LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 36
STENOGRAMA

2013 m. balandžio 11 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkas V. GEDVILAS,
Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. GAPŠYS ir Seimo Pirmininko pavaduotojas A. SYSAS

PIRMININKAS (V. GEDVILAS). Labas rytas, gerbiamieji! Norėčiau paprašyti Seimo narių užimti savo darbo vietas. Tuoj pradėsime iškilmingą mūsų posėdį.

10.04 val.
Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo deputato, Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataro P. Aksomaičio 75-ųjų gimimo metinių paminėjimas

Gerbiamieji kolegos, pradedame minėjimą, skirtą Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo deputato, Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataro Povilo Aksomaičio 75-osioms gimimo metinėms. Kartu su mumis, Seimo nariais, minėjime dalyvauja velionio artimieji, Nepriklausomybės Akto signatarai, garbingi svečiai.
Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataras P. Aksomaitis ankstyvos vaikystės metus praleido su šeima tremtyje Altajaus krašte. Tik 1946 m. sugrįžo į Lietuvą. Aktyvus gyvenimo būdas nesutrukdė jam sėkmingai baigti aukštosios mokyklos ir toliau tęsti studijų aspirantūroje. P. Aksomaitis buvo ir pirmojo Lietuvos žemdirbių suvažiavimo delegatas. 1990 m. vasario mėn. išrinktas Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos deputatu, o 1990 m. kovo 11 d., Lietuvai istorinę dieną, buvo tarp tų 124 deputatų, kurie pasirašė Lietuvos Nepriklausomybės Atkūrimo Aktą. Parlamentinio darbo metu P. Aksomaitis daugiausia dėmesio skyrė žemėtvarkos, melioracijos problemoms. Nuo 1993 m. vadovavo Tėvynės sąjungos Kėdainių skyriui, buvo išrinktas į Kėdainių rajono savivaldybės tarybą. Įvairialypė P. Aksomaičio politiko, savivaldybininko, visuomenės veikėjo veikla 2000 m. buvo įvertinta Lietuvos nepriklausomybės medaliu, Lietuvos Respublikos Prezidento atminimo ženklu už asmeninį indėlį plėtojant Lietuvos transatlantinius ryšius ir Lietuvos pakvietimo į NATO proga, o 1998 m. – medaliu už nuopelnus Lietuvos sportui. Prašau pagerbti šio signataro atminimą tylos minute.

