LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 23
STENOGRAMA

2013 m. kovo 12 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotoja I. DEGUTIENĖ

PIRMININKĖ (I. DEGUTIENĖ, TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, pradedame 2013 m. kovo 12 d. vakarinį posėdį. Registruojamės!
Užsiregistravo 40 Seimo narių.

15.00 val.
Civilinį procesą reglamentuojančių Europos Sąjungos ir tarptautinės teisės aktų įgyvendinimo įstatymo 315 straipsnio pakeitimo, Įstatymo papildymo devintuoju2 skirsniu ir Įstatymo priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4816ES (pateikimas)

Gerbiamieji kolegos, popietinėje darbotvarkėje tikrai liko labai nedaug klausimų. Todėl kviečiu dabar į tribūną vidaus reikalų ministrą, Seimo narį J. Bernatonį pateikti projektą Nr. XIP-4816. Eurointegracinis įstatymas. Prašau.
J. BERNATONIS (LSDPF). Gerbiamoji posėdžio pirmininke, kol kas esu teisingumo ministras, bet jeigu reikės, galėsiu pabūti ir kitu. (Juokas salėje)
PIRMININKĖ. Matote, ką reiškia prisiminimai.
J. BERNATONIS (LSDPF). Taip. Dėkui. Gerbiamoji posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos Seimo nariai, norėčiau pateikti Civilinį procesą reglamentuojančių Europos Sąjungos ir tarptautinės teisės aktų įgyvendinimo įstatymo 315 straipsnio pakeitimo, įstatymo papildymo devintuoju2 skirsniu ir įstatymo priedo papildymo įstatymo projektą. Šiuo projektu įgyvendinamos 2007 m. lapkričio 23 d. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų ir kitokių šeimos išlaikymo išmokų išieškojimo patvirtinimo Europos Sąjungos vardu nuostatos. Įstatymas įsigalioja tuomet, kai įsigalioja konvencija. Projekte nustatomos išlaikymo bylų tarptautinio teismingumo, kitose valstybėse priimtų sprendimų vykdymo taisyklės. Nagrinėja Lietuvos apeliacinis teismas, kasacinius skundus – Lietuvos Aukščiausiasis Teismas. Taip pat nustatomas nagrinėjimas. Kasacine tvarka nagrinėjamos bylos prioriteto tvarka, skundas – ne ilgiau kaip 14 dienų.
Taip pat nustatoma kompetentingų valstybių institucijų bendradarbiavimo su išlaikymo prievolėmis susijusiuose santykiuose tvarka. Tai yra Vilniaus valstybės garantuojamos teisinės pagalbos tarnyba ir Vaikų išlaikymo fondo administracija prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos tais atvejais, kai susiję su jaunesniais nei 21 metų asmenimis.
Taip pat nustatoma, kad gaunama nemokama informacija apie pajamas, turtą ir panašiai.
PIRMININKĖ. Dėkoju, gerbiamasis teisingumo ministre. Iš tiesų klausti niekas jūsų nenori. Dėkui už pateikimą.
Dabar po pateikimo vienas – už, vienas – prieš. Irgi nėra norinčių kalbėti. Ar galime bendru sutarimu po pateikimo pritarti šiam įstatymo projektui? Reikalaujate balsuoti? Balsuojame. Kas pritariate po pateikimo projektui Nr. XIP-4816, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 57 Seimo nariai: už – 56, prieš nėra, susilaikė 1. Po pateikimo įstatymo projektui Nr. XIP-4816 pritarta. Pagrindiniu komitetu siūlomas Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomais – Biudžeto ir finansų ir Žmogaus teisių komitetai. Numatoma Seime svarstyti balandžio 25 d. Galima pritarti? Pritarta.

15.04 val.
Civilinio kodekso 2.46, 2.70, 2.106, 2.108 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-3800, Civilinio proceso kodekso 580 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-3801, Civilinio kodekso patvirtinimo, įsigaliojimo ir įgyvendinimo įstatymo 16 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-3802, Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo 36 ir 38 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-3803, Politinių partijų įstatymo 8 ir 9 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-3804, Prezidento rinkimų įstatymo 35 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-3805, Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 34 ir 36 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-3806, Seimo rinkimų įstatymo 37 ir 39 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-3807 (pateikimas)

Toliau, gerbiamasis ministre, siūlyčiau jums pristatyti visą paketą nuo projekto Nr. XIP-3800 iki Nr. XIP-3807. Tai yra Civilinio kodekso 2.46, 2.70, 2.106, 2.108 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas, kaip pagrindinis, ir visi kiti mano išvardyti lydimieji. Prašau.
