo papildymo įstatymo projektas. Svarstymo stadija. Pranešėjas – J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Palikite tą taurę, eikite į tribūną.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė Civilinį procesą reglamentuojančių Europos Sąjungos ir tarptautinės teisės aktų įgyvendinimo įstatymo 315 straipsnio pakeitimo, įstatymo papildymo devintuoju2 skirsniu ir įstatymo priedo papildymo įstatymo projektą.
Atsižvelgęs į…
PIRMININKAS. Pirmininke, garsiau kalbėkite, nes…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Atsižvelgęs į Finansų ministerijos, taip pat į Vyriausybės nuomonę bei į papildomų komitetų, bendru sutarimu pritarė šiam projektui. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Kviečiu R. Markauską, Biudžeto ir finansų komitetas.
R. MARKAUSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, Biudžeto ir finansų komitetas kaip papildomas svarstė įstatymo projektą Nr. XIP-4816 ir pritarė bendru sutarimu, atsižvelgė į Finansų ministerijos pastabas, kurioms taip pat pritarė.
PIRMININKAS. Dėkoju. R. Šalaševičiūtė, Žmogaus teisių komitetas.
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, Žmogaus teisių komitetas svarstė projektą ir taip pat atsižvelgęs į Finansų ministerijos siūlymus bendru sutarimu projektui pritarė.
PIRMININKAS. Dėkoju už trumpą pranešimą. Gerbiamieji kolegos, diskusijoje norinčių kalbėti nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Galime. Pirmininkas siūlo ypatingą skubą, ar niekas neprieštarauja? Neprieštarauja.
Pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų nėra. Priimta. 2 straipsnį priimame. 3 straipsnį priimame. Ir 4 straipsnį dėl įsigaliojimo priimame.
Norinčių kalbėti dėl motyvų nėra. Gerbiamieji kolegos, kviečiu balsuoti dėl europinio projekto – Civilinį procesą reglamentuojančių Europos Sąjungos ir taip toliau. Visus, stovinčius aplink, kviečiu nuspausti mygtukėlius.

Šio įstatymo priėmimas

Už balsavo 73, prieš nėra, susilaikė 1. Civilinį procesą reglamentuojančių Europos Sąjungos ir tarptautinės teisės aktų įgyvendinimo įstatymo 315 straipsnio pakeitimo, įstatymo papildymo devintuoju2 skirsniu ir įstatymo priedo papildymo įstatymas priimtas. (Gongas)

12.29 val.
Vidaus tarnybos statuto 24, 26 straipsnių pakeitimo ir Statuto papildymo 261 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-267(3), Valstybės tarnybos įstatymo 31 ir 4 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-268(2) (svarstymas)