Tylos minutė

Dėkoju. Pasidalinti mintimis apie Nepriklausomybės Akto signatarą P. Aksomaitį kviečiu Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo deputatę, Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarę, Seimo narę R. Juknevičienę.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Miela Ramute, šeimos nariai, artimieji, mielieji kolegos signatarai, Seimo nariai! Nuoširdžiai dėkoju už galimybę iš garbingos Seimo tribūnos kalbėti apie labai gerą žmogų P. Aksomaitį. Ruošiantis buvo gera proga dar iš arčiau jį pažinti. Paklausinėjau ir keleto kolegų, kaip jie prisimena Povilą. Visų atsakymai buvo identiški – labai geras žmogus. Ir aš tokį jį prisimenu. Ramų, įdėmiai įsiklausantį, gero žvilgsnio. Paskutinį kartą buvome susitikę prieš gerus dešimt metų, jam, kaip pats sakydavo, atvykus eilinio sveikatos remonto į Vilnių. Aukščiausiosios Tarybos gyvenimas buvo toks audringas ir toks trumpas, kad tik dabar, perskaičiusi prisiminimus apie jį, apie jo gyvenimo kelią, jaučiuosi lyg pagaliau ramiai su Povilu pasišnekėjusi. Padariau ir atradimų. Povilas vos trejų su mama ir ką tik gimusia sesute buvo išvežtas į Sibirą, į Altajaus kraštą, o sugrįžo su našlaičiais 1946 m. rugsėjį, pasirodo, tuo pačiu traukiniu su mano mama.
Tremčių badą ir kitus klaikumus patyrę vaikai, Sibiro vaikai, nusipelno ypatingų istorikų studijų. Povilo gyvenimas ir tai, kad jam, galėjusiam taip ir likti kur nors mišku užžėlusiame kape prie Obės, likimas lėmė balsuoti už Lietuvos nepriklausomybę, yra lyg visų Sibiro vaikų likimo įprasminimas. Savo autobiografijoje P. Aksomaitis rašė: „Mano kelią į Aukščiausiąją Tarybą ir 1990 m. Kovo 11-ąją turbūt vieškeliu pavadinti sunku. Jis buvo toks siauras ir vingiuotas, ir svarbiausia – kartais visai pranykstantis nenuspėjamuose gyvenimo vingiuose. Kelias galėjo nutrūkti tik prasidėjęs, kai 1941 m. birželio 14 d. mane su sunkiai sergančia mama ir kelių mėnesių seserimi įmetė į gyvulinius vagonus ir išvežė į Sibiro platybes.“
Povilas ne kartą yra sakęs, kad nepriklausomybės paskelbimas ir galimybė už ją balsuoti buvo pati didžiausia dovana jo gyvenime. Sąjūdžio ir Kovo 11-osios sulaukė po dar vieno stebuklo, kurį visada minėdavo, – tai profesoriaus Balio Danio jam suteiktas gyvenimo šansas dar 1986 m., kai Povilui buvo persodintas inkstas. Tuomet dar nebuvo tokių technologijų, kokios yra dabar. Jam buvo duota 18 papildomų gyvenimo metų, kurie pasirodė labai reikšmingi, prasmingi, produktyvūs. Metai, įprasminę visus nelengvus jo gyvenimo vieškelius.
Aštuonerių parvežtas iš Sibiro vaikų namų, sulaukęs mamos, bet tuoj pat vėl jos netekęs amžiams, dar spėjęs pamatyti sugniuždytą po lagerių katorgos tėvą, kabinosi į gyvenimą labai energingai. Kaune baigė dabartinę Saulės gimnaziją, norėjo studijuoti mediciną, bet nebuvo net prileistas prie egzaminų dėl biografijos. Pasirinko Žemės ūkio akademiją. Taip gyvenimo kelias atvedė į Kėdainius, į Hidrotechnikos ir melioracijos mokslinio tyrimo institutą Vilainiuose. Ten ir nusėdo su žmona Ramute, dviem dukterimis Rasa ir Aušra visam likusiam gyvenimui. Ten jo aktyvi mokslinė veikla, apginta disertacija, daug mokslinių straipsnių, sportininkas – aktyvus visur.
Sovietinio brežnevinio laikotarpio gyvenimas, kaip ir daugelio mūsų tuomet, – be didelių iššūkių ir jau be tokių sukrėtimų, kokius teko jo kartai ištverti vaikystėje. Todėl Sąjūdis, atgimimas Povilui buvo tai, į ką pasinėrė visas. Nepaisė sveikatos, atvirkščiai, sunki liga tapo visai nesvarbi, mintims apie ją tiesiog neliko vietos. 1988 m. lapkritį jis – jau Sąjūdžio Kėdainių rajono tarybos narys. Prisimena bendražygis Vytautas Polikaitis: „Įsiminė Povilo ramumas, dalykiškumas. Ramus žmogus buvo ir labai santūrus. Jo humoro kartais nesuprasdavo. Žinojome, kad nemažai yra atsiųstų žmonių, buvome įtarūs. Jis ramumu sugebėjo pelnyti ir tarybos pasitikėjimą. Mes šaukėme, karšti debatai, o Povilas kalba tyliai. Visi priversti nutilti, nes paprasčiausiai negirdėtų, ką Povilas kalba. Padėdavo subalansuoti, mokėmės dirbti.“
Kartu su atgimimu atsivėrė P. Aksomaičio ir kitų tremtis iškentusių žmonių biografijos. Susibūrė ne tik Sąjūdis, bet ir tremtiniai, politiniai kaliniai. Povilas buvo „Tremtinio“ klubo įkūrėjas Kėdainiuose. Jau 1988 m. lapkritį įvyko pirmasis tremtis iškentėjusiųjų susibūrimas. „Tremtinių prisirinko tiek, kad netilpo į 400 vietų salę“, – rašo Dina Mališauskienė knygoje apie P. Aksomaitį: – „Matau tą vaizdą, lyg būčiau pati dalyvavusi, mat lygiai taip pat lūžo salė nuo tremtinių ir Pasvalyje, kur man teko laimė išgyventi Sąjūdžio stebuklą.“ Povilas organizavo Igarkos tremtinių palaikų sugrąžinimą per tuometinį Kėdainių karinį aerodromą, rūpinosi surinkti atsiminimus, tremties dokumentus, statė paminklus.
1989 m. gruodį P. Aksomaitį Kėdainių sąjūdis iškelia kandidatu į Aukščiausiąją Tarybą. Jo apygarda tuomet vadinosi 88-oji Šėtos. Kėdainių rajone buvo dar dvi, tačiau tik Povilas šiame rajone buvo išrinktas kaip Sąjūdžio kandidatas. Kitose dviejose laimėjo tuometinės Lietuvos komunistų partijos kandidatai. Tik vienas sakinys iš tuometinio sąjūdiečio agitacinio kreipimosi: „Sąjūdis tau negali pažadėti nieko, išskyrus laisvę, nes Sąjūdis esi tu pats.“
1990-ieji, Vilnius, Aukščiausioji Taryba. Mes su Povilu ir kitais kaimiečiais, kaimuose išrinktais, sėdėjome toje pačioje dabar Kovo 11-osios vardu vadinamos salės eilėje. Nebuvo jokių tarpų, kaip dabar, tad norėdami išeiti grūsdavomės vienas per kitą. Toje kaimiečių pusėje ir sąjūdiečių buvo mažiau. Čia sėdėjo rajonuose išrinkta visa tuometinės Komunistų partijos grietinėlė. Man, kaip ir Povilui, pirmosios dienos Aukščiausiojoje Taryboje buvo lyg šalti dušai gydant mūsų naivią sąjūdinę euforiją, kai pamatėme, išgirdome, kokiomis pagiežos ir pykčio replikomis už mūsų nugarų iš kai kurių aukštų Kompartijos veikėjų lūpų buvo palydimi priimami svarbiausi sprendimai.
Atkuriamajame Seime P. Aksomaitis pasirinko Agrarinę komisiją. Čia kalbės ir tuometinis jos pirmininkas Eimantas Grakauskas. Nesubalansuotas krašto melioravimas sovietmečiu buvo padaręs daug žalos gamtai, kraštovaizdžiui, sunaikinti vienkiemiai ant buvusios ūkininkų žemės. Todėl įstrigo Povilo žodžiai tuometinėje spaudoje. Cituoju: „Šnairai žiūri žmonės į mus, melioratorius, ir jie teisūs. Tolesnis žemių sausinimas neišsprendus ekologinių problemų – nusikaltimas. Propaguosiu naują požiūrį. Nedera brautis į paežeres, galulaukes, pelkynus.“ Siūlė melioraciją derinti su gamtine pusiausvyra, sausinti tik ten, kur reikia gamybai. Darbas Aukščiausiojoje Taryboje, kaip jis pats rašo, buvo be galo įtemptas, daug stresų, nežinomybės, kas bus rytoj. Nė vienas nebuvome specialiai tam ruošęsis.
Sausio 13-oji. Į salę, kaip ir daugelis mūsų, tą naktį Povilas iš Fabijoniškių bendrabučio atskubėjo iš karto, tik sužinojęs, kas vyksta. Buvo po keleto bemiegių naktų. Tą naktį Vilniuje budėjo daug žmonių iš Kėdainių, nemažai jų buvo sužeista. Du kėdainiečiai – Alvydas Kanapinskas ir Vytautas Koncevičius – žuvo.
Atėjo 1992 metai. Tuometinės opozicijos puolimas prieš Sąjūdį buvo neapsakomai nuožmus. Nesibodėta meluoti, šmeižti. Pasikalbėdavome su Povilu, kad ir Kėdainiuose, ir Pasvalyje kitaip persivadinę komunistai veikia itin aktyviai. Melas, šmeižtas, manipuliacijos žmonių nesupratimu, besaikiai pažadai buvo pagrindinis ginklas prieš 1992 m. Seimo rinkimus. Povilas yra sakęs, kad didelė Sąjūdžio klaida buvo nepaskelbti naujų rinkimų tuoj po rugpjūčio pučo.
Ir po pralaimėtų rinkimų P. Aksomaitis žiūrėjo į ateitį ir rašė: „Nepaisant to, jog mūsų svajonės labai sunkiai pildosi, tačiau, kaip aiškina įžymūs vyndariai, Kovo 11-ąją buvo užraugtas labai geras vynas. Jo rūgimas ir fermentacija yra sudėtingas, nelabai malonus ir ilgai trunkantis procesas. Dabar mes gyvename kaip tik intensyviausio rūgimo laikotarpiu, kai iš vyno žaliavos šalinami visi nereikalingi ir net žalingi ingredientai. Rūgimo procesas eina į pabaigą. Nors tai dar kažkiek užtruks, aš tikiu, kad Lietuvos žmonės turės galimybę paragauti tikrai gero vyno.“ Iš visos širdies stengėsi, kad tas vynas būtų tikrai geras.
Lygiai prieš 20 metų, 1993 m. gegužės 1 d., P. Aksomaitis su kitais steigėjais dalyvavo Tėvynės sąjungos steigiamojoje konferencijoje Vilniuje, Akademinio dramos teatro salėje. Tapo Kėdainių skyriaus pirmininku. Prasidėjo sudėtingas Lietuvos demokratinės, politinės sistemos kūrimasis. Mokėmės iš savo klaidų. Patirties buvo nedaug. Padėjo intuicija, geri norai ir entuziazmas.
Dvi kadencijos Kėdainių savivaldybėje. Nauja patirtis, nelengva kasdienybė. Povilo akys pamažu tampa liūdnesnės ne tik dėl senkančios sveikatos, bet labiausiai dėl procesų, kuriuos pats pirmasis pastebi Kėdainiuose. Ir, atvykęs su bendražygiais pas mus į Vilnių, pranašiškai perspėja apie oligarchinio, neskaidraus valdymo pavojų, kuris gali apimti ir visą Lietuvą.
Tuomet daugeliui čia, Vilniuje, atrodė, kad tai Kėdainių specifika, kai užvaldyti rajoniniai laikraščiai skelbia tik vieną tiesą, oponentai maišomi su purvais, kai į rinkimus ateina balsų pirkimas ne tik per dovanojamus ledus, bet ir konkrečias pinigų sumas. Perkami ne tik balsai, bet ir ištisos partijos. Kai visi, kaip tame sovietinių laikų multiplikaciniame filmuke, yra priklausomi nuo Markizo Karabaso malonės ir jo pinigų. Povilas tuomet sakė: „Vikonda“ su savo steigėju treniruojasi Kėdainiuose imti visą Lietuvą. Buvo matyti užuomazgos, buvo matyti pradžia. Teisėsauga tuometinėse „Jangilos“ pinigų plovimo bylose veikė neryžtingai, buvo bejėgė. Bejėgis vis labiau jautėsi ir Povilas su bendražygiais. Demokratija Kėdainiuose baigėsi dar jo akyse.
2004 m. rugpjūčio 23 d. P. Aksomaitis mus paliko visam laikui. Gavęs tuos papildomus 18 gyvenimo metų, juos panaudojo labai prasmingai. Ačiū jam už tai.
Norėčiau Povilui ir jo artimiesiems šią savaitę, kai gedime Marcelijaus Martinaičio, padovanoti šiuos poeto posmus: „Jeigu aš medis, kurį kada nors nukirs, iš manęs nedarykit tvorų, nesupjaukite malkoms. Iš manęs padarykite lieptą, duris arba slenkstį, ties kuriuo pasisveikina.“ Ačiū. (Plojimai)
PIRMININKAS. Dėkoju R. Juknevičienei. Į tribūną kviečiu Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo deputatą, Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarą E. Grakauską.
E. GRAKAUSKAS. Gerbiamieji, Raselė, taip mes vadinome ją 1990 m. ir anksčiau, išdėstė pagrindines pozicijas, kurios yra svarbios Nepriklausomybės Akto signataro, žemės ūkio mokslų daktaro P. Aksomaičio biografijoje.
Aš norėsiu akcentuoti tik keletą pagrindinių šios asmenybės gyvenimo štrichų ir sustoti prie jo, kaip asmenybės, pagrindinių bruožų. Signataras ir žemės ūkio mokslų daktaras P. Aksomaitis turėjo aukštas pagrindines asmenybės savybes ir šias savybes jis perėmė iš žemaitės iš Varnių ir dzūko iš Stakliškių. Šie būdo bruožai yra suformuoti iš šių pagrindinių tautos kamieno šaknų.
Povilas akcentavo savo gyvenime tris svarbiausius įvykius, kuriuos vadino stebuklu. Jo gyvenimo stebuklais. Pirmas stebuklas buvo jo grįžimas (išvežtas trejų metų) iš tremties jau praėjus penkeriems metas.
Antras stebuklas buvo jo sugrįžimas į gyvenimą po inksto persodinimo.
Ir trečias stebuklas, kurį jis įvardino, tai buvo nepriklausomybės paskelbimas. Povilas akcentavo, kad tai – svarbiausias jo gyvenime įvykęs stebuklas.
Povilo sugebėjimai, mokslininko intelektas, patirtis įgaliojo jį atstovauti kaimui Aukščiausiosios Tarybos Agrarinėje komisijoje. Agrarinė komisija kartu su visa Aukščiausiąja Taryba, kaip žinote, rinkimus į Aukščiausiąją Tarybą laimėjo Sąjūdžio remti deputatai, konfrontacija su buvusia politine jėga ir siekiančia grįžti prie valdžios vairo… Jis Sąjūdžio valia buvo paskirtas į Agrarinę komisiją ir kuravo svarbias sritis. Svarbiausias dalykas, kas yra akcentuotina jo veikloje, yra tai, kad Aukščiausioji Taryba per trumpą dvejų metų ir 9 mėnesių laikotarpį sugebėjo priimti pagrindinius politinius, ekonominius ir teisinius įstatymus, sudarančius atkurtos valstybės pagrindą.
Kodėl pasisekė tai padaryti per tokį trumpą laiką? Yra keletas pagrindinių dalykų, tai būtent: aukštas intelektinis ir mokslinis potencialas, buvęs Aukščiausiojoje Taryboje, – 46 mokslų daktarai, 11 kultūros veikėjų ir net 7 disidentai ir politiniai kaliniai.
Pažymėtina tai, kad priimti per tą trumpą laikotarpį net 311 pagrindinių įstatymų buvo sunkus, sudėtingas darbas. Iš tų paminėtų įstatymų 13 yra pagrindiniai, liečiantys kaimą, žemės ūkį, jo reformavimą, agrarinę reformą. Todėl dirbo P. Aksomaitis su kitais signatarais 12–18 val. per parą, nepaisydamas konfrontacijos ir okupacinės valdžios maišymo, pasiekė reikiamų rezultatų.
Povilas po Aukščiausiosios Tarybos veiklos nutraukimo, svarstydamas Sąjūdžio žmonių veiklos rezultatus, akcentavo: „Pats svarbiausias dalykas, kad įrodėme, jog skelbdami nepriklausomybės atkūrimą buvome teisūs. Valstybės įtvirtinimo laikotarpis – sunkiausias nepriklausomybės kelio atkūrimo darbas.“ Sąjūdis per penkerius metus pasiekė pagrindinį tikslą ir tolesnį valstybės vairą perdavė politinėms jėgoms, kurios valdo ir dabar.
Po didžiosios politikos Povilas susitaikė su I grupės invalido statusu, tačiau veiklos, kaip jau minėjo kolegė, nenutraukė. Bet 1997 m., jausdamas silpnėjančią sveikatą, pasitraukė iš partijos rajono pirmininko pareigų ir iš partijos eilių 2000 m. Tačiau jis akcentavo tuo metu susitikime su mumis, signatarais, kad pajuto, kad yra jau nepageidaujamas politikoje, bet širdyje visą laiką likusį gyvenimą bus konservatorius.
Šio signataro, mokslų daktaro, šviesaus žmogaus asmenybės pagrindiniai bruožai yra šie. Jo asmenybės amplitudę lėmė tokie trys kriterijai: padorumas, teisingumas ir sąžiningumas. Pagrindiniai jo asmenybės bruožai taip pat buvo trys: ramumas, santūrumas, dalykiškumas. Buvo subtilaus humoro jausmo grynuolis. Tikras ironijos ir autoironijos meistras, todėl politiniai oponentai ne visada mėgdavo jo kandaus ir aštraus žodžio. Išvardinti P. Aksomaičio asmenybės kriterijai ir bruožai buvo šio Lietuvos patrioto stiprybės pagrindas. Vienu sakiniu nusakyti, kaip vertintinas P. Aksomaitis, sunku, tačiau, man rodos, geriausiai jau seniai apie tai pasisakė V. Landsbergis sakydamas, kad jis niekada neišdavė.
P. Aksomaitis, kaip ir visi Sąjūdžio deputatai, turėjo savo devizą. Tas devizas buvo triada. Pirmoji dalis: atgimusiai Lietuvai – nepriklausomybę. Antroji dalis: nepriklausomai Lietuvai – demokratiją. Demokratiškai Lietuvai – žmogišką gyvenimą. Deja, nuo 1993 m. valstybės vairą perėmę politinių sistemų politikai, politinių partijų, šios triados tinkamo funkcionavimo dar neužtikrina. P. Aksomaitis valstybiniais apdovanojimais yra nepagerbtas, jo atminimas nei gimtinėje, nei Kaišiadoryse neįvertintas. (Plojimai)
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu į tribūną Signatarų klubo valdybos narį S. Pečeliūną.
S. PEČELIŪNAS. Mielieji kolegos, ilgai jūsų negaišinsiu. Norėčiau čia kartu pakviesti ir P. Aksomaičio žmoną Ramutę. Tokia jau tradicija, jūs turbūt žinote, nesate nustebę, kad esant tokiomis progomis Signatarų klubas kokią nors, nors ir mažą, dovanėlę, kompensuojant tai, kad valstybė Povilo neįvertino, kaip sakė ponas E. Grakauskas, jokių apdovanojimų jis nėra gavęs, išskyrus atminimo ženklelius, mes irgi tokią atminimo dovanėlę, Lietuvos valstybės herbą, labai kultūringai ir neįprastai padarytą, norime padovanoti žmonai, kad atmintų ir jo kolegas. (Plojimai)
PIRMININKAS. Dėkojame Nepriklausomybės Akto signataro P. Aksomaičio artimiesiems, dėkoju visiems, dalyvavusiems šiame minėjime, skirtame Nepriklausomybės Akto signataro P. Aksomaičio atminimui. Skelbiu minėjimą baigtą.
Gerbiamieji kolegos, pradėsime plenarinį posėdį. Dėl vedimo tvarkos gerbiamasis V. Gapšys. Prašom.
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju, Pirmininke. Aš norėčiau atsiprašyti visų šio minėjimo dalyvių, kad šį garbingą žmogų teko pristatyti labai negarbingai besielgiančiai moteriai. Visų atsiprašau, kad buvo priimtas toks sprendimas leisti kalbėti tam žmogui. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Gerbiamasis A. Kubilius. Prašom.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Na, kam kalbėti apie garbę, kam nekalbėti. Pone Gapšy, iš tiesų, jeigu istorinė tiesa (ir ne tokia sena) jums ir jūsų partijai bent šiek tiek bado sąžinę, tai dar yra neblogai.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, skelbiu 2013 m. balandžio 11 d. (ketvirtadienio) plenarinio posėdžio pradžią.