J. BERNATONIS (LSDPF). Norėčiau pateikti dar buvusios Vyriausybės parengtą labai naudingą Civilinio kodekso straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą ir jo lydimuosius aktus. Tikslas – supaprastinti neveikiančių juridinių asmenų likvidavimą. Pažymima, kad, esamais duomenimis, registre yra per 26 tūkst. juridinių asmenų, kurie neveikia ir daugelį metų jie neteikia finansinės atskaitomybės dokumentų, neatnaujina savo duomenų, kai kurių nerandamos ir buveinės. Tokių juridinių asmenų administravimas ir jų likvidavimas teisine tvarka valstybei brangiai kainuoja.
Šiose pataisose nurodoma, kad atlikus juridinių asmenų likvidavimo procedūras daugeliu atvejų jų negalima baigti, nes juridiniai asmenys būna skolingi valstybei, tačiau turto neturi, todėl jie net ir turėdami likviduojamo juridinio asmens statusą iš registro neišregistruojami daugelį metų, nes, norint jį išregistruoti iš registro, reikia pateikti pažymą apie juridinio asmens atsiskaitymą ir t. t. Atsižvelgus į tai, projekte siūloma atsisakyti tokių juridinių asmenų likvidavimo teismine tvarka ir tą tvarką supaprastinti. Pagal projekto nuostatas minėtus juridinius asmenis siūloma likviduoti juridinių asmenų registro tvarkytojų iniciatyva – tai valstybinė įmonė Registrų centras, likvidatoriumi paskiriant Vyriausybės įgaliotą instituciją.
Analogiška situacija su šiek tiek specifiniais juridiniais asmenimis, politinėmis partijomis. Siūloma, kad jei politinė partija Politinių partijų įstatymo nustatyta tvarka dvejus metus iš eilės nepateikė narių sąrašo, registro tvarkytojas pradeda likvidavimo procedūras. Šiuo metu dėl politinių partijų, nes tai gali būti įdomiau Seimo nariams, situacija yra tokia, kad yra įregistruotos 45. Keturių likvidavimo procedūra jau vykdoma. Iki kovo 1 d., kai buvo pateikiami narių sąrašai, net devynios politinės partijos tokių sąrašų nepateikė, ir tai kartojasi metai iš metų. Susidaro įspūdis, kad tų partijų jau seniai nebėra.
Lydimuosiuose aktuose taip pat sprendžiamos šios problemos. Galbūt toks įdomesnis pakeitimas, kuris tiesiogiai su tuo nesusijęs, kad tuomet tokių partijų, kurios dvejus metus iš eilės nepateikė narių sąrašo, galima pradėti išregistravimą likvidavimo būdu. Taip pat taikomas terminas, kad rinkimuose dalyvauja partijos, įregistruotos ne vėliau kaip likus pusei metų. Anksčiau buvo likus dviem mėnesiams. Kadangi iki visų rinkimų yra labai toli, aš nemanau, kad kils kokių nors abejonių, kad tai taikoma kokiam nors konkrečiam atvejui. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju, ministre. Jūsų nori paklausti trys Seimo nariai. Dar kartą noriu kolegoms priminti, kad galite klausti apie visus pateiktus septynis ar aštuonis projektus, kurie anksčiau buvo išvardyti. Pirmoji klausia V. Baltraitienė. Virginija Baltraitiene, jūs klausite ar ne? Neklausia. B. Bradauskas.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamasis ministre, aš nelabai supratau. Jeigu juridinis asmuo nevykdo veiklos keletą metų nežinia dėl ko, galbūt neturi tos veiklos, kaip sakant, pagrindo ar panašiai, ar tai prievarta jis bus likviduojamas, ar su jo sutikimu? Jeigu bus likviduojama prievarta, tai ar bus jo atsiklausiama, ar jis vykdys kokią nors veiklą ir panašiai? Aš čia apie politines partijas nekalbu, aš kalbu apie juridinis, ūkinius asmenis. Dėkoju, ministre.
J. BERNATONIS (LSDPF). Iš tiesų mūsų demokratinėje teisinėje valstybėje jokios prievartos šiuo atveju būti negali. Yra prievolė registrą tvarkančiai institucijai įspėti, perspėti, informuoti, kad gali būti išregistruojamas, nes keletą metų nepateikė savo finansinių ataskaitų. Reagavęs juridinis asmuo nebus išregistruotas, jeigu parodys savo gyvybės ženklus. Tačiau mes turime omenyje tai, kad labai daug yra juridinių asmenų, kurie seniai nebeegzistuoja, nėra jokios veiklos ir tai, be kitų dalykų, be tų lėšų, kurias kainuoja jų administravimas, dar iškreipia pačią statistiką. Mes tuomet nežinome, kiek yra darbo vietų, kiek yra įmonių, įvairių klausimų, todėl tas noras, kuris buvo praeitos Vyriausybės susitvarkyti šiuo klausimu, yra labai sveikintinas. Be abejo, jokios prievartos nebus, kiekvienas prieš tai bus įspėjamas.