Svarstome 1-15 kompleksinį klausimą – Vidaus tarnybos statuto 24, 26 straipsnių pakeitimo ir Statuto papildymo 261 straipsniu įstatymo projektą ir Valstybės tarnybos įstatymo 31 ir 4 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektą. Pranešėjas – S. Šedbaras, Teisės ir teisėtvarkos komitetas.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Komitetas birželio 12 d. dar kartą svarstė šį įstatymo projektą ir bendru sutarimu už pritarė šiai išvadai, kokia yra pateikta.
PIRMININKAS. Dėkoju. Dėl lydimojo įstatymo kviečiu kalbėti M. Petrauskienę, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Ruošiasi J. Sabatauskas.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas svarstė šį klausimą ir siūlo pagrindiniam komitetui įstatymo projektą tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, kurioms pritarė Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, Socialinių reikalų ir darbo komiteto išvadą ir į Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pasiūlymus. Pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu J. Sabatauską. Ruošiasi R. J. Dagys. Minutėlę! Tuoj mes surasime išvadas ir įteiksime. Gerbiamasis pirmininke, stovėkite. Tuoj mes jums duosime. Abu pirmininkai… Gerbiamasis Juliau, prašom. Kur žiūri biuras, kodėl jis neparengė darbui?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ne biuras čia turi… Čia pats Seimo narys turi ruoštis. Atsiprašau kolegų. Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, Lietuvos Respublikos valstybės tarnybos įstatymo 31, 4 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas. Komitetas svarstė ir pritarė Teisės departamento pasiūlymams ir pastaboms. Iš esmės projektui pritarė ir siūlė patobulinti pagrindiniam komitetui atsižvelgus būtent į Teisės departamento išvadas, kurioms komitetas pritarė. Sprendimas priimtas bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu R. J. Dagį, Socialinių reikalų ir darbo komiteto išvada. Gerbiamasis pirmininke, atiduokite dokumentą.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, komitetas siūlo pagrindiniam komitetui pritarti pateikto įstatymo projekto 1 straipsniui, o 2 straipsnį išbraukti ir drausminės atsakomybės klausimą svarstyti kompleksiškai, kartu su kitų struktūrinių pareigūnų drausminės atsakomybės reguliavimo klausimais. Balsavimo rezultatai: 5 – už, 1 susilaikė.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, kviečiu į tribūną S. Šedbarą. Svarstome Vidaus tarnybos statuto 24, 26 straipsnių pakeitimo… Yra pasiūlymų. Todėl siūlau eiti pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio yra kolegos S. Šedbaro pasiūlymas. Komitetas jam iš dalies pritarė. Ar pranešėjas sutinka?
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Taip.
PIRMININKAS. Dėkojame. Dėl 2 straipsnio yra Socialinių reikalų ir darbo komiteto pastaba. Komitetas nepritaria. Norėčiau paklausti Socialinių reikalų ir darbo komiteto. Ar reikalausite svarstyti? Taip. Girdžiu taip. Tada norėčiau paprašyti gerbiamąjį pirmininką pasakyti savo… Atsiprašau, pirmiausia prašau komitetą pateikti pasiūlymą.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mes visiškai neseniai vėlgi patvirtinome tam tikras gaires, kaip turėtų būti sutvarkytos visos statutinių pareigūnų ir tarnautojų socialinės garantijos, darbo santykiai ir t. t., koncepciją. Komitetas laikosi tos pačios nuomonės, kad drausminės atsakomybės klausimai turi būti sprendžiami kompleksiškai. Komitetas siūlo pagrindiniam komitetui 2 straipsnį išbraukti ir vidaus tarnybos pareigūnų drausminės atsakomybės reguliavimo klausimą svarstyti kompleksiškai, kartu su kitų statutinių pareigūnų drausminės atsakomybės reguliavimo klausimais. Jeigu mes vėl pradėsime tampyti visus šituos klausimus atskirai, tada mes vėl tos sistemos galų ir nesuvesime. Todėl komitetas nuosekliai laikosi tos pačios pozicijos ir siūlo išbraukti šitą straipsnį.
PIRMININKAS. Dėkojame už komiteto nuomonę. Pagrindinio komiteto nuomonė. Kodėl nepritariate?
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš dar sykį atkreipiu dėmesį. Dėl šitos nuostatos aš, kaip pranešėjas, jau prašiau pertraukos. Dabar Statute yra visas šitas straipsnis, kuris (atkreipiu dėmesį) skamba taip: „Tarnybinės nuobaudos ir jų skyrimas.“ Jeigu mes šitą straipsnį iš Vidaus tarnybos statuto, iš statutiniams pareigūnams taikomo įstatymo, išbraukiame, lieka galioti bendro pobūdžio Valstybės tarnybos įstatymo normos. Tai reiškia, kad jeigu dabar statutiniams valstybės tarnautojams yra metai atsakomybei taikyti, mes paliekame, kaip ir civilinėje tarnyboje, tik pusę metų, iškrenta apskritai tokios nuobaudos, kaip laipsnio pažeminimas ir panašiai, tai šiuo atveju mes sudarkome statutinių valstybės tarnautojų, kurių veiklą reguliuoja Vidaus tarnybos statutas, atsakomybę.
Dabar labai trumpai dėl gairių. Iki rugsėjo 1 d. Vidaus reikalų ministerija turi pateikti projektą. Projektas, matyt, bus teikiamas panašus į tą, kurį praėjusią kadenciją ketverius metus svarstėme. Kada bus bendras statutinės tarnybos projektas – po metų, po dvejų, po trejų, mes nežinome, bet statutiniams valstybės tarnautojams atsakomybę taikyti iškilo reikalas turbūt ir ryt, ir poryt, ir po mėnesio. O jeigu bus bendro pobūdžio įstatymas, tai ne tik šitą, bet ir dar visą krūvą teisės aktų reikės keisti. Todėl jokiu būdu negalime pritarti Socialinių reikalų ir darbo komiteto pasiūlymui, nes jis iš veikiančio, galiojančio Vidaus tarnybos statuto nežinia kodėl siūlo išbraukti labai reikalingą straipsnį. Todėl komitetas bendru sutarimu nepritarė ir pirmą kartą, ir dabar, po pakartotinio svarstymo.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kas pritaria Socialinių reikalų ir darbo komitetui, balsuoja už, kas pritaria Teisės ir teisėtvarkos komitetui, balsuoja prieš.
Pataisai nepritarta. Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pasiūlymas, kuriam irgi nepritarta. Noriu paklausti komiteto atstovų, ar?.. Turbūt Milda, taip? Ar jūs reikalaujate balsuoti ir svarstyti?
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Taip, mes reikalaujame balsuoti ir svarstyti.
PIRMININKAS. Pateikite savo siūlymus.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Įstatymo projekto 2 straipsniu keičiamos 26 straipsnyje siūlomos nuostatos. Jos iš esmės yra perkeliamos iš Valstybės tarnybos įstatymo 30 straipsnio, kuris statutiniams valstybės tarnautojams taikomas be išlygų. Pritarus tokiam pasiūlymui, dviejuose įstatymuose būtų atkartotos iš esmės identiškos nuostatos. Todėl jame turi būti tik tokios specialiosios normos, kurių nėra Valstybės tarnybos įstatyme.
Taip pat 26 straipsnis „Tarnybinės nuobaudos ir jų skyrimas“. Čia irgi išvardinta, kad pareigūnui gali būti skiriama viena iš šių tarnybinių nuobaudų: pastaba, papeikimas, griežtas papeikimas, laipsnio pažeminimas viena pakopa, perkėlimas į viena pakopa žemesnes pareigas, atleidimas iš vidaus tarnybos, tarnybinė nuobauda atleidimas iš vidaus tarnybos gali būti skiriamas už šio statuto 24 straipsnyje pareigūnui taikomų apribojimų pažeidimą, šiurkštų tarnybinį nusižengimą, apibrėžtą Valstybės tarnybos įstatyme, tarnybinį nusižengimą, jei prieš tai nors vieną kartą per paskutinius 12 mėnesių buvo taikyta tarnybinė nuobauda griežtas papeikimas ir griežtesnė nuobauda.
3 punktas. Esant duomenų apie galimą pareigūno tarnybinį nusižengimą, atliekamas tarnybinis patikrinimas. Vidaus reikalų ministras, gavęs… Nesupratau.
PIRMININKAS. Mes supratome. Dėkoju.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Turi būti tęsiama administracinių teisių pažeidimo eiga… ir duomenys apie pareigūnui paskirtas tarnybines nuobaudas įrašomi į tarnybinę bylą, kaupiami ir pateikiami Vidaus reikalų pareigūnų registrui.
PIRMININKAS. Norėčiau paprašyti pagrindinio komiteto pirmininko nuomonės.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Kolegos, čia yra tas pats straipsnis, dėl kurio ką tik balsavome. Ką tik balsavome, kad šito straipsnio nereikia išbraukti iš Vidaus tarnybos statuto, ir Seimas tam pritarė.
PIRMININKAS. Gerbiamasis pirmininke, tada netęsiame diskusijos, nes jau buvo balsavimas.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, čia vėl yra norima jį tiktai perrašyti. Bet aš noriu atkreipti dėmesį, kad statutiniams valstybės tarnautojams ir procedūros, ir nuobaudos termino taikymas, ir pačios nuobaudos yra specifinės, griežtesnės. Todėl Teisės ir teisėtvarkos komitetas ir siūlo atskirai reglamentuoti, o Valstybės tarnybos įstatyme palikti tik civilinei tarnybai reikalingas nuostatas. Todėl mūsų komiteto pozicija ir yra tokia, kad statutiniams valstybės tarnautojams turi būti atskirai surašyta. Tą mes ir siūlome. Ir dar vienas argumentas, jeigu mes ateityje iš tiesų norime kurti visiškai atskirą statutinės valstybės tarnybos įstatymą, tai čia jau irgi žingsnis, atribojant statutinę valstybės tarnybą nuo teisinio reguliavimo pagal Valstybės tarnybos įstatymą.
Kolegos, komitetas kaip tik mato prasmę, kad atskirtume šitas dvi sistemas. Todėl aš siūlau pritarti mūsų komitetui ir dabar balsuoti prieš, ir nepritarti Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetui. Gerbiamoji Milda, pamenate, dėl galiojančio įstatymo mes komitete pas jus sutarėme. Aš siūlau nepritarti šiam pasiūlymui.
PIRMININKAS. Gerai. Gerbiamieji kolegos, kadangi ir pirmininkas siūlo balsuoti, balsuojame. Kas pritaria Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto siūlymui, balsuoja už, kas nepritaria, balsuoja prieš arba susilaiko. Pasiūlymui nepritarta.
Gerbiamieji kolegos, dėl šio straipsnio yra Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto, iš dalies pritarta. Ar Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas neprieštarauja? Gerbiamasis Anušauskai, neprieštaraujate? (Balsai salėje) Neprieštaraujate.
Dėl 4 straipsnio taip pat yra Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto, iš dalies pritarta. Ponia, kolege, bičiule Milda, sutinkate? Sutinka. Į Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pasiūlymą atsižvelgta. Dėkoju pranešėjui.
Gerbiamieji kolegos, motyvai už, prieš? Nėra. Balsuojame.
Už balsavo 59, prieš – 1, susilaikė 9. Vidaus tarnybos statuto 24, 26 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir statuto papildymo 261 straipsniu įstatymo projektui po svarstymo pritarta.
Kviečiu M. Petrauskienę. Yra pasiūlymų dėl Valstybės tarnybos įstatymo 31 ir 4 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo. Gerbiamieji kolegos, prašyčiau sekti darbotvarkę ir ruoštis išeiti į tribūną. Taip, Nr. XIIP-268(2). Gerbiamieji kolegos, yra Socialinių reikalų ir darbo komiteto siūlymas, kuriam iš dalies pritarta. Gerbiamoji…
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas…
PIRMININKAS. Gerbiamoji pirmininke, ne jūsų klausiu. Ar ponia K. Miškinienė, ar ponas R. J. Dagys? Neprieštaraujate?
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Prieštarauju.
PIRMININKAS. Prieštaraujate?
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Nes tas „iš dalies pritarta“ yra tai, kad 1 straipsniui yra pritarta, todėl „iš dalies“, o 2 straipsniui, kurį siūloma išbraukti, nepritarta. Taip, bet komiteto prieštaravimas ir yra dėl 2 straipsnio. Nežinau, ar šioje vietoje tinka ta argumentacija, kuri buvo pasakyta Vidaus tarnybos statuto klausimais, nes dabar mes reglamentuojame Valstybės tarnybos įstatymą. Mes lygiai taip pat manome, kad jie turėtų būti sprendžiami kompleksiškai, ne atskirai. Tokia argumentacija, todėl siūlome dėl to balsuoti.
PIRMININKAS. Supratau. Prašau jus dabar, gerbiamoji Milda.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas siūlo pritarti Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms bendru sutarimu. Yra siūlymas papildyti 31 straipsnį nauja 2 dalimi. Statutai ar diplomatinės tarnybos įstatymai…
PIRMININKAS. Gerbiamoji Milda, mes ne tą svarstome. Mes svarstome antrą. Socialinių reikalų ir darbo komiteto išvadą. Išbraukti 2 straipsnį „Vidaus tarnybos pareigūnų drausminės atsakomybės ir t. t.“ Bet mes jau neišbraukėme iš pagrindinio įstatymo projekto…
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Taip.
PIRMININKAS. Ar dabar… (Balsai salėje) Nėra logikos. Gerbiamieji kolegos, pagrindiniam komitetui pritarta, todėl mes negalime padaryti skirtingo reglamentavimo dviejuose skirtinguose įstatymuose. Jūs pritariate iš dalies Seimo Teisės ir teisėtvarkos komitetui. Gerbiamieji kolegos, motyvai už, prieš? Nėra.
Gerbiamoji Milda, dėkoju.
S. Šedbaro pasiūlymui pritarta. Aš net nekviečiau kalbėti. Balsuojame dėl viso Valstybės tarnybos įstatymo 31 ir 4 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo.
Už balsavo 65, prieš nėra, susilaikė 2. Valstybės tarnybos įstatymo 31 ir 4 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektui pritarta po svarstymo.