10.32 val.
Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. balandžio 11 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės tvirtinimas

Dėl darbotvarkės. Darbotvarkė buvo patvirtinta Seniūnų sueigoje. Kokių būtų pasiūlymų, pastabų dėl šios dienos plenarinių posėdžių darbotvarkės? Nėra? Yra. Prašom. I. Šiaulienė.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Socialdemokratų frakcijos vardu prašau įtraukti projektą Nr. XIIP-437. Tai yra Seimo nutarimas „Dėl Europos reikalų komiteto narių pakeitimo“.
PIRMININKAS. Gerbiamoji Irena, man atrodo, įtrauktas kaip rezervinis klausimas.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Atsiprašau. Ačiū.
PIRMININKAS. Kitų pastabų, pageidavimų nėra, taip? Galime bendru sutarimu pritarti šios dienos darbotvarkei? Pritarta bendru sutarimu. (Balsai salėje) Tiesa, balsų skaičiavimo komisija. Tuoj registruosimės. Remiantis Statuto 119 straipsniu, balsų skaičiavimo komisija: A. Ažubalis, Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija, A. Dumbrava, frakcija „Tvarka ir teisingumas“, V. Filipovičienė, Darbo partijos frakcija, A. Kašėta, Liberalų sąjūdžio frakcija, O. Leiputė, Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija, M. Mackevičius, Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcija, J. Varkala, frakcija „Drąsos kelias“. Gerbiamieji kolegos, dirbs ši balsų skaičiavimo grupė.
Kviečiu visus registruotis.
Užsiregistravo 99 Seimo nariai.

10.35 val.
Prekybinės laivybos įstatymo 5 straipsnio pakeitimo ir papildymo, Įstatymo papildymo 361 straipsniu ir Įstatymo priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4252ES (priėmimas)

Pradedame posėdį. 1-3a darbotvarkės klausimas – Prekybinės laivybos įstatymo 5 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo papildymo 361 straipsniu ir įstatymo priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4252ES. Pranešėjas – gerbiamasis A. Skardžius. Priėmimo stadija.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamasis Pirmininke, gerbiamieji kolegos. Priėmimo metu Ekonomikos komitetas pastabų negavo. Į Teisės departamento teiktas pastabas buvo atsižvelgta, jos buvo svarstytos, joms nebuvo pritarta. Siūlau priimti šį įstatymo projektą.
PIRMININKAS. Dėkoju.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Kolegos, iškilo klausimas dėl Teisės departamento teiktų pastabų. Vertinant projekto atitiktį Konstitucijai, teisėkūros principams ir juridinės technikos taisyklėms, pažymėtina, jog projekto 2 straipsniu keičiamo įstatymo 361 straipsnio 2 dalies tekste siekiama įtvirtinti, kad prieš pateikdamas skundą Valstybinei vartotojų apsaugos tarnybai „keleivis ar kruizo dalyvis privalo pateikti skundą vežėjui, kruizo organizatoriui ar terminalo operatoriui.“ Atkreiptinas dėmesys į tai, kad projekte nėra numatyta skundų vežėjui, kruizo organizatoriui ar terminalo operatoriui pateikimo, nagrinėjimo ir apskundimo tvarka ir terminai, neduodama nuoroda į kitą teisės aktą, kuris tai numatytų.
Kadangi tos pačios pastabos buvo teiktos ir svarstymo stadijoje, todėl komitetas šią pastabą nagrinėjo svarstymo metu ir jai nebuvo pritarta dėl šių argumentų. Lietuvos vartotojų teisių apsaugos įstatymo 12 straipsnyje yra įtvirtintos Valstybės vartotojų teisių apsaugos tarnybos funkcijos ir teisės. Minėto straipsnio 5 dalyje yra nustatyta, kad Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba nagrinėja vartotojų skundus vartotojų ginčų sprendimo neteisine tvarka, o nagrinėjimo ir apskundimo…
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, gal tik komiteto išvadą, kad nebuvo pritarta.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Aš ir sakau. Minėto straipsnio, gerbiamasis Pirmininke, 23–29 straipsniuose rašoma… Dėl šių priežasčių pakartotinis Lietuvos Respublikos vartotojų teisių apsaugos įstatymo nuostatų įtvirtinimas įstatymo projekte nebūtų tikslingas. O nuoroda į Vartotojų teisių apsaugos įstatymą yra pateikta projekto 2 straipsnyje. Ten aiškiai pasakyta, kad Vartotojų teisių apsaugos įstatymo nustatyta tvarka. Todėl aš nežinau, kodėl nerimauja Teisės departamentas.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Aš noriu kreiptis, gerbiamieji bičiuliai, į jus visus. Salėje didžiulis šurmulys, neįmanoma dirbti. Jeigu yra norinčių kalbėti, tam yra laisvalaikio zona. Galbūt ten ir galite pasikalbėti. (Balsai salėje) Dar kartą noriu paprašyti, gerbiamieji kolegos, užimti savo darbo vietas. (Balsai salėje) Per didelis šurmulys.
Gerbiamieji kolegos, priėmimas pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio norinčių… Bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta bendru sutarimu. 1 straipsnis priimtas. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų ir pastabų yra? Nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už ir prieš, matau, nėra. Gerbiamieji kolegos, kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4252, balsuojame.

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 92, prieš nėra, susilaikė 1. Taigi įstatymas yra priimtas. (Gongas)

10.40 val.
Vidaus vandenų transporto kodekso 1 straipsnio pakeitimo, Kodekso papildymo 42 straipsniu ir Kodekso priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4253(3)ES (priėmimas)

Darbotvarkės 1-3b klausimas – Vidaus vandenų transporto kodekso 1 straipsnio pakeitimo, kodekso papildymo 42 straipsniu ir kodekso priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4253. Priėmimas. Pranešėjas – gerbiamasis A. Skardžius. Prašom, kolega.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Komitetas priėmimo stadijoje dėl šio įstatymo projekto pataisų negavo. Teisės departamento pataisa yra analogiška, kaip ir dėl prieš tai buvusio įstatymo. Komitetas jai nepritarė. Siūlau priimti šį įstatymo projektą.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Taigi priėmimas pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio pastabų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio kokių būtų pastabų? Bendru sutarimu galime pritarti šiam straipsniui? Pritarta bendru sutarimu.
Priėmimas pastraipsniui baigtas. Visiems straipsniams yra pritarta.
Dėl viso įstatymo projekto kokių būtų nuomonių už ir prieš? Nėra. Nėra norinčių kalbėti. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4253, balsuojame.

Šio įstatymo priėmimas

Dėkoju. Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 83, prieš nėra, susilaikė 3. Taigi įstatymas (projektas Nr. XIP-4253) yra priimtas. (Gongas)

10.42 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 1181 straipsniu ir 228, 229 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4251(2)ES (priėmimas)

Darbotvarkės 1-3c klausimas – Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 1181 straipsniu ir 228, 229 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4251. Pranešėjas – gerbiamasis V. Skarbalius. (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, kadangi pasiūlymų nėra, pastabų nėra dėl šio įstatymo projekto, siūlau priėmimą pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio kokių būtų nuomonių ir pastabų? Nėra. Bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Ir 4 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas.
Nuomonės dėl viso įstatymo projekto už ir prieš. Nėra norinčių kalbėti. Taigi kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4251, balsuojame. Gerbiamieji kolegos, dar kartą noriu visų paprašyti. Aš nenoriu vardinti pavardėmis. Tiesiog tokios diskusijos vyksta salėje, labai sunku dirbti. Šiek tiek tylos norėčiau jūsų visų paprašyti. Tiesiog paeikite į šoną, spręskite visas savo problemas.

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 81, prieš nėra, susilaikė 1. Taigi įstatymas (projektas Nr. XIP-4251) yra priimtas.

10.44 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Kriminalinės žvalgybos parlamentinės kontrolės komisijos nuostatų patvirtinimo“ projektas Nr. XIIP-135(2) (priėmimas)

Kiti darbotvarkės klausimai. Darbotvarkės 1-4a klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Kriminalinės žvalgybos parlamentinės kontrolės komisijos nuostatų patvirtinimo“ projektas Nr. XIIP-135. Priėmimas. Pranešėjas – gerbiamasis J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Kriminalinės žvalgybos parlamentinės kontrolės komisijos nuostatų patvirtinimo“. Komitetas svarstė nutarimo projektą, atsižvelgė į Teisės departamento pastabas, ypač dėl įsigaliojimo. Jūs dabar matote nutarimo tekste, kad nutarimo įsigaliojimo momentas sulygintas su Statuto įsigaliojimu, 2 straipsnyje taip ir parašyta: „Nutarimas įsigalioja Seimo statuto įsigaliojimo dieną“. Taigi bendru sutarimu komitetas pritarė patobulintam nutarimo projektui.
PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkui.
Priėmimas, gerbiamieji kolegos, pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio. Bendru sutarimu galime priimti? Priimta bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Dėl viso nutarimo projekto norinčių kalbėti nėra. Taigi kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume Seimo nutarimą, projektas Nr. XIIP-135, balsuojame.

Šio nutarimo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 85, prieš nėra, susilaikė 1. Seimo nutarimas (projektas Nr. XIIP-135) priimtas. (Gongas)

10.47 val.
Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 25 ir 801 straipsnių pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-136(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-4b klausimas – Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 25 ir 801 straipsnių pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-136. Priėmimas. Pranešėjas – gerbiamasis J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, atitinkamai šis Statuto pakeitimo projektas susijęs su ankstesniu prieš tai priimtu nutarimu dėl Kriminalinės žvalgybos parlamentinės kontrolės komisijos. Atitinkamai komiteto sprendimas – atsižvelgus į pastabas, pritarti Seimo statuto 25 ir 801 straipsnių pakeitimo projektui. Sprendimas priimtas bendru sutarimu. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkui. Taigi priėmimas pastraipsniui. Norinčių kalbėti nėra. Dėl 1 straipsnio kokių būtų pasiūlymų? Bendru sutarimu galime pritarti 1 straipsniui? Pritarta bendru sutarimu. 1 straipsnis priimtas. Dėl 2 straipsnio kokių būtų pasiūlymų ir pastabų? Nėra. Priimtas bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas.
Dėl viso Seimo statuto pakeitimo straipsnių norinčių kalbėti už ir prieš nėra.
Kadangi Statuto pakeitimai, dėl kiekvieno straipsnio privalome balsuoti, neužtenka bendru sutarimu.
Kviečiu visus balsuoti dėl 1 straipsnio. Balsuojame dėl 1 straipsnio. Reikia 71 balso, kad įvyktų Statuto pakeitimas. Tiesiog visus kviečiu užimti savo darbo vietas ir balsuoti, išreikšti savo nuomonę.
Dėkoju, kolegos. Balsavo 92: už – 86, prieš nėra, susilaikė 6. Taigi 1 straipsniui yra pritarta.
Dėl 2 straipsnio kviečiu visus balsuoti – 801 straipsnis. Taip pat reikia 71 balso.
Dėkoju, kolegos. Taigi balsavo 97 Seimo nariai: už – 96, prieš nėra, susilaikė 1. 2 straipsniui yra pritarta. Priėmimas pastraipsniui baigtas.
Dėl viso, dėl abiejų straipsnių pakeitimo turime balsuoti. Kviečiu dar kartą balsuoti už abu straipsnius.