PIRMININKĖ. Klausia G. Mikolaitis.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis ministre, jeigu aš neklystu, tai Politinių partijų įstatyme yra parašyta, kad kasmet partijos pateikia savo sąrašus ministerijai. Ar jūs čia bandote palengvinti, kad kas dveji metai? Manyčiau, kad reikėtų griežtinti – nepateikė, ir partiją bandoma išregistruoti. Kodėl mes čia 44 ar dar daugiau partijų Lietuvoje?.. Kad nebūtų tos problemos: trys lietuviai – dvi partijos. Aš siūlyčiau palikti, kad metus nepateikė, metams išregistruojam. Gal aš ką nors ne taip supratau? Ačiū.
J. BERNATONIS (LSDPF). Taip, iš tiesų kasmet politinės partijos pateikia savo sąrašus. Kaip aš minėjau, šiemet iki kovo 1 d. devynios partijos nepateikė, iš jų septynios jau antri metai nepateikia. Todėl yra siūloma nuostata, kad jeigu tai pasikartoja antrą kartą, reikia laikyti, jog tokia politinė partija neegzistuoja, ir pradėti jos likvidavimo procedūras. Jų metu vėlgi jokios prievartos nebus. Bus išsiaiškinta, jeigu bus įrodyta, kad ta partija turi daugiau arba turi reikiamą narių skaičių, ji nebus išregistruota. Tačiau dabar nėra jokios reakcijos, kad atskiros partijos ištisus metus nepateikia, kol nenori dalyvauti rinkimuose, tik po to sujuda.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Ministre, jūs atsakėte į visus Seimo narių pateiktus klausimus. Dabar po pateikimo vienas – už, vienas – prieš. R. Šimašius – už.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamasis ministre, norėčiau padėkoti jums ir visai Vyriausybei, kad perėmėte ankstesnės Vyriausybės parengtą projektą. Tikrai kviesčiau visus palaikyti šį projektą, nes keliasdešimt tūkstančių juridinių asmenų yra perkrovę registrą, o tai yra ir tam tikros administracinės funkcijos, ir realūs kaštai mokesčių mokėtojams, ir nuolat sklandančios legendos, kad Lietuvoje įmonę gal ir lengva įsteigti, bet sunku uždaryti. Iš tiesų visus tuos dalykus šis projektų paketas tikrai palengvins. Tikrai sveikinu, kad jūs atėjote su šiuo projektu į Seimą. Džiaugiuosi, kad irgi galėjau prisidėti prie to projekto. Kviečiu visus palaikyti ir eiti tuo pačiu keliu. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Norinčių kalbėti prieš nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti pateiktiems projektams? (Balsai salėje) Reikalaujate balsuoti? Man atrodo, jeigu nėra norinčių kalbėti prieš, tai vienbalsiai visi pritariame. Po pateikimo pritariame projektams Nr. XIP-3800, Nr. XIP-3801, Nr. XIP-3802, Nr. XIP-3803, Nr. XIP-3804, Nr. XIP-3805, Nr. XIP-3806, Nr. XIP-3807. Pagrindinis komitetas dėl projektų Nr. XIP-3800, Nr. XIP-3801, Nr. XIP-3802 – Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomo komiteto nėra. Dėl projektų Nr. XIP-3803, Nr. XIP-3804, Nr. XIP-3805, Nr. XIP-3806 pagrindinis komitetas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Ir dėl projekto Nr. XIP-3807 pagrindinis – Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Numatomas svarstymas gegužės 7 d. Ar galime bendru sutarimu pritarti dėl komitetų ir svarstymo datos? Pritarta. Dėkoju.

15.14 val.
Advokatūros įstatymo 2, 4, 8, 23, 36, 42, 43, 64, 68, 69, 70 straipsnių ir priedo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-117 (pateikimas)

Toliau Advokatūros įstatymo 2, 4, 8, 23, 36, 42, 43, 64, 68, 69, 70 straipsnių ir priedo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-117. Pateikimas. Prašau, gerbiamasis ministre.