12.48 val.
Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 6, 17 ir 27 straipsnių pakeitimo ir papildymo bei Įstatymo papildymo nauju 171 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-3038 (svarstymas)

Svarstome darbotvarkės 1-16 klausimą – Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 6, 17 ir 27 straipsnių pakeitimo ir papildymo bei įstatymo papildymo nauju 171 straipsniu įstatymo projektą Nr. XIP-3038. Pranešėja – K. Miškinienė.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, praeitą kadenciją Socialinių reikalų ir darbo komitetui buvo perduotas svarstyti minėtas projektas ir Socialinių reikalų ir darbo komitetas balandžio 18 d. jį svarstė, ir už – 6, prieš – 5 pasiūlė minėtą projektą grąžinti iniciatoriams tobulinti, atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pateiktas išvadas ir pastabas.
PIRMININKAS. Dėkoju. Matau, kad J. Razma yra norintis pritarti išvadai. Gal galime grąžinti bendru sutarimu ir registruosime naują? Prašau. J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aišku, komitetas pasiūlė grąžinti tobulinti, gal būtų logiškiau siūlyti atmesti, nes reikia vieną sykį baigti tuos socialdemokratų viešųjų ryšių žaidimus su progresiniais mokesčiais. Jau daugybę metų yra tik imituojamas siekis juos įvesti, bet ar tai projektas nekokybiškai parengiamas, ar tai nėra biudžetinių galimybių, ar kaip dabar eurui trukdys, mes vis klausome naujų pasakų, geriau pripažinkime, kad progresiniai mokesčiai nėra jau toks geras dalykas. Jeigu mes Lietuvą norime matyti didelės pridėtinės vertės produktų kūrimo šalimi, kur reikia gerų specialistų, kur reikia sąlygų, kad čia žmonės eitų dirbti ir nematytų, kad didelė jų pajamų dalis bus atimama, nes ir taip jau neturime „Sodros“ lubų, jau yra nusavinama nemaža dalis pajamų, be jokio indėlio būsimai pensijai, tai, žinoma, kompleksiškai galima tuos klausimus rimtai svarstyti, bet taip, kaip iki šiol jie buvo teikiami socialdemokratų, tai yra viešųjų ryšių žaidimai. Tik keista, kad atsiranda vis dar jais tikinčių rinkėjų.
PIRMININKAS. Labai dėkui. Nereplikuosime. Balsuojame. (Balsai salėje) Aš rytoj užregistruosiu.
Grąžiname iniciatoriams tobulinti. Už – 58, prieš – 2, susilaikė 12.
Svarstome 1-17 darbotvarkės…
Per šoninį mikrofoną – K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš norėčiau atkreipti socialdemokratų dėmesį į tai, kad jie protingais pasidaro tik būdami valdžioje. Būdami opozicijoje jie reikalauja progresinių mokesčių, atėję į valdžią jie juos pamiršta, atsisako ir jiems visai nereikalingi.
PIRMININKAS. Noriu pasakyti, kad nepamiršau, primenu. (Balsai salėje)

12.51 val.
Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4979(2) (svarstymas)

1-17 klausimas – Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Svarstymo stadija. Pranešėjas – A. Nesteckis. Ruošiasi D. Petrulis.
A. NESTECKIS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Biudžeto ir finansų komitetas svarstė šį įstatymo projektą. Buvo pateiktos Teisės departamento pastabos. Komitetas pritarė. Europos teisės departamento pastaboms taip pat buvo pritarta. Lietuvos savivaldybių asociacijos pastaboms buvo iš dalies pritarta – tiek, kiek lietė įstatymo pateiktas projekto pataisas. Ir Seimo narių pasiūlymams taip pat buvo komitete pritarta. Taip pat pritarta Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pasiūlytom pastabom bei Vyriausybės nutarimui.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu D. Petrulį, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas.
D. PETRULIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas buvo papildomas ir svarstė Lietuvos Respublikos gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIP-4979. Balsavimo rezultatai: už – 6, prieš – 3. Bendras rezultatas – pritarta. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Diskutuoti užsirašiusių nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritariame.

12.54 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 17215, 187, 1921 ir 198 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-3916 (svarstymas)

Svarstome 1-18 kompleksinį klausimą – Administracinių teisės pažeidimų kodekso keturių straipsnių pakeitimo įstatymo projektą ir Baudžiamojo kodekso 286 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Pranešėjas – V. Gailius. V. Gailiaus nematau. Gerbiamasis J. Sabatauskas gal gali? Nr. XIP-3916 ir Nr. XIP-3917. Ateikite čia, mes jums suteiksime pagalbą. Vieną atmesti, kitą grąžinti iniciatoriams tobulinti.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Administracinių teisės pažeidimų kodekso keturių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Komitetas atsižvelgė į Aukščiausiojo Teismo argumentus, kurie numato, kad… Aiškinamajame rašte nenurodyti pagrįsti argumentai, kodėl reikia griežtinti ir Baudžiamojo kodekso 286 straipsnio sankciją. Neaišku, (…) bausme laikomas bausmės sugriežtinimas, o ne jos sušvelninimas. Be to, kyla klausimas, ar tokia nuostata, kad bausmės griežtinimas turės prevencinę reikšmę… nes iš teismų praktikos faktų, patvirtinančių tokį teiginį, nėra. Todėl komitetas nusprendė grąžinti Administracinių teisės pažeidimų kodekso įstatymo pakeitimo įstatymo projektą iniciatoriams tobulinti, o dėl Baudžiamojo kodekso iš viso manau, kad… Reikės atskirai? Galiu iš karto pasakyti dėl Baudžiamojo kodekso, kad iš tikrųjų nėra prasmės griežtinti. Siūlo atmesti.
PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, dėl motyvų nėra norinčių kalbėti. Balsuosime atskirai. Kas pritaria, kad grąžintume iniciatoriams tobulinti Administracinių teisės pažeidimų kodeksą, prašom balsuoti.
Už balsavo 63, prieš – 4, susilaikė 1. Administracinių teisės pažeidimų kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas grąžintas iniciatoriams tobulinti.

12.57 val.
Baudžiamojo kodekso 286 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-3917 (svarstymas)

Balsuojame dėl Baudžiamojo kodekso 286 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto. Komitetas siūlo atmesti. Pritariantys balsuoja už, turintys kitokią nuomonę balsuoja kitaip.
Už balsavo 69, prieš – 2, susilaikė 3. Projektas atmestas.

12.58 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Vyriausiosios rinkimų komisijos sudarymo“ 2 straipsnio papildymo“ projektas Nr. XIIP-696(2) (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Gerbiamieji kolegos, mes lenkiame grafiką. Gal galėtume pasvarstyti rezervinius? Ar V. Gapšys yra? Yra. Kviečiu. Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Vyriausiosios rinkimų komisijos sudarymo“ 2 straipsnio pakeitimo ir papildymo“ projektas. Atsiprašau, įstatymo papildymo.
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Tai yra Darbo partijos (leiboristų) teikimas dėl Vyriausiosios rinkimų komisijos nario, kuris yra deleguojamas nuo Darbo partijos (leiboristų). Siūlomas Vygandas Kastanauskas, kuris pakeis mūsų anksčiau deleguotą Redą Daniškevičiūtę, kuri perėjo dirbti į kitas pareigas, nesuderinamas su Vyriausiosios rinkimų komisijos nario pareigomis, todėl siūlome kitą vietoj jos.
PIRMININKAS. Niekas nenori jūsų paklausti. Ar galime bendru sutarimu pritarti?
Svarstymo stadija. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Galime.
Priėmimo stadija. Pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pasiūlymų nėra. Pritarta. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų nėra. Pritarta. Dėl 3 straipsnio. Pritarta.
Balsuojame dėl Seimo nutarimo.

Šio nutarimo priėmimas

Už balsavo 78, prieš nėra, susilaikė 3. Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Vyriausiosios rinkimų komisijos sudarymo“ 2 straipsnio pakeitimo ir papildymo“ priimtas. (Gongas)
Gerbiamieji kolegos, grįžtame prie darbotvarkės. Aš noriu labai atsiprašyti jau išėjusio mūsų kolegos J. Oleko – jis atnešė dar vieną taurę. Turbūt per eilines rungtynes Seimo rinktinė nugalėjo, niekas nebuvo traumuotas, ir tuo mes pasidžiaukime. Paplojame mūsų… (Plojimai)

13.00 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos rinkimų kodekso koncepcijos patvirtinimo“ projektas Nr. XIIP-634 (pateikimas)