Šio statuto priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 99, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Taigi įstatymas „Dėl Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 25 ir 801 straipsnių“ pakeitimo“ (projekto Nr. XIIP-136) yra priimtas. (Gongas)

10.52 val.
Įdarbinimo per laikinojo įdarbinimo įmones įstatymo 3 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-235(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-5 klausimas – Įdarbinimo per laikinojo įdarbinimo įmones įstatymo 3 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-235. Pranešėjas – gerbiamasis J. Kvetkovskis, Socialinių reikalų ir darbo komitetas.
J. KVETKOVSKIJ (LLRAF). Socialinių reikalų ir darbo komitetas svarstė šio įstatymo projektą ir pritarė. Balsavimo rezultatai: 6 – už, 1 – prieš. Taip pat buvo pasiūlymų gerbiamojo Seimo nario J. Razmos ir Lietuvos pramonininkų konfederacijos. Pasiūlymams nepritarta. Prašau pritarti.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Taigi jūs išgirdote… Dar truputėlį palaukite. Gerbiamasis kolega, truputėlį palaukite, nes reikės pakomentuoti. Seimo narys J. Razma galbūt pateiks savo siūlymą, o po to reikės 29 Seimo narių paramos. Prašom, gerbiamasis kolega.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, svarstymo stadijoje aš buvau pateikęs pasiūlymą, kad reikėtų prieš dieną perspėti „Sodrą“ apie įdarbinimą. Sutinku, kad gal tai per stiprus siūlymas ir stiprus apsunkinimas. Priėmimo stadijai aš pateikiau kuklesnį pasiūlymą, kad bent prieš valandą prieš realiai žmogui stojant dirbti „Sodrai“ būtų pranešama. Kodėl manau, kad to reikia? Todėl, kad darbo inspektoriai vis dėlto turėtų realias galimybes fiksuoti nelegalaus darbo atvejus. Jeigu mes paliekame kaip tekste, galima susitarti bet kaip, tada sužinojus, kad darbo inspektoriai jau žengia pro duris, galima greitai tokį pranešimą išsiųsti, kad štai pradeda kas nors dirbti pagal neva laikiną įdarbinimą, nors tie žmonės galbūt nelegaliai jau dirba nežinia kiek. Aš bent valandos terminą siūlau fiksuoti, kad būtų galimybė darbo inspektoriams prieš einant tikrinti, prieš valandą pasižiūrėti, kas yra fiksuoti „Sodros“ duomenų bazėje kaip toje įmonėje įdarbinti, ir tada realiai patikrinti. Taip prevenciškai apsaugotume nuo nelegalaus darbo.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už nuomonę. Taigi dabar noriu paklausti. Ar yra 29 žmonės, kurie palaiko šitą pasiūlymą? Prašom balsuoti. Kas palaikote J. Razmos pasiūlymą, kviečiu visus balsuoti, kad svarstytume. Kviečiu visus balsuoti. Yra įjungtas… (Balsai salėje) Kad galėtume svarstyti… (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, galbūt tyliau galima aptarti visus reikalus, nes tiesiog visa salė girdi, kai jūs aptariate savo reikalus arba kalbate telefonu? Net 53 Seimo nariai palaiko.
Mes norėtume išgirsti komiteto nuomonę. Pakomentuokite komiteto nuomonę dėl J. Razmos pasiūlymo. Gerbiamasis kolega, jūs pakomentuokite komiteto nuomonę dėl J. Razmos pasiūlymo. Tiesiog galite pasakyti išvadą arba keletą kokių nors argumentų.
J. KVETKOVSKIJ (LLRAF). Gerbiamieji kolegos, būtent tos siūlomo įstatymo pataisos turi kaip tik tikslą liberalizuoti tuos santykius laikinai įdarbinančioms įstaigoms, kad padidintų operatyvumą. Svarstymo stadijoje buvo pakviesti profsąjungos organizacijos atstovai, taip pat buvo Darbo inspekcijos atstovai, taip pat dalyvavo ir atstovai iš Lietuvos įdarbinimo įmonių ir priėjo prie išvados, kad jeigu pritartume gerbiamojo J. Razmos pasiūlymui, grąžintume beveik į tą pačią vietą, iš kur pradėjome. Čia yra kalbama apie tai, kad būtent darbuotojas tą pačią dieną galėtų pradėti darbą. Darbo inspekcija pasakė, dalyvaudama aptariant, kad jie galės patikrinti šitą reikalą. Darbdaviai taip pat sakė, kad būtent iš karto, kai darbuotojas ateina į darbą, iki jo pradžios galės informuoti ir priimti, valanda ar dvi valandos, ar trys valandos turbūt didelės reikšmės neturi. Jeigu mes sakysime apie tą valandą, tai darbininkas galėjo eiti ir po kelių neprieiti. Pavyzdžiui, neduok Dieve, laiptinėje sulūžo koja.
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, gal tada pasakykite išvadą. Nepritariate?
J. KVETKOVSKIJ (LLRAF). Todėl ir nebuvo pritarta pasiūlymui.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Taigi norinčių kalbėti už, prieš… Galima pasakyti po vieną nuomonę. Nuomonė už šį pasiūlymą – A. Sysas. Ruošiasi K. Daukšys – nuomonė prieš.
A. SYSAS (LSDPF). Dėkoju, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, yra ir taip padarytas palengvinimas, nes jūs žinote, kad pagal mūsų priimtą prieš metus įstatymą reikia registruoti prieš dieną. Tai buvo padaryta labai sąmoningai, nes nelegalus nedarbo lygis Lietuvoje yra labai aukštas. Mes vis kalbame apie šešėlinę ekonomiką, bet šešėlinė ekonomika būtent ir kuriama nelegaliu darbu. Negalime pastatyti kiekvienoje įstaigoje po valstybinį darbo inspektorių, kuris kontroliuos. Jų yra labai mažai. Elementariai, jeigu mes norime šiokios tokios tvarkos, esant dabartiniam informacinių technologijų lygiui, kai yra kompiuteriai, ipadai, telefonai, tai pranešti prieš valandą, kad tu priimi darbuotoją, nėra jokios problemos, fiksuoti tai nusiunčiant žinutę ar kitaip. Patirtis rodo tai, kad kai ateina Mokesčių inspekcija arba Valstybinė darbo inspekcija, sako: aš jį priėmiau, dokumentai išsiųsti, bet gali būti ir nepadaryta tai. Paskui kiekvieną darbuotoją mes negalime siuntinėti žmonių.
Dar labai įdomus faktas. Labai daug buvo diskusijų dėl minimalios mėnesinės algos padidinimo. Gerbiamieji, pagal statistiką tokį atlyginimą gavo vos ne 40 %. Padidinus minimalų mėnesinį atlyginimą, realiai atlyginimas padidėjo pirmus du mėnesius 8 tūkst. žmonių. 160 tūkst., kurie gaudavo iki 800 Lt, taip ir liko, tiktai maždaug 159 tūkst. Gerbiamieji, čia irgi yra ta niša, kurią išnaudoja. Todėl aš manau, kad nėra jokios didelės problemos paskambinti ir pranešti, kad aš priimu darbuotoją. Aš nežinau nė vieno darbdavio, kuris neturėtų telefono.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Gerbiamasis K. Daukšys – nuomonė prieš.
K. DAUKŠYS (DPF). Iš tikrųjų aš suprantu, kad Lietuvoje įstatymai kuriami tam, kad Darbo inspekcija arba „Sodra“ galėtų geriau dirbti, o ne tam, kad verslas galėtų geriau dirbti. Jeigu mes taip žiūrime, tai darykime, koks skirtumas ar prieš valandą, ar prieš dieną praneši. Iš esmės kiekvienoje įmonėje su darbuotoju privaloma sudaryti darbo sutartį. Jeigu atėjo darbo inspektorius, pirmas jo darbas – pasiimi darbo sutartis ir matai, kas dirba, kas nedirba. Ką ten dar prieš valandą pranešti, telefonu skambinti? Galima duoti kai kurių kolegų telefonus, tegu jiems skambina. Nes iš tikrųjų kas iš to skambinimo? Praneši, kad po valandos priimsi? O gal nepriimsi po tos valandos? Gal tas žmogus nesutiks, atsisakys ir dokumentas bus nepasirašytas? Kaip tada bus? Todėl aš manau, kad yra bandymas ne realiai sutvarkyti darbo rinką ir realiai duoti žmonėms darbo, o bandymas formalizuoti ir tokiu būdu palengvinti darbą tikrintojams, aš manyčiau, tai yra mūsų, Lietuvos, sena bėda. Dėl to pusę tų bedarbių ir yra, kad įsidarbinti yra labai sunku. Šioje vietoje reikėtų kai kam prisiimti atsakomybę.
PIRMININKAS. Dėkoju, gerbiamieji kolegos. Buvo išsakytos nuomonės už, prieš dėl straipsnio, atsiprašau, dėl pasiūlymo. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad būtų pritarta gerbiamojo J. Razmos pasiūlymui, balsuoja už, kas galvoja kitaip, balsuoja kitaip.
Gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus: už – 53, prieš –20, susilaikė 17. Pasiūlymui yra pritarta.
Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio norinčių kalbėti už, prieš nėra. Gal galime pritarti bendru sutarimu su J. Razmos pasiūlymu? Taip, 1 straipsniui pritarta bendru sutarimu. 1 straipsnis priimtas. 2 straipsnis. Kokių būtų pasiūlymų, pastabų? Nėra. Galima pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Įstatymo projektui pastraipsniui yra pritarta.
Dėl viso įstatymo projekto. Norinčių kalbėti už, prieš… Taip, R. J. Dagys – nuomonė už.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, dabar dar pritarus J. Razmos pasiūlymui, man atrodo, paskutiniai nuogąstavimai yra išsklaidyti, tikrai vienos valandos terminas pranešant, kad žmogus yra įdarbintas, neperžengia proto ribų. Nelabai ta pataisa sugadino patį reikalą, manau, kad pagrindinis klausimas yra išspręstas. Nereikia prieš dieną pranešinėti ir, jeigu žmogus susirgo, galima iš karto per valandą įdarbinti. Ta viena valanda iš esmės atitinka tą procedūrinę dalį, kai darbdavys skambina. Čia niekas… Man atrodo, šita pataisa įstatymo nepagadino ir net ir tie, kurie pasisakė prieš, manau, irgi gali palaikyti šitas nuostatas kaip tinkamas.
PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė prieš – M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, šitas svarstomas klausimas paliečia temą – nelegalus darbas, šešėlinė ekonomika. Aš suprantu, kai keičiasi valdančiosios daugumos, tai perimamumas yra svarbus principas. Bet aš nesuprantu, kaip mes, dabartiniai valdantieji, galime balsuoti už šitą įstatymą, kuris prieštarauja mūsų patvirtintos Vyriausybės programos pagrindinėm nuostatom? Atkreipkim dėmesį, čia buvo pasakyta, kad komiteto posėdyje darbdaviai palaikė, laikinojo įdarbinimo įmonių darbdaviai palaikė. Tačiau mes gavome kitų darbdavių, tai Lietuvos pramonininkų konfederacijos, raštą, pasirašytą generalinio direktoriaus Gedimino Rainio, kuris aiškiai sako: nepritariame pateiktam projektui ir pabrėžia, kad visiems socialiniams partneriams pritariant senam variantui, jis nemato galimybės, kad būtų priimtas šitas įstatymas. Pabrėžiu – mūsų visų tikslas yra užtikrinti, kad kuo daugiau žmonių turėtų nuolatinį darbą ir kad jie visi būtų draudžiami visu socialiniu draudimu. Nei vienam juridiniam asmeniui, nei vienai organizacijai neturi būti daromos jokios išimtys. Šio įstatymo projektu vienai siaurai grupei darbdavių dėl, matyt, lobistinių kažkokių interesų mes stengiamės įstatymu suteikti prioritetą prieš kitus darbdavius, kad jiems būtų patogiau dirbti sąskaita tų darbdavių, kurie dirba sąžiningai, skaidriai ir moka visus mokesčius. Jeigu Seimas jau spręstų, kad reikia tokių lengvatų, tada reikėtų keisti Darbo kodeksą ir visiems darbdaviams suteikti tokią lengvatą. Todėl aš pasisakau prieš. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Buvo išsakytos nuomonės už, nuomonės prieš. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad būtų priimtas įstatymo projektas Nr. XIIP-235(2), balsuojam.