J. BERNATONIS (LSDPF). Šis įstatymo projektas skirtas suderinti Advokatūros įstatymą su tam tikrais Europos Sąjungos teisės reikalavimais, taip pat jis sprendžia kai kuriuos mūsų vidaus klausimus. Atsižvelgiant į direktyvos 2004/38 23 straipsnio, direktyvos 2003/109 11 straipsnio, direktyvos 2003/86 14 straipsnio nuostatas ir proporcingumo principą, siūloma neriboti teisės įgyti Lietuvos advokato vardą ar verstis advokato praktika Lietuvos Respublikos ar kitos Europos Sąjungos valstybės narės (taip, kaip Europos Sąjungos valstybė narė apibrėžiama Advokatūros įstatyme) nuolatiniams gyventojams, Lietuvos Respublikos ar kitos Europos Sąjungos narės piliečių šeimos nariams, teisėtai gyvenantiems Europos Sąjungos valstybėje narėje. Taip pat atsižvelgiant į tam tikrus reikalavimus siūloma panaikinti advokatų veiklos reklamos draudimą. Be to, reikėtų taip pat mums apibrėžti nepriekaištingos reputacijos vertinimą, kad negali būti dėl kai kurių poelgių asmuo negrįžtamai iki gyvos galvos neturėti galimybės tapti advokatu. Jau keletas tokių bylų prieš Lietuvą yra ir Europos Žmogaus Teisių Teisme. Taip pat panaikinami ribojimai suteikiant galimybę advokatui dirbti advokatūroje, užsiimti moksline kūrybine ar pedagogine veikla bei dalyvauti tam tikrų institucijų veikloje, kurios patvirtina advokatūros…. tarkime, Etikos komisijos ar Vyriausiosios rinkimų komisijos, ar panašiai, kaip tai bus atitinkamai nustatyta. Tokia šio projekto esmė.
PIRMININKĖ. Dėkoju, ministre. Klausti niekas nenori. Ar galime bendru sutarimu pritarti po pateikimo? Pritarta Advokatūros įstatymo 2, 4, 8, 23, 36, 42, 43, 64, 68, 69, 70 straipsnių ir priedo pakeitimo įstatymo projektui. Pagrindinis – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Numatomas svarstymas balandžio 23 dieną.

15.18 val.
Administracinių bylų teisenos įstatymo 37, 42, 44, 46, 50, 53, 68, 80, 82, 97, 101 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 521 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-4290 (pateikimas)

Toliau ministras J. Bernatonis pateiks Administracinių bylų teisenos įstatymo 37, 42, 44, 46, 50, 53, 68, 80, 82, 97, 101 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 521 straipsniu įstatymo projektą Nr. XIP-4290. Prašau, ministre.
J. BERNATONIS (LSDPF). Šis įstatymo projektas numato, sakyčiau, labai pažangų, teigiamą žingsnį būtent dėl administracinių bylų teisenos. Šiuo metu Administracinių bylų teisenos įstatymas nenumato taikos sutarties instituto administraciniame procese, kaip yra, tarkim, civiliniame procese, kas laikytina teisinio reglamentavimo trūkumu, nors teismuose kartais tai buvo pritaikyta ir nesant teisės normų. Mes manome, kad būtų labai pažangu, jeigu mediacija būtų taikoma ir administracines bylas nagrinėjant. Šiame įstatyme siūloma numatyti taikos sutarties instituto administracinį procesą. Pagal siūlomą teisinį reguliavimą taikos sutartis negali prieštarauti imperatyvioms įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatoms, viešajam interesui ir pažeisti trečiųjų suinteresuotų asmenų teisių ar teisėtų interesų. Taikos sutartis negali būti sudaroma norminio administracinio akto teisėtumo bylose. Teisėjas, nutartimi priėmęs skundą, įvertinęs ir nustatęs, kad byloje yra galimas taikos sutarties sudarymas, pasiūlo šalims abipusių derybų, nuolaidų būdu pasiekti priimtiną abiem šalims susitarimą ir nurodo, kad, šalims sutikus sudaryti taikos sutartį, dėl esminių sutarties sąlygų turi būti susitarta iki teismo posėdžio dienos. Šalys gali sudaryti taikos sutartį bet kurioje proceso stadijoje. Teismui patvirtinus šalių sudarytą taikos sutartį, grąžinama 50 % sumokėto žyminio mokesčio sumos. Mūsų supratimu, tai ne tik palengvintų administracinių bylų nagrinėjimą, ne tik sumažintų teismų krūvius, bet ir pagaliau mes dar plačiau diegtume pažangų mediacijos metodą, kai abi šalys siekia taikos susitarimo. Tai yra visuomet geriau negu vienos šalies laimėjimas.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausti niekas nenori. Galime bendru sutarimu po pateikimo pritarti? Pritarta. Pagrindinis – Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomo nėra. Numatomas svarstymas gegužės 7 d.