Kviečiu į tribūną V. Baltraitienę, darbo grupės vadovę ar atstovę. Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos rinkimų kodekso koncepcijos patvirtinimo“.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Laba diena. Šiandien teikiame mūsų darbo grupės, kuri buvo sudaryta šių metų vasario 6 d. Seimo valdybos, kad parengtume Rinkimų kodeksą, projektą. Pagal Teisėkūros įstatymą yra numatyta, kad toks kodeksas turi būti parengtas. Tai konstitucinis įstatymas, o tai reiškia, kad, jeigu bus priimtas kodeksas, jis nebus kaip paprastas įstatymas, kurį galima keisti paprasta balsų dauguma. Tai bus kaip ir visi kiti konstituciniai įstatymai, kurie reikalauja visai kitos daugumos. Motyvas yra toks, kad prieš kiekvienus rinkimus nebūtų pradėta kaitalioti įstatymų, dėl kurių paskui patys nesusigaudome, ir vienų rinkimų įstatymai vienaip skamba, kitų – kitaip.
Kaip minėjau, vasario 6 d. buvo sudaryta darbo grupė. Į ją įėjo 23 nariai, kiekvienos frakcijos atstovai buvo įtraukti. Dalyvavo Seimo Teisės departamento atstovai, dalyvavo Vidaus reikalų ministerijos atstovai, dalyvavo Teisingumo ministerijos, Teisininkų draugijos atstovai ir mokslininkai, buvo iš mokslo institucijų, taip pat visuomeninių organizacijų. Negaliu sakyti, kad visi labai intensyviai dirbo. Kaip visada, turbūt silpniausiai kai kurie Seimo nariai, bet tikiuosi, kad šiandien tie, kurie mažiau dalyvavo… Beje, noriu pasakyti, kad beveik visos frakcijos atsiuntė savo pasiūlymus, nes kai darbo grupė jau buvo parengusi koncepciją, pateikė frakcijoms, frakcijos iš tikrųjų savo pasiūlymus pateikė. Vadinasi, buvo apsvarstyti.
Darbo grupė suskirstė visą savo darbą į kelis etapus. Pirmiausia parengti koncepciją, kad Seimo nutarimu patvirtintume tas vadinamąsias gaires, turbūt taip paprastai pasakyčiau, pagal kurias galėtume toliau dirbti, rengti Rinkimų kodeksą. Praeitos kadencijos metu buvo sudaryta darbo grupė, kuri buvo pradėjusi rengti Rinkimų kodeksą, bet tos grupės tikslas gal buvo labiau techniškai sujungti visus įstatymus, susijusius su rinkimais, ir galbūt pataisyti, suvienodinti sąvokas, kad visuose rinkimuose būtų vienodos.
Mūsų darbo grupės tikslas – ne tik techniškai sujungti visus su rinkimais susijusius įstatymus, bet ir padaryti kai kurias pataisas atsižvelgiant į Konstitucinio Teismo išaiškinimą ir ten, kur matome, kad reikėtų ką nors keisti. Į kodeksą įeitų Prezidento, Europos Parlamento rinkimų, Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymai, Seimo rinkimų įstatymas, Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatymas ir Politinių kampanijų finansavimo ir finansavimo kontrolės įstatymas.
Aš dabar trumpai išdėstysiu, kas yra koncepcijoje pateikta, pagal visus šituos įstatymus, ką yra siūloma keisti. Noriu tik pabrėžti, kad tai yra tik nutarimas ir yra gairės. Jeigu bus šis nutarimas patvirtintas ir priimtas, bus rengiami atskiri įstatymai. Rudenį, rugsėjo mėnesį, per vasarą darbo grupė dirbs, jau turime pateikti Seimui Prezidento ir Europos Parlamento rinkimų įstatymus, pateikti Politinių kampanijų finansavimo ir finansavimo kontrolės įstatymą ir Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatymą. Toliau, 2014 m. pradžioje, pirmojoje pusėje, iki metų vidurio, turime pateikti Seimui Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymą. 2015 m. vyks savivaldybių tarybų rinkimai, o tai reiškia, kad 2014 m., prieš metus, turime pateikti pataisytą pagal koncepciją, o 2015 m. – pataisytą Seimo rinkimų įstatymą, nes rinkimai į Seimą vyks 2016 m.
Dabar pagal tą tvarką šiek tiek pristatau koncepcijos pagrindinius, galbūt išskirtinius tokius, ką mes siūlome. Pirmiausia Prezidento rinkimai. Prezidento rinkimuose, žinote, gali dalyvauti, dalyvauja tik pavieniai asmenys, kuriuos gali iškelti partijos, politinės partijos, gali iškelti visuomeninės organizacijos, gali žmogus būti iškėlęs save pats. Atitinka Konstitucinio Teismo išaiškinimą. Mes siūlome iš esmės nieko nekeisti, jeigu reikės, tik suvienodinti sąvokas su visais kitais rinkimų įstatymais, o šiaip viskas atitinka, nesulaukėme jokių nei visuomeninių organizacijų, nei Konstitucinio Teismo priekaištų.
Toliau, Prezidento rinkimai vyks 2014 m., taip pat 2014 m. vyks Europos Parlamento rinkimai. Šiuo metu galiojanti sistema yra ta, kad politinės partijos dalyvauja šituose rinkimuose, yra sudaromas sąrašas ir balsuojama už vieną ar kitą sąrašą. Mes koncepcijoje siūlome, kad galėtų rinkimuose dalyvauti ne tik politinės partijos, bet ir visuomeniniai komitetai. Ne pavieniai asmenys, save iškėlę, nes ir Konstitucinis Teismas yra išaiškinęs… Yra tokia Konstitucinio Teismo pastaba, kad, kai yra organizuojama pagal proporcinę rinkimų sistemą, tai pabrėžia, kad, įstatymų leidėjui pasirinkus vien proporcinę rinkimų sistemą, į politines atstovaujamąsias institucijas gali būti renkami kandidatai, įrašyti tik į rinkimuose dalyvaujančių kolektyvinių subjektų sudaromus sąrašus.
Kadangi nesiūloma mišri rinkimų sistema, kaip yra dėl Seimo, žinote, kad mes rinksime tik vienuolika Europos Parlamento narių, tai tikrai neverta daryti tokios sistemos kaip dėl Seimo, pasiliekame prie proporcinės rinkimų sistemos ir siūlome įtraukti naują sąrašą. Tai būtų visuomeninis komitetas. Ne politinė partija, ne kokios nors politinės nuostatos, bet grupė žmonių, kurie gali susijungti į bendrą sąrašą ir dalyvauti rinkimuose. Kaip dėl referendumo sukuriama kokia nors iniciatyvinė grupė, taip būtų sukurta iniciatyvinė grupė dalyvauti Europos Parlamento rinkimuose. Jų, aišku, turėtų sutapti turbūt kai kurios pažiūros į tam tikrus dalykus, jie turėtų tas savo pažiūras, dalyvaudami rinkimuose, pristatyti. Reikalavimas būtų toks, kad tokia grupė (ne mažiau kaip 5 nariai) turėtų būti sukurta, užsiregistruoti Rinkimų komisijoje, prieš 65 dienas užsiregistruoti, ir dalyvauti rinkimuose tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir bet kuri politinė partija. Tą turiu omenyje, kad finansavimas turėtų vykti taip pat, kaip ir politinių partijų – kad gali remti tik patys kandidatai, kad negali būti jokio rėmimo juridinių asmenų, fizinių asmenų… gali remti ir fiziniai asmenys, kaip ir dabar yra, atsiprašau, ir partijos, ir patys kandidatai, ir fiziniai asmenys. Pagrindiniai tokie turbūt būtų dėl pačios sistemos.
Ir dar siūlome vieną pakeitimą. Nuomonės darbo grupėje išsiskyrė ir dabar jau yra įregistruota pataisa, bet turbūt po pateikimo, jeigu pritarsite po pateikimo, svarstymo metu, ši pataisa bus pateikta. Darbo grupės siūlymas, kad būtų taikoma perleidžiamojo balso teisė. Ką tai reiškia? Reiškia, kad kiekvienas rinkėjas… Aš aiškinu dabar, kas yra siūloma koncepcijoje. Tai reiškia, kad kiekvienas rinkėjas turi teisę balsuoti už tris asmenis. Tie asmenys gali būti skirtingų politinių partijų ar to visuomeninio klubo, gali būti vienos partijos trys skirtingi, ir to žmogaus, kuris surenka pakankamą kiekį balsų, kad būtų išrinktas, likę balsai yra atiduodami toliau esančiam tame sąraše. Gali balsuoti už visus tris, esančius viename sąraše, gali balsuoti už tris, esančius skirtinguose sąrašuose. Tie, kurie surenka daugiausia balsų, patenka į Europos Parlamentą.
Didžioji dalis tam pritarė, bet yra pasiūlymas Seimo narių, ir mano pačios yra pateiktas pasiūlymas, vis dėlto likti prie senos tvarkos. Matyt, svarstant tai bus apsvarstyta komitetuose ir frakcijose, žiūrint, koks bus priimtas sprendimas… Bet, kaip minėjau, čia yra kaip gairės. Pats įstatymas bus rengiamas rudenį ir pateikiamas Seimui. Tada, aišku, galėsime toliau diskutuoti ir keisti. Tai tiek dėl Europos Parlamento rinkimų.
Toliau trečiasis įstatymas – Savivaldybių tarybų rinkimai.