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 73, prieš – 4, susilaikė 12. Įstatymo projektas Nr. XIIP-235 yra priimtas. (Gongas)

11.06 val.
Seimo nutarimo „Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą su prašymu ištirti, ar Lietuvos Respublikos sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymas neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai“ projektas Nr. XIIP-343 (svarstymas)

Darbotvarkės 1-6 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą su prašymu ištirti, ar Lietuvos Respublikos sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymas neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai“ projektas Nr. XIIP-343. Pasirašė 50 Seimo narių. Pranešėjas – J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas. Svarstymas. Kviečiu komiteto pirmininką į tribūną.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, komitetas svarstė nutarimo „Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą su prašymu ištirti, ar Lietuvos Respublikos sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymas neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai“ projektą. Komitetas, įvertinęs Teisės departamento pastabas, priėmė sprendimą projektą grąžinti iniciatoriams tobulinti. Argumentai. Pirmiausia projekte keliamas Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo konstitucingumo klausimas. Pažymėtina, jog įstatymo nuostata, kad valstybės, savivaldybės biudžetinių ir viešųjų įstaigų vadovai į darbą priimami viešo konkurso būdu, iš esmės nesikeičia nuo 2007 metų. Kartu pažymėtina, kad Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo pirminės redakcijos buvo numatyta, kad analogiškas priėmimas taip pat vyksta viešo konkurso būdu. Taigi ta apimtimi, kuri nurodyta projekto 1 straipsnio 1 dalyje, ginčijama nuostata nieko naujo nenustatė.
Kitas momentas, kad 1 straipsnio 2 dalyje keliamas konstitucingumo klausimas ta apimtimi, kad nėra numatyta kompensacijos atleidžiamiems vadovams tvarka. Pažymėtina, kad vadovų darbo santykiams taikomas Lietuvos Respublikos darbo kodeksas, ne šis įstatymas. Darbo kodekso 140 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad nutraukus darbo sutartį pagal šio kodekso 129 straipsnį, nustatantį, kad darbo sutartis darbdavio iniciatyva, kai nėra darbuotojo kaltės, gali būti nutraukta ir tais atvejais, kai priežastis nustato šis kodeksas, kiti įstatymai ir t. t. Kitaip sakant, tai yra jau Darbo kodekso reguliavimo sritis.
Ir dar vienas dalykas. Pažymėtina, kad konkrečiose situacijose iškilus teisės taikymo klausimui, būtent dėl Darbo kodekso 140 straipsnio numatytų išeitinių išmokų mokėjimo įstaigų vadovams, konkretų teisinį ginčą turėtų spręsti kompetentingi bendrosios kompetencijos teismai. Ir Konstitucinio Teismo doktrinoje aiškiai suformuluota praktika, kad Konstitucinis Teismas teisės taikymo klausimų nesprendžia. Ir atitinkamai aš jau sutrumpintai pateikiau komiteto argumentaciją dėl tokio sprendimo. Kaip minėjau, sprendimas grąžinti iniciatoriams tobulinti priimtas bendru sutarimu. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju J. Sabatauskui už komiteto nuomonės pristatymą. Taigi, yra norinčių kalbėti už. V. M. Čigriejienė. Prašom, profesore. Iš vietos, motyvai. Nėra diskusijų, profesore. Labai apgailestaujame.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Duokite iš pradžių D. Mikutienei, paskui man.
PIRMININKAS. Duosime dabar jums.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerai. Gerbiamieji kolegos, aš nenorėčiau sutikti, ką Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas pareferavo, nes aš pakankamai neblogai žinau sveikatos priežiūros įstaigų darbo sudėtingumą ir subtilybes. Sveikatos sistemos pokyčiai reikalingi, tačiau jie reikalingi pačiai sistemai, o ne tik jos vadybai, t. y. tinkamam finansavimui, atskirų grandžių – pirminės sveikatos priežiūros, stacionarinės, profilaktinės ir visuomenės sveikatos veiklos – koordinavimui, antikorupcinėms priemonėms. Ir šios kompleksinės priemonės sveikatos apsaugos sistemai būtų svarbiausios. Vadovavimo irgi yra problemų, tačiau ne čia pagrindinė priežastis. Juk neatlikta jokia analizė, nėra ir įrodymų, kad sveikatos apsaugos rezultatai pakeitus vadovus bus geresni.
Žinau ir stebiuosi, kaip kartais esant didelėms sisteminėms bėdoms, ypač lėšų trūkumui, dideliam sergamumui, kainų kilimui, vadovai subalansuoja įstaigų biudžetus, asmens sveikatos priežiūros įstaigos nenugyventos, jos tvarkomos, gražėja, teikia paslaugas net ženkliai sumažinus balo vertę. Todėl manau, kad šitas kreipimasis yra geras dalykas, ir kviečiu balsuoti už tai, kad būtų balsuojama už kreipimąsi į Konstitucinį Teismą. Bus mažiau chaoso, bus viskas padaryta europiniu lygmeniu.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, mes dabar užsirašėme truputį neteisingai. (Balsas salėje) Atsiprašau, gerbiamoji profesore, aš taip suprantu, jūs jau baigėte. Ačiū.
Noriu pasakyti, kad tie žmonės, kurie dabar užsirašė kalbėti už, jie turėtų kalbėti už komiteto nuomones. Aš suprantu, kad jie kalba prieš komiteto nuomonę. Dabar iš tų, kurie užsirašė, galbūt yra norinčių kalbėti už komiteto nuomonę? Taip? Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonę. Gerai.
Kalba už D. Mikutienė.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, mūsų Seimas kiekvieną sesiją priima iš tiesų daugybę teisės aktų. Galiojantys teisės aktai tikrai nėra status quo ir jų pakeitimas tikrai nereiškia teisėtų lūkesčių pažeidimų, kaip bandoma teigti. Pagal priimtą įstatymą pereinamasis laikotarpis yra nuo 1 metų 7 mėnesių iki 5 metų 7 mėnesių. Todėl kadencijų įvedimas tikrai nėra įstatymo taikymas atgaline data. Ir aš tikrai nesutikčiau su nutarimo pareiškėjų logika, kad iš tiesų pažeidžiami teisėti lūkesčiai. Ir dabartiniai vadovai gali dalyvauti konkursuose. Konkurso sąlygos yra jau paskelbtos. Ir labai norėtųsi, kad šita sistema veiktų skaidriai, kad jauni specialistai turėtų karjeros galimybę. Aš manau, kad pareigos iki gyvos galvos tikrai neturėtų būti traktuojamos kaip teisėti lūkesčiai ir kažkoks išskirtinumas. Aš siūlau palaikyti Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonę.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, buvo išsakytos nuomonės. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume komiteto išvadai, balsuoja už, kas galvoja kitaip, balsuoja kitaip.
Gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus: už komiteto nuomonę – 43, prieš – 22, susilaikė 19. Pritarta komiteto nuomonei grąžinti iniciatoriams tobulinti.

11.15 val.
Akcinių bendrovių įstatymo 11, 12, 19, 20, 24, 25, 28, 30, 31, 33, 34, 35, 37, 38, 39, 411, 44, 51, 54, 59, 63, 69, 72, 78 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo papildymo 571 straipsniu ir Įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4757(3)ES (svarstymas)

Darbotvarkės 1-7a klausimas – Akcinių bendrovių įstatymo 11, 12, 19, 20, 24, 25, 28, 30, 31, 33, 34, 35, 37, 38, 39, 411, 44, 51, 54, 59, 63, 69, 72, 78 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo papildymo 571 straipsniu ir įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4757(3), europinis dokumentas.
Pranešėjas – gerbiamasis S. Dmitrijevas. Ruošiasi L. Graužinienė.
S. DMITRIJEV (DPF). Ačiū, Pirmininke. Ekonomikos komitetas svarstė įstatymo projektą, įvertino visus gautus pasiūlymus ir pastabas. Komitetas patobulino įstatymo projektą atsižvelgdamas į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas ir Vyriausybės išvadą bei pateiktus pasiūlymus. Komitetas įregistravo patobulinto įstatymo projekto variantą, todėl siūlome jo ne atmesti, o tęsti patobulinto įstatymo projekto svarstymo procedūrą. Prašau palaikyti komiteto nuomonę. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Kviečiu į tribūną L. Graužinienę.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Labai ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Audito komitetas svarstė ir turi labai didelių nuogąstavimų dėl šio pateikto įstatymo projekto. Mes esame pasilikę prie nuomonės, turime karčią patirtį. Nepriklausomybės pradžioje, 1992–1994 m., buvo laisvai galima įmonėje skolinti įmonės pinigus. Čia šiek tiek rafinuotesnis, bet panašus variantas. Noriu pasakyti, kad direktyva yra neprivaloma. Direktyvoje pasakyta, kad pati šalis sprendžia, leisti tą skolinimą ar ne. Iki šiol galiojo draudimai.
Noriu priminti, kad jau ne pirmą kartą tas įstatymas teikiamas ir jis buvo visą laiką grąžinamas. Turiu pažymėti, kad ir pagrindinis komitetas ne ką patobulino. Esmės visiškai nekeičia.
Audito komitetas svarstė ir siūlo pagrindiniam komitetui atmesti Akcinių bendrovių įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo papildymo projektą atsižvelgiant į Investuotojų asociacijos pasiūlymus, kuriems Audito komitetas pritarė. Patys verslininkai savo pasiūlyme išdėstė argumentus, dėl ko net ir jie nenori šio įstatymo. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju L. Graužinienei už komiteto nuomonės pristatymą. Yra vienas pasiūlymas. Gerbiamasis Seimo narys S. Šedbaras siūlo datos pakeitimą, kad straipsnis įsigaliotų rugsėjo 1 d., ir komitetas tam pritaria. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Tik dėl datos yra pasiūlymas. Pritarta bendru sutarimu dėl gerbiamojo S. Šedbaro pasiūlymo. Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už ir prieš… Prieš – gerbiamoji L. Graužinienė. Prašom.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Labai ačiū. Aš noriu atkreipti visų kolegų dėmesį. Nors ir šios Vyriausybės išvada yra teigiama, bet manau, kad pirmosiomis dienomis Vyriausybė tiesiog neįsigilino į teikiamą įstatymo projektą, o išvadą Ūkio ministerijoje rašė tie patys žmonės, kurie įnirtingai nori, kad mes priimtume šį įstatymą. Tai vis dėlto siūlau kolegoms susimąstyti, ar tikrai mes vėl norime atidaryti tą skolinimosi galimybę kiekvienoje įmonėje ir turėti papildomų problemų, nes saugikliai faktiškai nėra sudėti. Todėl aš tikrai raginu pritarti Audito komiteto nuomonei ir nepritarti šio įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, kviečiu balsuoti. Girdėjote išsakytą nuomonę. Už nėra norinčių kalbėti, taigi balsuojame. Kas už tai, kad po svarstymo būtų pritarta šiam įstatymo projektui, balsuojame.
Taigi, gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus: už – 26, prieš – 11, susilaikė 36. Įstatymo projektui nepritarta. Kokių būtų pasiūlymų dėl tolesnio šio įstatymo projekto likimo? (Balsai salėje) Komitetas siūlo tobulinti, taip? (Balsai salėje) O kitas komitetas siūlo atmesti, taip? Audito komitetas, Loreta? Atmesti, taip? Yra du pasiūlymai. Vienas pasiūlymas vieno komiteto yra tobulinti, o kitas yra atmesti. Mes balsuosime alternatyviai, taip? Formuluoju dėl balsavimo. Kas balsuoja už, tas balsuoja už atmetimą. Taip susitariame? Atmesti. Kas balsuoja prieš, balsuoja už tai, kad tobulintume. Ar aiškiai? Už – atmesti, prieš – tobulinti. Pasirinkite, kaip jūs balsuosite. Kviečiu visus balsuoti. Už – atmesti, prieš – tobulinti. Audito komitetas – atmesti, Ekonomikos komitetas – tobulinti.
Gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus: už – 21, t. y. už atmetimą. Prieš – 53, t. y. už tobulinimą. Taigi įstatymo projektas grąžinamas į komitetą tobulinti.