15.21 val.
Teismų įstatymo 93, 101, 120, 124, 127 ir 128 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4651, Nacionalinės teismų administracijos įstatymo 2 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4652 (pateikimas)

Toliau ministras J. Bernatonis pateiks įstatymų projektus Nr. XIP-4651, Nr. XIP-4652. Teismų įstatymo 93, 101, 120, 124, 127 ir 128 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą ir lydintįjį Nacionalinės teismų administracijos įstatymo 2 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą. Prašom, ministre.
J. BERNATONIS (LSDPF). Teismų įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas iš esmės sprendžia du uždavinius. Pirma, nustato, kad visų valstybės investicijų programoje numatytų investicijų, skirtų teismams, asignavimo valdytoja yra Nacionalinė teismų administracija. Šiuo metu šių asignavimų valdytoja yra Teisingumo ministerija. Mes manome, kad taip būtų geriau sprendžiant būtent panaudojimą atitinkamų lėšų investiciniams projektams, jeigu tuo užsiimtų institucija, kuri tiesiogiai rūpinasi teismų sąlygomis. Kita problema, kuri sprendžiama, visiškai kitokia, tai kompensacijos teisėjams, kurie žuvo ar nukentėjo, kurių sveikata buvo sutrikdyta, atliekant teisėjo pareigas.
Taip pat ir Nacionalinės teismų administracijos lydintysis įstatymas, įstatymo pakeitimas sprendžia būtent valstybės investicijų programoje numatytų investicijų, skirtų teismams, asignavimų valdymą, kad juos valdo Nacionalinė teismų administracija, o ne Teisingumo ministerija.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Ministre, jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Pirmasis A. Anušauskas.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, norėčiau pasitikslinti vis dėlto dėl nuostatų apie kompensacijas už žuvusius teisėjus. Šiuo atveju, žuvus teisėjui, numatoma 120 vidutinių darbo užmokesčių kompensacija, o štai valstybės tarnautojui – 12 mėnesių kompensacija, o 100 darbo užmokesčių kompensacija numatoma tik jeigu žūva užsienyje, nuo teroro akto kažkur užsienyje. Šiuo atveju išmokama kompensacija negali viršyti 350 tūkst. Lt. O šiame įstatyme įkalta iš esmės neribota nuostata, teoriškai nuo pusės milijono iki milijono litų ir daugiau ir dešimt kartų didesnė negu valstybės tarnautojų, taip pat ir statutinių. Šiuo atveju tas solidarumo principas, tam tikro vienodumo principas gal visai netrukdytų?
J. BERNATONIS (LSDPF). Aš sutinku su jumis, kad dėl sumų, kurios nurodytos, reikėtų diskutuoti turbūt svarstant komitete, žiūrėti bendrą sistemą, bendrai valstybės mastu, kokios numatomos kompensacijos ir pareigūnams, ir valstybės tarnautojams, ir tuomet apsispręsti. Tačiau svarbiausia, kad būtų šiam projektui pritarta po pateikimo, kad ta problema būtų apskritai sprendžiama.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia R. Šimašius.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Dar kartą laba diena. Aš praleisiu tą dalį, kur dėkoju, kad vėl teikiate šį projektą. Bet iš tiesų projekto esmė buvo ta, kad kai sprendžiama dėl įvairių būdų, kaip teismams apsirūpinti patalpomis, aš kalbu apie Investicijų įstatymą, pirkimas, nuoma, PPP projektai atsidurdavo skirtingose rankose ir atitinkamai buvo sunku planuoti. Bet mano klausimas galbūt ir nėra tiesiogiai susijęs su projektu. Kaip, ar jūs planuojate, kad teismų veiklai vis dėlto būtų pritaikomi viešos privačios partnerystės projektai, nuoma ir panašūs mechanizmai, ar tik kaip viskas būdavo visą laiką iki šiol, tradiciškai, tai yra iš investicijų programos finansuojamos statybos, būtent nuosavose patalpose teismai gyvena? Ar vis dėlto bus einama prie kai kurių modernesnių būdų, kurie galbūt racionalesni tam tikrais atvejais?