PIRMININKAS. Gerbiamoji kolege, jūs greitai jau kalbėsite 10 minučių. Prašyčiau trumpai užbaigti.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Na, kad reikia ką nors pasakyti. Arba sutikime, kad visi pritariame, ir svarstome paskui. Aš noriu pasakyti, kad savivaldybių tarybų rinkimuose paliekama proporcinė rinkimų sistema ir kaip per Europos Parlamento rinkimus yra įvedamas visuomeninis komitetas. Lygiai kaip politinėms partijoms, taip pat ir savivaldybėse sukuriama iniciatyvinė grupė, yra reikalavimas, kad būtų ne mažiau kaip 15 narių, jie turi kokią nors savo ideologiją, savo pažiūras, dalyvauja, taip pat turėtų surinkti ne mažiau kaip 100 parašų, o paskui atitinkamai parašų skaičius didėja priklausomai nuo savivaldybės dydžio. Žinote, kad partijai reikia turėti 1000 balsų, kad partija galėtų dalyvauti rinkimuose. Čia siūloma rinkti parašus taip, kaip buvo ir vienmandatininkams.
Seimo rinkimams siūloma nieko nekeisti, nes tai atitinka Konstitucinio Teismo išaiškinimą, gali dalyvauti ir patys išsikėlę asmenys, gali dalyvauti Seimo rinkimuose politinių partijų iškelti… kandidatai… sąrašai…
PIRMININKAS. Gerbiamoji pranešėja, pažiūrėkite į paskutines jūsų partijos gretas, jie rodo, kad reikia baigti.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Arba jūs man netrukdykite ir leiskite pabaigti… (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Jau 10 minučių, jūs juk ne pirmą dieną Seime.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Man yra skirta pusę valandos šiam klausimui, pasižiūrėkite.
Toliau yra siūloma keisti Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatymą. Pagrindinis pakeitimas būtų Vyriausiosios rinkimų komisijos formavimas. Pagal dabar galiojančią situaciją… (Balsai salėje) Sauliau, prašau netrukdyti. Jeigu norite, ateikite ir pristatykite, gerai? (Balsai salėje) Dabar yra taip, kad keturis siūlo Teisingumo ministerija, Teisininkų draugija ir politinės partijos. Mes siūlome, kad vieną siūlytų vidaus reikalų ministras, vieną siūlytų finansų ministras, vieną siūlytų teisingumo ministras, vieną siūlytų Teisininkų draugija ir visos politinės partijos, kaip ir pagal dabar galiojantį. Manome, kad taip būtų didesnė atsakomybė už savo pasiūlytus asmenis, narius, kurie iš tikrųjų visi turėtų atitikti kvalifikacinius reikalavimus, ir politinių partijų. Vyriausioji rinkimų komisija parengtų klausimyną, kad žinotų, koks darbas ir kokios patirties bus reikalaujama, bet čia jau būtų numatyta Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatyme. Taip pat yra siūloma, kad pirmininkas ir pavaduotojas būtų Vyriausiosios rinkimų komisijos etatiniai darbuotojai, gautų nuolatinį atlyginimą ir negalėtų dirbti kito darbo.
Ir dar vienas įstatymas. Siūloma atskirti Politinių partijų finansavimo ir kontrolės įstatymą nuo Politinių kampanijų finansavimo ir kontrolės įstatymo. Manome, kad į kodeksą reikėtų įtraukti tik Politinių kampanijų finansavimo ir kontrolės įstatymą, nes Partijų įstatymas nieko bendra neturi su Rinkimų kodeksu.
Tokie yra dėl koncepcijos pagrindiniai pasiūlymai, mes siūlome juos patvirtinti, ir jeigu ši koncepcija bus patvirtinta, pagal tai bus rengiami teisės aktai, įstatymai, kurie, kaip minėjau, bus teikiami tvirtinti Seimui etapais. Visų jūsų didžiam džiaugsmui baigiau. Atsakysiu į klausimus.
PIRMININKAS. Labai ačiū pranešėjai. Aš manau, jūs taip nuosekliai ir taip išsamiai išdėstėte, kad klausiančių bus mažiau. Kolegos, noriu priminti, klausimas iki minutės ir kuo trumpesnis atsakymas, nes užsirašiusių labai daug. V. A. Matulevičius. Ruošiasi I. Šiaulienė.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamoji pranešėja, rengiamas iš tikrųjų etapinis teisės aktas. Padarytas didelis darbas. Tačiau, mano įsitikinimu, čia yra tik kosmetiniai pataisymai, tie pataisymai, kurių po Konstitucinio Teismo žinomo nutarimo nebuvo galima padaryti. Prašom pasakyti, kodėl rengiant tokį svarbų dokumentą buvo apeitas pats svarbiausias dalykas, kurio seniai iš mūsų, politikų, laukia Lietuva? Tai yra tiesioginiai merų ir seniūnų rinkimai. Kodėl tai buvo nutylėta?
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Nenutylėta. Dėl merų rinkimų yra įregistruota Seime, pateikimas buvo. Jeigu bus politinė valia čia, Seime, toliau tęsti šitą balsavimą dėl Konstitucijos pataisos, čia jau ne įstatymas, o Konstitucijos pataisa, ji bus į kodeksą įtraukta. Teisės ir teisėtvarkos komitete po pateikimo yra tas Konstitucijos pakeitimas. Visi susivienykime ir teikime Seimui. Jeigu priims, tada ir bus.
Dėl seniūnų rinkimų nereikia Konstitucijos keitimo, tai nėra savivaldybių tarybų rinkimai, tai yra kaip institucijos atstovo rinkimai. Tai yra visai kitokiuose įstatymuose ir nieko bendra neturi nei su Seimo, nei su savivaldos rinkimais. Yra atskiras įstatymas.
PIRMININKAS. Klausia I. Šiaulienė. Ruošiasi P. Gražulis.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, aš suprantu, kad vykdant Konstitucinio Teismo nutarimą reikia sukurti visuomeninius rinkimų komitetus. Bet kartu Konstitucinio Teismo nutarimas numato, kad preferencijos reikalavimus tokiam komitetui nustato įstatymų leidėjas. Sakykite, kuo remiantis buvo parinktas skaičius, kad komitetas būtų sudarytas iš 15 rinkėjų ir kad turi surinkti ne mažiau kaip 100 tos savivaldybės rinkėjų parašų? Faktiškai kiekviena laiptinė gerame miestelyje gali rengti ir sukurti tokius visuomeninius komitetus.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Taip, mes įteisiname, kad žmonės, nedalyvaudami politinėje veikloje, gali dalyvauti rinkimuose. Aš abejoju, ar viena laiptinė, sukūrusi tokį komitetą, visame rajone laimės į Europos Parlamentą… Vadinasi, turi jungti tuos žmones, kurie yra žinomi, už kuriuos balsuotų ir kurie mokėtų pateikti savo programą. Taip, yra nustatytas ir mažesnis skaičius vien tik todėl, kad mes sudarytume sąlygas žmonėms, nepriklausantiems jokiai politinei partijai, dalyvauti rinkimuose. Bet kai bus svarstomi įstatymai, šitą galima keisti, galima siūlyti. Kaip jūs pati minėjote, tai yra įstatymo leidėjo reikalas, kaip nustatyti. Iš tikrųjų koncepciją svarstant ir įstatymą galima keisti. Jeigu bus valia didinti šį skaičių, jis bus padidintas.
PIRMININKAS. Klausia P. Gražulis. Ruošiasi S. Bucevičius.
P. GRAŽULIS (TTF). Jūs numatote naują Europos Parlamento rinkimų tvarką, bet tik Europos Parlamento rinkimų, per kitus rinkimus jos nenumatote, t. y. kad vienas asmuo gali balsuoti už tris sąrašus arba už tris sąraše esančius jam patinkančius asmenis, bet nenumatote tos pačios procedūros per savivaldybių ir Seimo rinkimus? Kodėl skirtingas modelis? Kodėl pasirenkate tris, ne penkis, jeigu per Europos Parlamento rinkimus gal būtų logiška tiek, kiek yra europarlamentarų?
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Pirmiausia atsakysiu į tą dalį, kodėl pasirenkame Europos Parlamentą. Tai būtų kaip bandomasis ir tada žiūrėtume, nes kiti įstatymai, kaip aš minėjau, eis vėliau, etapais. Pažiūrėtume, kaip pavyktų, ir tada būtų galima šitaip balsuoti, nors minėjau, kad yra įregistruota pataisa.
Kitas dalykas. Įstatymo leidėjas turi teisę nustatyti, kad ir visus vienuolika. Yra tik tiek, kad bijome, kad žmonės gali sunkiai susigaudyti. Tris dar atrinks, vienuolika gali būti… Reikia žmones prie šito pratinti, yra visiškai naujas dalykas. Jeigu tą priimtume, tai aš siūlyčiau palikti tik tris ir pabandyti tik Europos Parlamento. Jei pasiseks, tada galima galvoti apie kitus. Todėl iš Seimo reikėtų už 141 ar 70 balsuoti…
PIRMININKAS. Klausia S. Bucevičius. Nėra. Z. Žvikienė. Ruošiasi E. Masiulis.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, aš norėčiau jūsų paklausti, ar darbo grupėje nebuvo svarstomas klausimas dėl pavedimo įgyvendinti rinkimus apygardoms ir apylinkių komisijoms, kurios galėtų būti sudarytos tik iš valstybės tarnautojų, visiškai atsakingų už teisėtai ir teisingai vykdomus įstatymus? Kaip žinote, šiandieną yra išlikęs didžiausias klausimas, kad vis dėlto komisijos ne visada galbūt, kadangi jos yra deleguotos, turi politinę priklausomybę, dirba sąžiningai. Ar nebuvo svarstoma ir kokia jūsų asmeninė nuomonė tuo klausimu?