11.23 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1722 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4758(2) (svarstymas)

Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1722 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas yra lydimasis. Tiesiog irgi grąžiname tobulinti komitetui, atsiprašau, iniciatoriams, t. y. Vyriausybei. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dar du klausimai yra apsvarstyti.

11.23 val.
Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymo 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16, 18, 181, 183, 19, 20, 21, 24 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 241 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-118(2) (svarstymas)

Toliau darbotvarkės 1-8a klausimas – Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymo 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16, 18, 181, 183, 19, 20, 21, 24 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 241 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-118(2). Pranešėja – gerbiamoji R.Popovienė pristatys Socialinių reikalų ir darbo komiteto nuomonę.
R. POPOVIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Socialinių reikalų ir darbo komitetas svarstė Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymo pakeitimo projektą ir pritarė patobulintam įstatymo projektui ir komiteto pasiūlymams bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolege. Taigi buvo pristatyta komiteto nuomonė. Norinčių kalbėti nėra. Taigi po svarstymo reikia balsuoti. Nuomonę už – R. J. Dagys. Prašom kalbėti. Nereikia, nekalbėsite, atsisakote. Ačiū. Taigi nuomonės prieš nėra, tai kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad po svarstymo būtų pritarta įstatymo projektui Nr. XIIP-118, kviečiu visus balsuoti.
Skelbiu balsavimo rezultatus. Balsavo 70: už – 69, prieš nėra, susilaikė 1. Taigi po svarstymo įstatymo projektui Nr. XIIP-118 yra pritarta.

11.25 val.
Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 68 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-119(2) (svarstymas)

Kitas darbotvarkės 1-8b klausimas – Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 68 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-119(2). Pranešėjas – gerbiamasis L. Kazlavickas, Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Ruošiasi A. Paulauskas, Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pirmininkas.
L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Mielieji kolegos, jūsų dėmesiui Socialinių reikalų ir darbo komiteto išvada dėl Lietuvos Respublikos krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos pakeitimo įstatymo projekto.
Komitetas apsvarstė Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pateiktas pastabas. Buvo pateikti du pasiūlymai, vienam iš jų pritarta be pastabų. Antram pasiūlymui pritarta iš esmės suderinus formuluotes su Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymu. Komiteto sprendimas: pritarti komiteto išvadoms ir komiteto patobulintam įstatymo projekto variantui.
Taip pat komitetas atkreipia dėmesį, jog vidaus tarnybos sistemoje, Kalėjimų departamente ir jam pavaldžiose įstaigose ir Specialiųjų tyrimų tarnyboje tarnaujančių statutinių valstybės tarnautojų tarnybą reglamentuojančiuose teisės aktuose numatyta, kad vidutinis pareigūnų darbo užmokestis arba jo dalis mokama tik vaiko priežiūros atostogų laikotarpiais. Todėl, siekiant užtikrinti dėl vaiko auginimo analogiškoje teisinėje padėtyje atsidūrusių asmenų lygiateisiškumą, būtina užregistruoti Vidaus tarnybos statuto, Specialiųjų tyrimų tarnybos statuto ir Tarnybos kalėjimų departamente prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos statuto atitinkamų straipsnių pakeitimų įstatymų projektus ir taip šias normas suderinti su Ligos ir motinystės socialinį draudimą reglamentuojančių teisės aktų nuostatomis. Projektai šiandien yra registruoti. Tad komitetas siūlo palaikyti įstatymo pataisas.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Kviečiu į tribūną Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pirmininką A. Paulauską.
A. PAULAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Kolegos, Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas svarstė įstatymo projektą ir jį patobulino, teikė tik 68 straipsnio 6 dalies pakeitimą, kuriam, beje, pritarė ir Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Esmė yra tai, kad profesinės karo tarnybos kariams vaiko auginimo metais arba priežiūros atostogos mokamos Vyriausybės nustatyta tvarka, taip, kaip yra nustatyta Lietuvos Respublikos ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatyme. Tai yra kariškiai sulyginami šiuo atveju su civiliais. Mūsų komitetas tam patobulintam projektui bendru sutarimu pritarė.
PIRMININKAS. Tai jūs su Socialinių reikalų ir darbo komitetu faktiškai turite vieną nuomonę, taip? Labai ačiū. Norinčių kalbėti po svarstymo? Nėra. Už, prieš? Gerbiamasis Dagy, tikriausiai taip pat atsiimsite savo nuomonę, nes jūs tik vienintelis už. Kviečiu kolegas balsuoti. Kas už tai, kad po svarstymo būtų pritarta įstatymo projektui Nr. XIIP-119, balsuojame.
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 69, prieš nėra, susilaikiusių nėra.
Taigi, gerbiamieji kolegos, dirbame pagal darbotvarkę, labai tiksliai, laiku. Skelbiu pertrauką iki 12 val. Ačiū.

Pertrauka

12.01 val.
Finansinių priemonių rinkų įstatymo 70, 71, 81 ir 93 straipsnių pakeitimo ir papildymo, Įstatymo priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-405 (pateikimas)

PIRMININKAS (V. GAPŠYS, DPF). Finansinių priemonių rinkų įstatymo 70, 71, 81 ir 93 straipsnių pakeitimo ir papildymo, įstatymo priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-405. Pranešėjas – viceministras V. Galvonas. Kviečiame į tribūną.
V. GALVONAS. Jūsų dėmesiui norėčiau pateikti Finansinių priemonių rinkų įstatymo 70, 71, 81 ir 93 straipsnių pakeitimo ir papildymo, įstatymo priedo papildymo įstatymo projektą Nr. XIIP-405. Pagrindinis šio įstatymo projekto tikslas – įgyvendinti 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (toliau – EMIR) nuostatas. Tai yra susiję su tuo, kad perkeliant reglamentą į nacionalinę teisę yra tiesiogiai privalomi tam tikri teisės aktai, kurie galioja visose Europos šalyse, tačiau EMIR nuostatas reglamente įtvirtina tik įsipareigojimai valstybėms narėms. Jos turi paskirti kompetentingas institucijas, atsakingas už šiame reglamente nustatytų priežiūros funkcijų vykdymą, ir nustatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas bei poveikio priemones už šio reglamento nuostatų pažeidimus. Todėl reikia priimti minėtas nuostatas, kad įgyvendintume šį teisės aktą.
Kokie pakeitimai? Įrašoma kompetentinga institucija – Lietuvos bankas, kuris kontroliuos nustatytą reglamentą, taip pat yra įtvirtinta priežiūros institucijos teisė taikyti ne tik poveikio priemones, bet ir Finansinių rinkų įstatymo finansines priemones už reglamento pažeidimus, taip pat įtvirtinta priežiūros institucijos teisė atlikti patikrinimus ir teisė reikalauti nutraukti bet kokią veiklą, kuri pažeidžia ne tik Finansinių priemonių rinkų įstatymą, bet ir bet kurį reglamentą.
PIRMININKAS. Dėkojame pranešėjui. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Pirmasis klausia A. Mazuronis.
A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkoju. Gerbiamasis viceministre, dėkoju už tokį platų ir viską apimantį įstatymo pataisų pristatymą, pataisos tikrai reikalingos ir naudingos. Aš norėčiau paklausti, kokios yra numatytos baudos ar sankcijos už reglamento nesilaikymą?
V. GALVONAS. Priežiūros institucijai, tai yra Lietuvos bankui, suteikta teisė ne tik tikrinti, bet ir nustatyti finansines baudas. Tai yra jie gali skirti 200 tūkst. Lt baudas už tam tikrus neatitikimus ir reglamento nevykdymą.
PIRMININKAS. Dėkojame pranešėjui. Antrasis nori paklausti S. Jovaiša. Prašom.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, ar mes čia nelabai vėluojame, ar einame kartu su aplinkinėmis šalimis įgyvendindami šį paketą? Kas konkrečiai administruos šitų baudų išieškojimą?
V. GALVONAS. Aš negaliu pasakyti, ar mes skubame, ar atsiliekame. Atėjo tokia direktyva, kurią mes turime perkelti. Tai susiję su daugelio pasaulio bankų griūtimis, su tam tikrais finansų rinkos nestabilumais. Rinkoje dalyvauja ir nesisteminiai žaidėjai, t. y. ne rinkos dalyviai, kurie iki šiol neteikė jokių duomenų, neteikė jokių ataskaitų priežiūros institucijoms ir buvo labai sunku kontroliuoti. Dabar šio įstatymo pagrindu yra privaloma visiems registruotis ir pateikti tam tikrą duomenų paketą. Kaip sakiau, Lietuvos bankas yra ta administruojanti institucija, kuri kontroliuos, tikrins ir nustatys baudas.
PIRMININKAS. Dėkojame. Jūs atsakėte į Seimo narių klausimus. Už, prieš užsirašiusių nėra. Kviečiu balsuoti po pateikimo dėl Finansinių priemonių rinkų įstatymo 70, 71, 81 ir 93 straipsnių pakeitimo ir papildymo, įstatymo priedo papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-405.
Užsiregistravo 55 Seimo nariai, balsavo 54: už – 53, prieš nėra, susilaikė 1. Po pateikimo projektui Nr. XIIP-405 pritarta.
Siūlomi komitetai. Pagrindinis – Biudžeto ir finansų komitetas, papildomas – Audito komitetas. Ar galime šiems komitetams pritarti bendru sutarimu? Galime. Siūloma svarstyti gegužės 23 d. Tinka. Dėkojame.