J. BERNATONIS (LSDPF). Klausimas nevisiškai susijęs su šiuo projektu, tačiau aš atsakysiu apie dabartinę situaciją: bus taikomi įvairūs metodai. Jeigu, tarkim, kalbėtume apie Ukmergės teismo statybą, tai bus iš investicinių lėšų statoma, jeigu kalbėtume apie Vilniaus teismo rūmus, tai, kaip žinote, jau yra Vyriausybės nutarimas, priimtas PPP projektas, analogiškas privačios ir viešosios partnerystės projektas bus ir numatomiems Panevėžio teismų rūmams, dabar rengiami atitinkami teisės aktai. Kaip žinote, dabar baigiama iš investicinių lėšų taip pat Šiaulių teismo statyba. Vienu žodžiu, tie įvairūs tradiciniai ir pažangūs metodai bus derinami.
PIRMININKĖ. Dėkoju, ministre, jūs atsakėte į visus klausimus. Dabar motyvai dėl viso.
J. BERNATONIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Vienas už, vienas prieš. Nėra norinčių kalbėti. Ar galime bendru sutarimu? Reikia balsuoti. Gerai. Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate įstatymų projektams Nr. XIP-4651 ir Nr. XIP-4652, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 81 Seimo narys: už – 76, prieš nėra, susilaikė 5. Pritarta po pateikimo įstatymų projektams Nr. XIP-4651 ir Nr. XIP-4652. Pagrindinis – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Numatomas svarstymas – gegužės 14 d.

15.27 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 242 ir 2602 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-273 ir Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo 20 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-274 (pateikimas)

Ir dar du įstatymų projektai, kuriuos pateiks aplinkos apsaugos ministras Seimo narys V. Mazuronis. Administracinių teisės pažeidimų kodekso 242 ir 2602 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas ir lydintysis Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo 20 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Prašom, ministre.
V. MAZURONIS (TTF). Labai ačiū. Mielieji kolegos, aš gal labai trumpai pristatysiu šitų abiejų įstatymų esmę, nes jie abu vienas su kitu yra susiję. Pagal Lietuvos Respublikos administracinių teisės pažeidimų kodekso atitinkamus straipsnius mes prašome tą Administracinių pažeidimų kodeksą pakeisti. Antra, tai padaryti Lietuvos Respublikos saugaus eismo automobilių keliais įstatymo vieną pakeitimą. Esmė yra ta, kad gamtosaugos inspektoriai, kurie dabar fiksuoja pažeidimus, o tie pažeidimai tai yra stovėjimas ant miško paklotės arba prie ežerų ir panašiai, kur ir dabar galioja tie visi įstatymai, bet jų fiksavimo būdas yra tik toks, kad gali surašyti protokolą tik esant tam asmeniui, kitaip sakant, prie automobilio. Jeigu ateina inspektorius ir randa paežerėje ar kur nors kitoje neleistinoje vietoje pastatytą automobilį, ir nėra savininko, o dažniausiai taip būna, nes grybautojai grybauja prie ežerų kur nors išplaukę ir panašiai, tai arba jis turi stovėti visą dieną ir laukti, kol ateis tas savininkas, ir tada surašyti protokolą, arba jis nieko negali padaryti. Todėl per praėjusius metus (dabar tiksliai skaičiaus neatsimenu) tokių protokolų buvo surašyta apie 400. Tai yra po vieną kiekvieną dieną visoje respublikoje.
Šitais pakeitimais mes prašome, kad gamtos inspektoriams būtų suteikta fiksuoti tuos pažeidimus tokia pat teisė, kokia yra kelių inspektoriams. Kad jie galėtų užfiksuoti šitą dalyką vizualiai, t. y. jie ateina, nufotografuoja, kad matytųsi numeris ir panašiai, ir siunčia pranešimą apie tą pažeidimą automobilio savininkui. Antras dalykas, jeigu savininkas ne pats vairavo tą automobilį, tai mes siūlome šiek tiek pakeisti automobilių keliams tą įstatymą, nurodydami, kad jis privalo pateikti asmens kodą, gimimo datą ir duomenis. Išplečiame pateikiamų duomenų skaičių, nes ir dabar yra atvejų, kada pagal dabartinį, nepakeitus, inspekcijai turėtų būti pateikti tik vardas, pavardė, gyvenamoji šalis ir nieko daugiau. Aš turiu čia tokius pavyzdžius, kai parašydavo, kad Jonas Petraitis gyvena Šanchajuje, Kinijoje. Ir buvo neįmanoma ir kelių inspektoriams konkrečiai nustatyti asmenį, kas jis toks yra, ir tą patį naudotų ir gamtosaugos inspektoriai, užfiksuodami tuos įstatymų pažeidimus. Trumpai tiek.