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Šito nebuvo. Buvo užsiminta, kad galbūt būtų galima taip, bet, mano asmenine nuomone ir visų kitų, politinės partijos turi deleguoti savo. Kaip minėjau, turi atitikti tam tikrus kvalifikacinius reikalavimus, ne tik turėti išsilavinimą, bet ir sugebėti užpildyti anketą, kad žmogus būtų pasiruošęs ir žinotų, kodėl ateina dirbti. Aš šneku apie Vyriausiąją rinkimų komisiją, taip pat apie apygardas galima šnekėti arba savivaldybes. Bet dėl apylinkių, aš manau, šitai per anksti. Jeigu visos partijos nuspręs atsisakyti, tai kur kas lengviau būtų suformuoti. Mano asmenine nuomone, turėtų likti.
PIRMININKAS. Klausia E. Masiulis. Ruošiasi R. Tamašunienė.
E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, iš tiesų turbūt ne viena valanda sugaišta ir tikrai didelis darbas padarytas, sveikinu, kad užteko kantrybės. Aš manau, rengiant Rinkimų kodeksą, vis tiek reikia labai aiškiai apsibrėžti tikslus, dėl ko tai yra daroma ir ko yra siekiama keičiant vieną ar kitą nuostatą. Manau, vienas iš tikslų turėtų būti paskatinimas žmonėms aktyviau dalyvauti rinkimuose, kad renkant į vieną ar kitą instituciją didesnis procentas žmonių ateitų balsuoti. Noriu paklausti, jeigu toks tikslas buvo keliamas, kodėl nėra įtraukta arba kodėl yra atsisakyta internetinio balsavimo, kaip papildomos balsavimo priemonės buvimo, nes tai iš tikrųjų leistų įtraukti ir ne Lietuvoje esančius žmones į balsavimą, ir dalyvauti priimant svarbius valstybės sprendimus?
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Taip, iš tikrųjų apie tai buvo užsiminta, bet nebuvo sulaukta tokio palaikymo. Labai gaila, kad jūsų nebuvo, kai ESBO pristatė. Jie buvo stebėtojai Seimo rinkimų, ir aš pati paklausiau jų nuomonės, ESBO atstovų, kokia yra nuomonė apie internetinį balsavimą? Jų buvo įvardinta, kad tiktai vieninteliai estai turi, ir tai tik vienuose rinkimuose, turi Šveicarija, kuri leidžia balsuoti tik už valstybės ribų esantiems žmonėms, ir Norvegija turi, daugiau niekas neturi elektroninio balsavimo. Jų patarimas buvo, gal ir reikia šitą įvesti, bet reikia labai neskubėti, labai žiūrėti, diskutuoti. Jeigu sugeba suklastoti popierius, tai iš tikrųjų ne aš viena buvau, ir Rima buvo, ir Valentinas buvo, ir… vardą užmiršau, buvo. Visi girdėjo, kai pasakė, kad reikia labai atsargiai, nes nulaužti programą yra labai lengva. Aš šneku ne tik apie mūsų politines partijas, aš šneku apie tai, kad gali būti labai greitai nulaužiama ir iš užsienio.
PIRMININKAS. Klausia R. Tamašunienė. Ruošiasi J. Sabatauskas.
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, aš norėjau jums pritarti. ESBO išvada buvo ta, kad kiekvieną naujovę reikia priimti labai atsargiai, išbandyti ją per pačius mažiausius rinkimus, kaip šiuo atveju per savivaldos rinkimus, ar apie elektroninę erdvę kalbėtume, ar apie visas kitas naujoves.
Rinkimų kodekso koncepcijos 55 punkte aprašytas perleidžiamojo balso sistemos modelis iš tikrųjų palieka labai daug neatsakytų klausimų, ir ne visiems mums aišku, kaip tai turėtų vykti, labai sudėtinga įsivaizduoti, kaip turėtų atrodyti biuletenis ir kaip žmogui išreikšti savo nuomonę, pasirenkant tris kandidatus iš to paties ar iš skirtingų sąrašų.
Žinau jūsų nuomonę, bet noriu, kad ją išgirstų ir kiti Seimo nariai. Mūsų manymu, tai apsunkins apylinkių komisijų darbą, balsų skaičiavimą ir mes, pritaikę tokį proporcinės perleidžiamojo balso sistemos modelį, rezultatų lauksime labai ilgai. Kokia jūsų nuomonė? O šiaip dar noriu pasakyti, kad tik dvi šalys tai turi ir ESBO visiškai negiria tokio modelio, tad ar verta mums skubėti?
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Taip, aš jums galiu pritarti. Kaip sakiau, mano nuomonė ir mano pačios kartu su jumis yra įregistruota pataisa, kad nebūtų to pereinamojo balso. Ne tik komisijoms, bet ir žmonėms, kaip ir minėjau, būtų labai sudėtinga tai suprasti. Turbūt turime dar labai smarkiai paaugti, kad būtume tiek sąmoningi, kad suprastume, kaip balsuoti. Mūsų apylinkių komisijos dar yra gana žemos kvalifikacijos, kad sugebėtų teisingai suskaičiuoti.
PIRMININKAS. Paskutinis klausia J. Sabatauskas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamoji kolege, jau vėl apie tą patį iš esmės, jau du paklausė dėl to perleidžiamojo balso. Iš tiesų, kodėl jūs nusprendėte, kad Europos Parlamento rinkimams reikia tokio modelio, o kitiems rinkimams tokio modelio nereikia? Faktiškai pakartosiu, ką ką tik sakė R. Tamašunienė. Visi ekspertai rekomenduoja bandyti vykstant patiems mažiausiems rinkimams. Jeigu atkreipsite dėmesį, Lietuvoje elektroninis balsavimas buvo išbandytas per savivaldybių rinkimus, bet tik rinkimų komisijos patalpose. Tam tikra prasme eksperimentai vykstant valstybėje svarbiausiems, tarkime, ar Seimo rinkimams, ar šiuo atveju Europos Parlamento rinkimams… naują modelį pritaikyti…
PIRMININKAS. Būkite malonus, užduokite klausimą.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). …Ar manote, kad tai yra geras kelias būtent išbandyti per Europos Parlamento rinkimus?
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Aš pristatau darbo grupės rezultatą. Savo asmeninę nuomonę aš pasakiau, yra įregistruota pataisa. Buvo pasirinkta dėl to, kad gal mažiausiai žmonių dalyvauja, renkamų žmonių, nes sąraše galės būti, kiek ten, tik 22 sąraše. Aišku, jeigu yra 70 arba 50 savivaldybės sąraše, tai yra labai sudėtinga. Tai dėl to. Aš savo nuomonę pasakiau, man atrodo, tai yra per ankstyva ir tai nėra paplitę visoje Europoje ar pasaulyje.
PIRMININKAS. Dėkojame. Prieš nori kalbėti P. Urbšys. Prašau.
P. URBŠYS (MSNG). Tikrai turiu prisipažinti, kad esu nusivylęs. Kam tada reikėjo sudaryti šitą grupę? Sudarymas buvo susijęs su tuo, kad padidintų aktyvumą ir padidintų žmonių pasitikėjimą rinkimais, praplėstų jų dalyvavimą rinkimuose. Per Seimo rinkimus žmonės labiausiai piktinosi, kad negali pasirinkti asmenybių, jiems buvo brukami partiniai sąrašai. Savivaldybėse jau buvo save iškėlusių. Dabar jie yra panaikinami ir bandoma įteigti, kad yra galimybė teikti tą sąrašą. Bet tą sąrašą (paimkime mažesnes savivaldybes)… tie komitetai turi sudaryti 15 žmonių sąrašą, didesniuose – iki 25. Tai yra gryna parodija ir imitacija.
O nekalbėjimas apie tiesioginius mero rinkimus vėl yra to klausimo atidėjimas ir apribojimas piliečių dalyvauti renkant tiesiogiai merą.
PIRMININKAS. Dėkoju. Už nori kalbėti V. Bukauskas.
V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Visų pirma norėčiau padėkoti kolegei V. Baltraitienei už išsamų pristatymą, už atliktą tam tikrą darbą. Patikėkite, tą, ką mes esame nusibrėžę, tą, ką pavedė valdyba, iš tiesų Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetui yra didžiulė atsakomybė. Aš tik noriu paprašyti, kad visos politinės partijos ir politinių partijų atstovai atsakingai deleguotų asmenis ir atsakingai į tai žiūrėtų.
Dėl tiesioginių mero rinkimų. Kolegė Virginija aiškiai pristatė ir apibūdino, nes tai yra politinis klausimas. Prezidentė savo metiniame pranešime taip pat apie tai kalbėjo. Mes turime susitarti, koks tas meras yra, kokius straipsnius keičiame, ar tikrai mes turėsime politinės valios? Kaip žinote, per konstitucinę prizmę reikia 94 Seimo narių pritarimo, du kartus balsuojama su trijų mėnesių pertrauka. Todėl darbo grupė negali prisiimti atsakomybės. Mes, politikai, turime rasti sutarimą, pritarimą ir pavesti darbo grupei, kad jie reglamentuotų tiek konstitucinius straipsnius, tiek patį įstatymą.
Baigdamas noriu palinkėti vadovei stiprybės. Manau, tas nutarimas, kuris yra dabar pateiktas Seimui, padės laikytis to grafiko, tų datų, ir iš tiesų, manau, po tam tikro laikotarpio turėsime vieną Rinkimų kodeksą. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Balsuojame.
Už balsavo 42, prieš – 4, susilaikė 21. Seimo nutarimui po svarstymo pritarta. Siūloma skirti pagrindiniu Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetą, dėl papildomų siūlymų nėra. Siūloma svarstyti turbūt rudens sesijoje. Sutariame? (Balsai salėje) Tai nieko nepakeis, ar rudens sesijoje, ar dabar svarstysime. Rudens. Bendru sutarimu rudens? Ačiū.