12.07 val.
Seimo rezoliucijos „Dėl nuoseklios valstybės politikos genetiškai modifikuotų organizmų atžvilgiu“ projektas Nr. XIIP-408 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

1-10 klausimas – Seimo rezoliucijos „Dėl nuoseklios valstybės politikos genetiškai modifikuotų organizmų atžvilgiu“ projektas Nr. XIIP-408. Pranešėja – R. Baškienė. Kviečiame pranešėją į tribūną.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū, gerbiamasis pirmininke. Mielieji kolegos, teikiu rezoliucijos projektą ir dėkoju 22 įvairių frakcijų kolegoms, kurie pritarė šios rezoliucijos esmei. Iš tikrųjų tema, apie kurią šiandien norime kalbėti, kaskart tampa vis aktualesnė. Jūs puikiai žinote (trumpai priminsiu), kad Lietuvoje galioja 2002 m. gruodžio 31 d. priimtas Genetiškai modifikuotų organizmų įstatymas, numatantis būtinybę riboti genetiškai modifikuotų organizmų naudojimą, jų apgalvotą išleidimą į aplinką ir tiekimą rinkai.
Lietuvoje leidžiama prekiauti Europos Sąjungos teisės aktais įteisintais genetiškai modifikuotais produktais. Šiuo metu Lietuva prekiauja 165 maisto produktais, kuriuose yra genetiškai modifikuotų organizmų. Pagal galiojančius Europos Sąjungos reglamentus yra nustatyti ženklinimo reikalavimai. Garsusis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. 1829, genetiškai modifikuotų maisto ir pašarų reglamentas… Tų produktų, į kurių sudėtį įeina daugiau negu 9,8 % genetiškai modifikuotų organizmų, ženklinimo etiketėse privalo būti nurodoma, kad produktas yra pagamintas naudojant genetiškai modifikuotus organizmus. Daugeliu atvejų atsitinka taip, kad nekreipiame dėmesio į etiketes ir apskritai gyventojai neturi pakankamai informacijos apie tai, kokią įtaką genetiškai modifikuoti organizmai daro žmonių, ypač vaikų, sveikatai. Todėl vis dažniau apie tai ima kalbėti medikai, suinteresuoti šios srities specialistai.
Štai apklausų duomenys. 77 % Lietuvos gyventojų aiškiai pasisakė, kad jie norėtų vartoti maistą, kuriame nėra genetiškai modifikuotų organizmų. Žmogaus teisė pasirinkti, tai yra vienas iš svarbiausių akcentų. Tačiau nepaisant genetiškai modifikuotų organizmų auginimo apribojimo, pabrėžiu, auginimo, didžiuliai kiekiai patenka į Europos Sąjungą, į mūsų valstybę taip pat kaip pašarai gyvulininkystės ūkiui. Apie tai reikėtų kalbėti kalbant apie modifikuotą soją, apie kukurūzų naudojimą. Vartotojai, pirkdami pieną, kiaušinius, mėsą nėra informuojami, ar pašaruose, kuriais buvo šeriami šitie gyvuliai, nėra genetiškai modifikuotų organizmų.
Lietuvos Respublikos Seime dar praėjusioje kadencijoje buvo ne kartą gvildenama genetiškai modifikuotų organizmų tema. Mano kolega, dabar gerbiamasis ministras D. Barakauskas, šią temą kėlė ne vieną kartą. Neseniai Seime surengiau konferenciją „Atsakingas verslas ir genetiškai modifikuoti organizmai“. Specialistai vėlgi pabrėžė ir būtinumą čia, iš šios tribūnos, dar kartą apie tai kalbėti ir faktus, kad iš tikrųjų genetiškai modifikuotų organizmų susiskaidymas gyvulių virškinamajame trakte nėra toks, kad jis nepatektų į pieną, kiaušinius, mėsą. Todėl tai labai svarbu galvojant apie maisto kokybę. Laboratorijos, kurių yra ir mūsų Lietuvoje, yra pajėgios nustatyti ne tik 0,9 %, bet jau ir 0,1 % genetiškai modifikuotų organizmų kiekį produkte.
Noriu atkreipti dėmesį, kad šia siūloma rezoliucija mes siekiame sudaryti sąlygas gyvūninio maisto gamintojams savanoriškai ženklinti savo produkciją specialiu ženklu „Išauginta be GMO“. Tai iš tikrųjų pasitarnautų tiek gamintojams, tiek vartotojams. Tokia praktika jau yra. Ją puikiai taiko Vokietija, Austrija, Prancūzija. Būtina kiek galima daugiau kalbėti apie atsakingą verslą. Todėl rezoliucija siūlome skatinti pašarų gamintojus ir gyvulinės kilmės produkcijos gamintojus nenaudoti genetiškai modifikuotų organizmų.
Šis, beje, klausimas buvo derintas su grūdų perdirbėjų, paukštininkystės, kiaulių augintojų asociacijomis. Lietuvos žemdirbiams siūloma kiek galima daugiau auginti genetiškai nemodifikuotų baltyminių kultūrų, ir tai turėtų tapti mūsų Vyriausybės pozicija.
Norint didesnių pasiekimų genetiškai modifikuotų organizmų srityje ir žinant Europos Sąjungos reglamentus, kurie sudaro teisę mums nacionaliniu lygmeniu turėti tam tikrą savo poziciją, iš tikrųjų tikslinga šitą klausimą kelti mūsų pirmininkavimo Europos Komisijai metu.
Atkreiptinas dėmesys ir į būtinybę informuoti Lietuvos gyventojus apie sveikos gyvensenos, sveiko gyvenimo problemas, kurias mes nuolat keliame. Aš manau, tai nenusilpstamai aktuali problema.
Todėl teikiama rezoliucija Vyriausybė raginama paskelbti principinę poziciją dėl genetiškai modifikuotų organizmų ribojimo, kaip vieno iš pagrindinių sveikatos, aplinkos apsaugos ir žemės ūkio politikos tikslų.
Mielieji kolegos, rezoliucijos tekstą jūs turite, aš jo neskaitau. Punktus paminėjau, todėl nuoširdžiai kviečiu pritarti tai pozicijai ir išsakyti Seimo, kaip institucijos, esminę nuostatą dėl nuoseklios valstybės politikos dėl genetiškai modifikuotų organizmų.
PIRMININKAS. Dėkojame pranešėjai. Jūsų nori paklausti K. Daukšys, bet nematau salėje. P. Auštrevičiaus taip pat nematome salėje. B. Pauža.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Ačiū pranešėjai už gerą pristatymą. Žinoma, ne pirmą kartą, jūs tą minėjote, svarstoma, ir anoje kadencijoje buvo svarstomi šitie klausimai, ir, kaip matyti, šiemet vėl teikiama ir grįžtama prie tų dalykų. Aš, perskaitęs šitą rezoliuciją, pritariu daugeliui punktų, bet jeigu autoriai sutiktų, gal būtų galima vis dėlto šiandien nedaryti priėmimo, truputį pataisyti. Aš pasakysiu, štai dėl ko.
Vadinasi, viskas labai gerai, auginimas, naudojimas gyvulininkystės pašarams ir t. t., tai labai svarbu. Bet yra viena problema – Lietuvoje tyrimams finansuoti yra skiriama visiškai mažai pinigų. Mes per metus padarome tik dešimtimis skaičiuojant tyrimų visos tos produkcijos, ištiriami pavyzdžiai dešimtimis skaičiuojami. Jie yra labai brangūs.
Jūs teisybę sakote, mūsų laboratorija gali ištirti, tačiau tie tyrimai yra gana brangūs: medžiagos ir t. t. Man atrodo, kad šitoje rezoliucijoje, kadangi jūs sakote, kad turėtų būti nuosekli pozicija, turėtų būti sprendžiami vis dėlto tyrimų finansavimo klausimai, nes kai kitos šalys žino, kad mūsų tyrimai silpni, tai, žinoma, visko…
PIRMININKAS. Gal galite klausimą užduoti, nes…
B. PAUŽA (LSDPF). …čia yra. Ačiū. Baigiau ir noriu paprašyti, kad šiandien nepriimtume.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Jeigu galima, trumpą komentarą dėl puikaus pasiūlymo. Iš tikrųjų atsakydama, leidžiu manyti, kad Vyriausybė gana atsakingai pažvelgs į šitos rezoliucijos nuostatas. Mes nesistengėme nurodyti kiekvieno atskiro punkto ir būtinybės kiekvienu konkrečiu atveju. Nes čia išvardintos pastabos leidžia teigti tai, kad Vyriausybė, gavusi Lietuvos Respublikos Seimo rezoliuciją, nes mes ją raginame imtis tam tikrų priemonių, atitinkamai numatys ir visus veiksmus, ir paskui tuos veiksmus sekantį finansavimą, todėl galbūt stabdyti procesą būtų nelabai tikslinga.
PIRMININKAS. Jūsų klausia R. Kupčinskas. Ruošiasi I. Degutienė.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Tikrai šita rezoliucija yra labai laiku teikiama ir džiugu, kad labai rimtų įpareigojimų Vyriausybei čia siūloma. Kyla vienas klausimas dėl to, kad vis dėlto čia yra rezoliucija, kiek tai pavyks įgyvendinti praktiškai? Juo labiau genetiškai modifikuotų organizmų kitose šalyse, tarkime, Jungtinėse Amerikos Valstijose, yra ganėtinai daug. Kaip apsaugoti mūsų, be abejo, ir mūsų tautos sveikatą, ir visuomenės, reikia labai labai rimtų žingsnių. Bet labai sveikinu jūsų šitą iniciatyvą. Ačiū.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Aš manau, kad mūsų visų bendras sutarimas ir įpareigojimas Vyriausybei kaip tik ir paskatins. O Lietuva, kaip Europos Sąjungos valstybė, vadovaudamasi tais reglamentais, kurie Lietuvai yra galiojantys taip pat… Na, Europos Sąjungos pozicija ir kai kurių šalių patirtis jau rodo, kad iš tikrųjų galime eiti pažangesniu keliu, patys aktyviau išreikšdami savo poziciją šiuo klausimu.
PIRMININKAS. Dėkojame. Klausia I. Degutienė.
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamoji kolege, aš, panašiai kaip R. Kupčinskas, noriu jums padėkoti už tą iniciatyvą. Jūs visiškai gerai ir teisingai atsakėte, kad tai yra kaip ir mūsų pozicijos išreiškimas. Tačiau man, kaip ir kolegai, kyla šiek tiek abejonių, ar Vyriausybė sugebės suformuluoti tokius uždavinius toms vyriausybinėms struktūroms, kurios garbingai, teisingai, sąžiningai galės kontroliuoti tą procesą. Ar mes tikrai esame pajėgūs, kad kontrolės mechanizmas būtų, na, kuo platesnis? Nes priimti rezoliuciją vien dėl rezoliucijos turbūt nei jūsų, kaip autorės, tikslas, nei mūsų, kaip Seimo, tikslas. Tikrai būtų įdomi jūsų nuomonė.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Iš tikrųjų visiškai pritariu, nes tikslas yra įpareigoti, tikslas yra paraginti ir atitinkamai tikslas – vykdyti parlamentinę kontrolę, o koks bus Vyriausybės dėmesys konkrečiai įgyvendinant. Jeigu, kolegos, turėtumėte siūlymų ir turėtumėte noro, iš tikrųjų šiandien nematau būtinumo skubėti. Galbūt galima įrašyti dar kokius nors papildomus punktus, jeigu jūs turėtumėte ką siūlyti. Svarbu, kad šita rezoliucija iš tikrųjų taptų tuo teisės aktu, kuris būtų įpareigojantis ir turintis prasmę ir tikslą, kurį mes šiandien ir norime pasakyti. Ačiū jums.