PIRMININKĖ. Dėkoju, ministre. Klausia L. Graužinienė.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamasis ministre, aš, naudodamasi proga, matydama jus tribūnoje, norėčiau paklausti šiek tiek ne į temą, bet susijusį klausimą. Jūsų iniciatyvos tikrai tokios ryškios dėl baudų, dėl įvairiausių žvejybos, medžioklės reikalų. Bet ar jūs nesvarstote tokio klausimo, kaip sako mums rinkėjai, dėl žvejų Kuršių nerijoje. Mums žmonės sako: kai juos išgelbsti, tegul jie susimoka, nes tada tikrai tie įspėjimai bus veiksmingesni, nes dabar valstybė patiria didelių išlaidų gelbėdama žmones. Nors ir jūs, girdėjau, sakėte, kad reikia nelipti, ledas jau vienoje ar kitoje vietoje trūkinėja, bet tokių atvejų kiekvienais metais pasitaiko. Gal tai būtų irgi drausminanti priemonė?
V. MAZURONIS (TTF). Labai ačiū už klausimą. Iš tiesų mūsų teisininkai dabar nagrinėja tą klausimą ir mes nerandame teisinio pagrindo. Iš pradžių mes galvojome, kad tą nukeltą žvejį, atskraidinus jį malūnsparniu, turėtų pasitikti atitinkamos institucijos žmogus, ar policininkas, ar gamtosaugininkas, ir paskirti jam atitinkamą baudą. Pasirodo, pagal įstatymus už žmogaus išgelbėjimą mes negalime imti jokių pinigų, nes tai yra valstybės pareiga.
Mes dabar svarstome tokį variantą: su Hidrometeorologijos centru paskelbti (panašiai kaip maudymasis jūroje, žinote, tas vėliavas kelia), kad tuo ir tuo laikotarpiu ledas yra pavojingas ir ant jo lipti… Sakykime, čia yra tam tikrų problemų, nes skirtingi vandens telkiniai ir panašiai, bet tokiu principu galvojame. Ant jo lipti neleidžiama, ir tada mes baustume už lipimą, o ne už išgelbėjimą, skirtume kokią nors baudą. Tai šituo keliu bandome eiti, nes iš tikrųjų taip turėtų būti. Bandysime atrasti teisiškai priimtiną kelią ir tikrai tą padarysime.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia A. Paulauskas.
A. PAULAUSKAS (DPF). Ačiū. Gerbiamasis ministre, nubausti administracine tvarka galima surašius protokolą dėl administracinio teisės pažeidimo. Dabar, kaip suprantu, šituo atveju nebus rašomas protokolas. Ar kaip nors kitaip bus įforminamas tas pažeidimo aktas ir ar tai neprasilenks su Administracinių teisės pažeidimų kodeksu?
V. MAZURONIS (TTF). Mes turime teisininkų išvadas, kad čia yra viskas gerai. Mes siūlome Administracinių teisės pažeidimų kodekse išplėsti sritį, kada galima pažeidimą fiksuoti ne rašant protokolą, o taip, kaip dabar daro policininkai. Jeigu žiūrėsite, tai mes dabar praplečiame 1311 straipsnį. Įrašome: „kai transporto priemone padaryti aplinkos apsaugos reikalavimų pažeidimai“. Kitaip sakant, aplinkos apsaugos reikalavimų pažeidimus mes įdedame į tą patį straipsnį, kur kelių eismo pažeidimai, ir tada galima juos fiksuoti būtent tuo būdu, apie kurį šnekame. Lygiai kaip dabar baudos yra išrašomos, sakykime, palikus automobilį po ženklu, ne vietoje ir panašiai. Mes pakeičiame ir tuos pačius principus taikome aplinkosaugos pažeidimams, visą šitą sistemą taikome. Teisininkų pastabų iš Seimo dėl to yra keletas tokių neesminių, bet dėl esmės, apie kurią jūs klausėte, lyg ir viskas gerai.
PIRMININKĖ. Dėkui. Klausia R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, kiekvienos, kad ir gražiai atrodančios, iniciatyvos realizacija gali sukompromituoti pačią mintį, kuri iš principo yra tikrai diskutuotina. Bet jeigu lygintume Kelių eismo taisykles, tai čia yra gana aiškus ir žymėjimas, ir taisyklės, ir linijos, ir gatvės, kur ženklai stovi, ir panašiai. Tikrai neįsivaizduoju miškų, kad taip gražiai būtų reglamentuota, kur kas gali statyti, kur ta miško paklotė, kur ne, ir panašiai, įvairiausių tų miškų yra. Tikrai tos tvarkos nėra. Ar nebus dėl tos veiklos, jei skubotai bus mėginama realizuoti, daugiau ginčų ir nesusipratimų, negu pačios naudos? Ar vėl paskui nereikės atšaukti to įstatymo, nes iš tikrųjų nėra iki galo aišku, kur žmonėms pasistatyti grybaujant, kurioje vietoje galima įvažiuoti, kurioje ne. Nėra taip sutvarkyti mūsų miškai.