13.31 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas Nr. XIIP-689 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Gerbiamieji kolegos, P. Gražulį matau kalbantį telefonu. Gerbiamasis Petrai, nuleiskite telefoną ir kviečiu į tribūną. Rezervinis antras – Seimo nutarimo „Dėl Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ ir Valstybinių šalpos išmokų įstatymo 7 straipsnio papildymo įstatymo projektas.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, prašyčiau šiuos klausimus įtraukti į pavasario sesijos darbų programą.
PIRMININKAS. Pirmiausia svarstome Seimo nutarimą. Ar turite klausimų? Neturite. Ar galime po pateikimo pritarti? Galime. Svarstymo stadija. Ar nori kas nors kalbėti? Nenori. Galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Dėl priėmimo motyvų norinčių kalbėti… Atsiprašau, sakė, dar reikia priimti pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio pastabų nėra. Priimtas. Dėl 2 straipsnio pastabų nėra. Priimtas.
Balsuojame dėl viso nutarimo.

Šio nutarimo priėmimas

Už balsavo 53, prieš nėra, susilaikė 10. Seimo nutarimas „Dėl Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ priimtas. (Gongas)

13.33 val.
Valstybinių šalpos išmokų įstatymo 7 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-688 (pateikimas)

Svarstome 2-b – Valstybinių šalpos išmokų įstatymo 7 straipsnio papildymo įstatymo projektą. Pranešėjas dabar jau – J. Narkevičius.
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, teikiame Seimo narių grupės vardu įstatymo projektą – Lietuvos Respublikos valstybinių šalpos išmokų įstatymo 7 straipsnį, kad tai būtų papildymas. Šio projekto tikslas – nustatyti valstybinę socialinės šalpos išmoką, kuri garantuotų minimalias gyvenimo sąlygas tradicinių religinių bendrijų dvasininkams, kurie yra sulaukę pensinio amžiaus. Situacija yra tokia, kad minėti asmenys negauna tokios išmokos. Skiriama tiktai 360 Lt per mėnesį pašalpa. Be abejo, mes manome, kad tai yra neteisinga. Siūlome šiuo projektu padidinti iki 1080 Lt, bet, be abejo, ta suma yra svarstytina, svarstymo metu būtų galima svarstyti dėl jos dydžio ar dėl galimybės mokėti „Sodrai“ tų pačių dvasininkų atstovų. Taigi pasiūlymo esmė yra tokia.
PIRMININKAS. Klausia M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis kolega, „Sodros“ sistemos pagrindas yra socialinis draudimas. Jeigu žmogus dirba, kuria kokį nors produktą, moka mokesčius, tada netekęs darbingumo, pavyzdžiui, dėl amžiaus jis gauna tam tikras išmokas, šiuo atveju pensiją. Kaip jūs manote, jeigu tie žmonės draudžiamųjų pajamų neturi, ar jūs siūlote, kad jiems būtų mokama iš socialinio draudimo sistemos, ar iš valstybės biudžeto? Pirmas klausimėlis.
Antras klausimėlis. Viešojoje erdvėje teko girdėti, kad patys dvasininkai nesutinka su tokiu klausimo sprendimu. Kodėl jūs jį teikiate?
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū už klausimą. Pirmąją jūsų klausimo dalį būtų galima nagrinėti. Čia viskas toliau priklausys nuo kitų (…) aktų. Dėl to, ar jie norės arba galės mokėti įmokas „Sodrai“, tada „Sodros“ biudžetas galbūt būtų tinkamas šaltinis, iš ko tai gauti.
Jūsų klausimo antroji dalis. Nemanau, kad dvasininkai nesutinka, tačiau čia yra gana delikatus klausimas, nes, be abejo, visi dvasininkai ir tikyba yra atskirta nuo valstybės. Jiems patiems pasakyti tą nuomonę gal būtų nekuklu. Taigi yra daug pavyzdžių, kai, deja, sulaukę senyvo garbingo amžiaus dvasininkai tiesiog labai kukliai gyvena. Reikia pažymėti, kad jie neturi nuosavybės teisės, neturi namų, neturi kitų materialinių vertybių. Taigi šis klausimas mūsų laikais, manau, yra neteisingai pamirštas, nes jų, be abejo, vaidmuo mūsų visuomeniniame gyvenime yra labai ženklus, nekalbant apie praeities vertybes, bet ir dabartiniu metu dvasininkai vykdo tikrai labai atsakingą ir (…) funkciją. Manau, valstybė turėtų ir galėtų pasirūpinti. Tuo labiau kad jų skaičius nėra didelis. Šiandien būtų apie 300 žmonių. Su laiku galbūt bus dar mažesnis. Taigi ne apie didelę sumą mes kalbame.
PIRMININKAS. Gerai. Jūsų niekas daugiau nenori paklausti.
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū.
PIRMININKAS. Kalbėti nori už… Ar norite kalbėti? Kadangi prieš niekas nenori, tik turbūt balsuoti, tai balsuojame po pateikimo.
Už balsavo 37, prieš – 3, susilaikė 16. Po pateikimo pritarta. Pagrindinis – Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomas – Biudžeto ir finansų komitetas. Svarstymas rudens sesijoje.
O kodėl ponas P. Gražulis tribūnoje? (Balsai salėje) Prašom eiti sėsti į savo vietą. Aš jūsų nekviečiau.
Girdžiu – Vyriausybės išvadą. Paprašysime Vyriausybės išvados. Svarstysime rudens sesijoje. Tikrai spės ir P. Gražulis pranešti, ir Vyriausybė pateikti išvadą.

13.39 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas Nr. XIIP-728 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Gerbiamieji kolegos, rezerviniai 3-a ir 3-b. Pranešėjas turbūt S. Šedbaras ir dėl pavasario sesijos darbų programos papildymo, Nr. XIIP-728. Prašom.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tiesiog labai atsiprašau, kad pamiršome komitete šį projektą įrašyti į šios sesijos darbų programą. Bazinis projektas registruotas 2012 m. balandžio 12 d., jis yra svarbus, aktualus, todėl prašyčiau papildyti pavasario sesijos darbų programą ir leisti pateikti šį Teismų įstatymo pakeitimo projektą.
PIRMININKAS. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Galime. Po svarstymo galime pritarti? Galime.
Pastraipsniui. Priėmimo stadija. Dėl 1 straipsnio pastabų nėra. Priimta. Dėl 2 straipsnio pastabų nėra. Priimta.
Balsuojame dėl nutarimo.

Šio įstatymo priėmimas

Už balsavo 60, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Seimo nutarimas dėl pavasario sesijos darbų programos papildymo priimtas. (Gongas)

13.40 val.
Teismų įstatymo 60 ir 90 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4310 (pateikimas)

Svarstome Teismų įstatymo 60 ir 90 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIP-4310. Pranešėjas – S. Šedbaras. Pateikimo stadija.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, teikiu jūsų dėmesiui ir tikiuosi jūsų pritarimo dėl Teismų įstatymo 60 ir 90 straipsnių papildymo ir pakeitimo. Du dalykai šiuo pasiūlymu būtų sprendžiami. Vienas dalykas mūsų, kaip aš sakau, europinių teisėjų, tai yra Žmogaus Teisių Teismo ir Teisingumo Teismo (kadangi Prezidentė pageidauja rotacijos, kaip tik dabar buvo viena, kita atranka, teisėjai keičiasi) teisėjų, kad tie teisėjai, kurie dirba Europoje, grįžę į Lietuvą (būtų labai gerai, kad jie grįžtų į Lietuvą) galėtų be papildomų atrankų, be egzaminų padirbti čia teisėjais ar Aukščiausiojo Teismo, ar Vyriausiojo administracinio. Dabar tokios išlygos nėra. Tokia išlyga yra tiktai buvusiam Konstitucinio Teismo arba Aukščiausiojo Teismo teisėjui, kad į šitą sąrašą įrašytume ir Teisingumo Teismo, ir bendrojo teismo, kaip buvo anksčiau pirmos, antros instancijos, ir Europos Žmogaus Teisių Teismo teisėjus, kad paskatintume juos dirbti Lietuvai.
Kitas pasiūlymas kilo iš diskusijų su prezidentūra, kad tuo atveju, kai yra sprendžiamas klausimas dėl teisėjo atleidimo pažeminus teisėjo vardą, o procedūros užtrunka, iš tiesų arba kreipiamasi į Teisėtų tarybą, o kartais reikia ir Seimo pritarimo, arba pats Seimas Aukščiausiojo Teismo teisėjus atleidžia, kad teisėjai nevykdytų savo pareigų tuo metu, kol tas klausimas sprendžiamas. Tai yra kaip savotiškas teisėjo nušalinimas nuo pareigų. Dabar tokios procedūros nėra. Buvo tokių atvejų, man atrodo, Kaune, kai buvo sprendžiamas klausimas dėl teisėjo atleidimo. Jis truko tam tikrą laiką, teisėjas buvo atleistas už teisėjo vardo pažeminimą, o jis tuo metu dar nagrinėjo bylas. Tikrai tai yra nelabai normalu, todėl manyčiau, kad toks pasiūlymas irgi turėtų prasmę. Teisės departamento pastabos yra daugiau diskusinės. Čia dar klausimas, ar čia Teismų įstatymo, o galbūt čia Prezidento galias reglamentuojančio įstatymo reikalas. Žinoma, komitete diskutuojant reikėtų svarstyti, kurti dar papildomus procedūrinius klausimus ir įrašyti. Tiek trumpai.
PIRMININKAS. Dėkojame. Pirmasis klausia R. Kupčinskas. Ruošiasi A. Mitrulevičius.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, čia jūs minėjote, kad jokio konkurso, jokio, taip sakant, papildomo kvalifikacinio patikrinimo nebus. Jeigu kalbėtume apie Aukščiausiojo Teismo, tai Aukščiausiojo Teismo teisėjus tvirtina Lietuvos Respublikos Seimas, aišku, teikiant Prezidentui. Pavyzdžiui, Vyriausiojo administracinio teismo teisėjų paskyrimas arba nepaskyrimas priklausys grynai nuo Prezidento nuomonės. Mano klausimas būtų toks, vis dėlto čia lyg ir nelygiaverčiai dalykai, jeigu į vieną teismą, manau, kad daug atsakingiau žiūrima, į kitą teismą žiūrint nėra to pakankamai rimto atsakingumo barjero. Ačiū.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Aš suprantu, kolega, čia jau ne šių normų, kurias aš teikiu, reguliavimo dalykas, o yra Konstitucijos keitimo dalykas. Jeigu pamenate, aš tokią Konstitucijos pataisą buvau įregistravęs. Komitetas buvo pritaręs, praeitos kadencijos rudens sesijoje buvo pradėta priėmimo procedūra, tačiau tokiai pataisai nebuvo pritarta. Aš visiškai sutinku su tuo, kad tiek Aukščiausiojo Teismo, tiek Vyriausiojo administracinio teismo teisėjus skiriant turėtų dalyvauti Tautos atstovybė – Seimas, ar taip, kaip Apeliacinio teismo, ar taip, kaip Aukščiausiojo Teismo. Manau, kad vis tiek perspektyvoje prie to klausimo su kolegomis grįšiu, manau, kad ir Vyriausiojo administracinio teismo teisėjų, Seimui pritariant, o galbūt geriau pačiam Seimui skiriant, būtų formuojamas korpusas.
PIRMININKAS. Klausia A. Mitrulevičius. Ruošiasi V. M. Čigriejienė.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Mano klausimas būtų būtent dėl 90 straipsnio papildymo nauja 8 dalimi. Čia yra, kad „Seimui nepritarus atleisti ar neatleidus teisėjo iš pareigų, teisėjų įgaliojimai atnaujinami ir jam sumokamas atlyginimas už įgaliojimų sustabdymo laiką.“ Čia viskas gerai yra, jūsų manymu?
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Čia yra analogija, kaip ir bet kurį kitą pareigūną nušalini nuo pareigų, pavyzdžiui, ikiteisminio tyrimo metu, bylos nagrinėjimo metu, jeigu iš tiesų nepriimamas sprendimas. Žmogus lieka toliau dirbti, vadinasi, arba nebuvo tokios veikos, jeigu galų gale Seimas tokį sprendimą priėmė, vadinasi, jis nemano, kad teisėjas pažemino vardą, arba kokios naujos aplinkybės paaiškėjo, teisėjas neatleidžiamas. Jis toliau vykdo pareigas, nieko nepadarysi. Vadinasi, be pagrindo buvo „nušalintas“ nuo pareigų. Čia analogija su kitais pareigūnais.
PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, prašom pasakyti, vykdant šį paskyrimą, koks bus Teisėjų tarybos vaidmuo? Man nelabai aišku.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Kiekvienos institucijos, ar Valstybės vadovo, ar Teisėjų tarybos, ar parlamento, niekas nesikeičia to proceso metu, jeigu turima galvoje dėl tų grįžusių europinių teisėjų. Niekas nesikeičia, visi savo sprendimus priims, visi sprendimai iš anksto nežinomi, gali tokių ir nepriimti. Aš pažįstu vieną buvusį Aukščiausiojo Teismo teisėją, kuris, beje, ir Seimo kontrolieriumi yra dirbęs, ir Vidaus reikalų generaliniu inspektoriumi, ir formaliai pagal šitą įstatymą turi teisę dirbti bet kokio teismo teisėju, tačiau Prezidentė jo neskyrė, nors jis pageidavo. Pageidavimas yra, bet nebuvo vietos ar dar kažkas tuo metu. Čia kompetencijos niekas nesiaurina.
PIRMININKAS. Dėkojame. Dėl motyvų niekas neužsirašė. Ar galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Balsuojame. Jūsų žodis – įstatymas. Balsuojame.
Už balsavo 57, prieš nėra, susilaikė 1. Teismų įstatymo 60 ir 90 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektui po pateikimo pritarta. Siūlomas pagrindiniu Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomu – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Siūloma svarstyti rudens sesijoje.

13.48 val.
Valstybės ir savivaldybės įmonių įstatymo 15 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-617 (pateikimas)

Suprantu, kad mūsų kolega R. Žemaitaitis vis artėja prie tribūnos. Jis nori pristatyti popietinį 2-10 klausimą – Valstybės ir savivaldybės įmonių įstatymo 15 straipsnio papildymo įstatymo projektą Nr. XIIP-617. Prašau.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, ačiū, kad leidote anksčiau laiko pristatyti šitą klausimą. Čia yra susijęs klausimas, nes šiandien mes pripažinome ir Rytų, ir Vakarų, ir „Via Balticos“ projektus. Kaip žinote, mes biudžete nenumatėme strateginę reikšmę turinčios įmonės kofinansavimo. Šiandien Klaipėdos valstybinis jūrų uostas, „Lietuvos geležinkeliai“ turi mokėti pelną. Siūlau, kad 50 % pinigų jos galėtų pasilikti savo reikmėms, būtent investicijoms.
PIRMININKAS. Puikus pristatymas, aiškus. Niekas klausti nenori. Gerbiamieji kolegos, ar galime balsuoti? (Balsai salėje) Motyvų nėra. Balsuojame, ar pritariame po pateikimo.
Už balsavo 52, prieš nėra, susilaikė 5. Valstybės ir savivaldybės įmonių įstatymo 15 straipsnio papildymo įstatymo projektui po pateikimo yra pritarta. Siūlomas pagrindinis komitetas – Ekonomikos komitetas. Papildomi – Audito ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetai. Siūloma svarstyti rudens sesijoje. Pastabų nėra.
Gerbiamieji kolegos, norėčiau padėkoti ir tuo užbaigti rytinį posėdį. (Gongas) Registracija dar.
Užsiregistravo 62. Vakarinis posėdis 15.00 val.