V. MAZURONIS (TTF). Gerbiamasis kolega, aš tikrai neatsinešiau to, kur aprašyta, bet mes šito įstatymo aprašymo, kurioje vietoje galima sustoti, kurioje ne, nekeičiame. Jis dabar yra. Ir, mano žiniomis, yra gana aiškiai aprašyta, kur galima sustoti. Dabar ten yra administracinės baudos nuo 50 iki 500 Lt, kiek aš žinau. Tikrai neatsinešiau to konkretaus, nes mes nekeičiame to dalyko. Ir dabar tai yra fiksuojama, rašomi protokolai, jau 400, kaip sakiau, per praėjusius metus yra surašyta. Ir toje vietoje problemų lyg ir nebuvo iki šiol. Bet mes norime pakeisti todėl, kad, dar sykį sakau, jeigu į vidurį miško įvažiuoja žmogus ir išeina grybauti, tai norint jį nubausti, akivaizdžiai matant, inspektorius turi visą dieną stovėti prie jo automobilio ir laukti, kol jis sugrįš prie to automobilio su grybais. Praktiškai neįmanoma tai padaryti. Šioje vietoje mes keičiame tik fiksavimą ir baudimo tvarką, o nei plotų, kur galima sustoti, nei taisyklių, nei kitų dalykų mes nekeičiame, jos jau šiandien yra ir gyvenime yra taikomos. Štai ir viskas.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Ministre, jūs atsakėte į visus klausimus. Dabar motyvai dėl viso įstatymo. Vienas – už, vienas – prieš. R. Šimašius – už.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Iš tikrųjų norėčiau palaikyti šį įstatymo projektą, bet palaikyti su pora kritinių pastabų, kurias, tikiuosi, ministras dar girdės ir galės atsižvelgti. Gerbiamasis R. J. Dagys iškėlė klausimą dėl žinojimo. Tai vis dėlto yra aktualus klausimas, nes popieriuje yra viskas lyg ir aišku, ką kam galima daryti, bet realiai daugybė žmonių to elementariai nesuvokia. Ir kaip ir dėl kitų taisyklių, nežinojimas yra viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl žmonės daro pažeidimus. Todėl aš tikrai labai kviesčiau ministrą išnaudoti tokį projektą ir padaryti kampaniją, kad žmonės geriau susipažintų ir žinotų, kas yra galima, kas ne, o tuo pat metu galbūt ir peržiūrėti kai kurias taisykles, nes ne visos jos galbūt yra iki galo aiškios ir protingos ir tikrai reikalauja peržiūros.
Bet kitas dalykas, dėl kurio man šiek tiek neramu iš teisinės pusės, teisinės kokybės prasme. Aš suprantu, kad reikia plėsti tą modelį, kuris galioja Kelių eismo taisyklių pažeidimams, ir tai labai gerai, kad jis plečiamas. Aš atsimenu, prieš trejus su puse metų mes pradėjome tą modelį ir jis pasiteisino su kaupu. Tačiau akivaizdu, pernai išryškėjo tendencija, kad žmonės, kurie automobiliais viršija greitį, dažniausiai sako: ne aš vairavau, vairavo kažkas iš Kinijos, iš Kazachstano ar dar kažkur. Ta tendencija yra labai aiški ir ji būdinga visiems. Bet jūs keičiate, kaip aš suprantu, tik dalį pažeidimų. Klausimas, kur yra bendras Vyriausybės požiūris, kad būtų pakeista ir Kelių eismo taisyklėse? Siūloma šitas? Tada sveikinu ir kviečiu palaikyti.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kas po pateikimo pritariate projektams Nr. XIIP-273 ir Nr. XIIP-274, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 92 Seimo nariai: už – 89, prieš nėra, susilaikė 3. Po pateikimo projektams Nr. XIIP-273 ir Nr. XIIP-274 pritarta.
Pagrindinis komitetas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Numatomas svarstymas gegužės 16 d.
Taigi, gerbiamieji kolegos, visi šios dienos darbotvarkės klausimai yra išnagrinėti ir baigti. Dar kartą pabaigai registruojamės.
Užsiregistravo 84 Seimo nariai.
2013 m. kovo 12 d. vakarinis plenarinis posėdis baigtas. Gero vakaro! Iki susitikimo ketvirtadienio plenariniame posėdyje.