PIRMININKAS. Klausia E. Jonyla.
E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamoji kolege, be abejo, šitas dokumentas tai ne tik proga atkreipti mūsų, kaip Seimo narių, dėmesį, bet, aš manau, atkreipti ir visuomenės dėmesį. Sakykite, kas yra daroma Europos lygiu? Ar nėra taip, kad net skatinama iš Europos lėšų, sakykime, išmokomis už sojų pasėlius ar panašiai? Ar taip nėra daroma? Ačiū.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Na, tikslios tokios informacijos tikrai neturiu. Galiu tik teikti tą patirtį ir praktiką, kuria domėjausi kitų šalių, kad šalys labai suinteresuotos pažiūrėti, kokią produkciją įveža. Ir mūsų, ir kitų šalių kontroliuojančios institucijos atitinkamai stebi ir nustato faktus, kad įvežama daugiau produkcijos, neleistinos produkcijos. Tai apsisaugojimas pačios šalies Europos Sąjungos direktyvų leistinomis normomis iš tikrųjų galimas. Bet jeigu Lietuva parodys aktyvesnę poziciją šioje srityje, iš tikrųjų galima.
Didžiulę pažangą, galima pasakyti, šioje srityje yra padariusi Vokietija. Jie atitinkamai yra netgi parengę teisės aktus dėl privalomo ženklinimo produkcijos, kurioje nėra genetiškai modifikuotų organizmų. Austrija, Vengrija, Graikija vėlgi yra priėmusios tam tikrus… kai kurios šalys turi savo nuostatas. Mūsų kaimynė Latvija yra paskelbusi atitinkamai savivaldybes, savo teritorijas be genetiškai modifikuotų organizmų, ir įteisinti jų teisės aktai galėtų būti nemažas pavyzdys ir mums.
PIRMININKAS. Jūsų klausia S. Bucevičius.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamoji kolege, išties sveikinu su tokia iniciatyva. Matyt, kai šiandien mūsų kolegos klausia, tiek Kaimo reikalų komiteto, bent Jonas ir Edmundas klausė ir ragino, matyt, ne klausimai yra esmė, tik paraginimas ir pastabos. Pastabų dėl rezoliucijos galbūt turėtume, bet iš esmės arba iš principo, jeigu mes visi pritariame tokiai idėjai, aš noriu priminti visiems, kad tai jau bus ministerijai duotas ženklas, kad atkreiptume dėmesį į tas problemas. Jūs minite keletą valstybių, kurios priima drastiškus sprendimus dėl genetiškai modifikuotų, bet yra tokių šalių, kurios dar daugiau laisvina arba atveria.
Gerbiamoji kolege ir kolegos, Kaimo reikalų komitetas taip pat pirmininkavimo metu antrajame pusmetyje darys savo renginį – liepos 21–22 d. rinks Kaimo reikalų komitetų pirmininkus ir jų atstovus Lietuvoje. Matyt, dar kartą bus mums akcentas arba pagalba tos rezoliucijos ir ministerijos jau bus apsvarstymas. Matyt, mes galėsime tą diskusiją kelti europiniu lygiu ir pasakyti kaip pirmininkaujanti šalis savo poziciją remdamiesi ta rezoliucija. Aš manau, kad ministerija padarys savo namų darbus ir duos aiškius nurodymus.
Sveikatos, stiprybės jums, Rima.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Ačiū.
PIRMININKAS. Primenu, kad klausimai, o diskusijoje bus galima dar dalyvauti. Klausia A. Mitrulevičius.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamoji pranešėja, būtent į rezoliuciją siūlomi jūsų klausimai tikrai yra visi geri, bet mano nuomonė yra tokia: ar nereikėtų rasti kokių nors priemonių ir įtraukti, kad būtent tie produktai pagaminti iš genetiškai modifikuotų augalų ar panašiai, kad jų kainos būtų daug mažesnės? Būtent įrodyti tai, kad mažiau turintis vertės produktas. Tokia man kilo mintis. Kaip jūs žiūrite į tą dalyką?
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Aišku, viskas yra mūsų valioje atitinkamai suvokiant ir vertinant pašarus, kurie genetiškai modifikuoti, šiuo atveju soja. Ji kainuoja daug pigiau negu soja, kuri nemodifikuota. Jau iš karto produktą gaminant ir užtikrinant, kad pašaruose nebus genetiškai modifikuotos sojos, tikėtina, kad tam tikra dalimi produkcija bus brangesnė. Bet būtina ne tik pasidžiaugti, kad kas nors brangesnio, būtina užtikrinti žinojimą, kad tikrai tai būtų be šitų genetiškai modifikuotų organizmų kokybės prasme. Aišku, nebus didelio kainų skirtumo. Šitos rezoliucijos ir, ko gero, mūsų pagrindinis tikslas yra, kad gyventojai žinotų ir turėtų galimybę pasirinkti.
PIRMININKAS. Klausia K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamoji kolege, noriu pasiteirauti, ar iš tikro čia reikėtų mums kokių nors rezoliucijų? Aš ir šiaip esu iš tų žmonių, kuris nebijo mokslo progreso ir nepatenkintas, kai perdėtai žmonės yra gąsdinami tai skalūnais, tai mobiliaisiais telefonais, tai kokia nors neaiškia radiacija, tai genetika. Aš matau milžinišką genetikos pažangą, kuri kaip tik tarnauja mums visiems, taip pat medicinai ir žemės ūkiui. Ar tikrai čia reikia tas baimes skleisti? Aš siūlyčiau nepriimti rezoliucijos.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū už jūsų labai įdomią poziciją. Pasiūlyčiau jums dalyvauti bent vienoje tarptautinėje ar Lietuvos Respublikos konferencijoje, išgirsti specialistų nuomonę ir tuos nuogąstavimus, kas darosi šalyse, kai genetiškai modifikuoti organizmai, pašarai, per juos patenkantis maistas, veikia žmogaus sveikatą. Elementarių ir esminių tyrimų šiandien gal nėra, bet specialistai jau mato tas tendencijas. Ypač Vokietija, Vengrija, Austrija yra pateikusios tam tikrų tyrimų rezultatus, abejones, ypač galvojama apie vaikų maistą. Mano minėtoje konferencijoje kalbėję vaikų maisto specialistai iš esmės mus visus nustebino pateiktais rezultatais. Manau, kad šita rezoliucija blogo tikrai nepadarys nieko, o kaip tik paskatins mums būti atidesniems šitoje srityje ir pasidomėti. Pažanga gerai, bet ją reikia labai lygiagrečiai vertinti su mūsų sveika gyvensena.
PIRMININKAS. Paskutinysis klausia V. Gailius. Nėra. Gerbiamasis Vitalijau, jūsų teisė klausti.
V. GAILIUS (LSF). Atsisakau klausti.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į visus jums pateiktus klausimus.
Diskusijoje yra užsirašęs kalbėti K. Daukšys. K. Daukšio vėl nematyti salėje.
Mes turime apsispręsti dabar… Galėtume pagal Seimo statutą balsuoti. Priimta rezoliucija be pataisų gali būti, jeigu… šis pasiūlymas negali būti priimtas, jeigu jam prieštarauja daugiau kaip 1/3 visų Seimo narių. Ar bus už, prieš kalbančių? Yra.
Pirma kalbėti už nori V. Aleknaitė-Abramikienė.
V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Aš nemanau, kad bus kalbančių prieš. Sveikinu šią iniciatyvą. Tema tikrai mūsų parlamente nėra nauja. Mes turėtume prisidėti Europoje būtent prie tų, kurie su modifikuotais produktais skatina ir ragina elgtis atsargiai, atsakingai. Todėl aš su giliausiu įsitikinimu pritarsiu šitai rezoliucijai.
PIRMININKAS. Prieš kalbėti nori B. Pauža.
B. PAUŽA (LSDPF). Aš jau kalbėdamas pasakiau savo poziciją. Aš iš esmės ne prieš rezoliuciją – rezoliucija yra labai gera, bet aš esu už tai, kad šiandieną ji nebūtų priima. Reikia apsvarstyti ir pasiūlyti padaryti kai kurias pataisas. Mano toks būtų prieštaravimas ir prašymas.
PIRMININKAS. V. A. Matulevičius – už.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Taip pat kviesčiau palaikyti šią gerą iniciatyvą. Ji yra daug rimtesnis klausimas negu valgyti arklieną. Ačiū.
PIRMININKAS. Ir už kalbėti nori I. Degutienė.
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, reaguoju į tai, ką pasakė mano kolega K. Masiulis. Tikrai ta rezoliucija, manau, ne prieš mokslo pažangą ir ne prieš mokslo idėjas, ar tai būtų sveikatos apsaugos srityje, ar žemės ūkio srityje, tačiau visada reikia žiūrėti į tai, kas yra naudinga žmogui, gyvenančiam žemėje ir šioje aplinkoje, ir kas po daugelio metų mokslininkų bus įrodyta, kad kenksminga. Aš manau, išreiškiama pozicija, priimant Seimo rezoliuciją ir įpareigojant Vyriausybę daryti tam tikrus veiksmus, tikrai yra teigiama. Siūlau balsuoti ir šiandien priimti šią rezoliuciją.
PIRMININKAS. A. V. Patackas – už.
A. V. PATACKAS (DKF). Esu už šią rezoliuciją, tik būtų gerai, kad Seimas, svarstydamas modifikuoto mums siūlomo maisto problemas, neužmirštų lygiai tokių pat modifikuotų iš Vakarų atėjusių ir labai įtartinų moralės dėsnių, kurie irgi mums siūlomi ir kuriuos mes be jokių stabdžių priimame.
PIRMININKAS. Dėkojame kalbėjusiems už, prieš.
Balsuosime. Jeigu nebus surinkta prieš Seimo narių tiek, kad šiandien negalėtume priimti, šiandien priimsime, o jeigu ne, bus sudaryta redakcinė komisija. Taigi kviečiu balsuoti dėl Seimo rezoliucijos „Dėl nuoseklios valstybės politikos genetiškai modifikuotų organizmų atžvilgiu“ projekto be pataisų.

Šios rezoliucijos priėmimas

Užsiregistravo 86 Seimo nariai. Balsavo 85: už – 76, prieš nebuvo, susilaikė 9. Rezoliucija „Dėl nuoseklios valstybės politikos genetiškai modifikuotų organizmų atžvilgiu“ (projekto Nr. XIIP-408) priimta be pataisų. (Gongas)
Jeigu gerbiamojo A. Syso paprašytume pirmininkauti, mes iki Vyriausybės valandos galėtume pateikti kelis techninius klausimus.

12.31 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų sudėties patvirtinimo“ 5 straipsnio pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-437 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Gerbiamieji kolegos, tęsiame posėdį. Svarstome rezervinį 1 klausimą – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų sudėties patvirtinimo“ 5 straipsnio pakeitimo“ projektą Nr. XIIP-437. Pranešėjas – Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. Gapšys.
V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamieji Seimo nariai, jums yra teikiamas Lietuvos Respublikos Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų sudėties patvirtinimo“ 5 straipsnio pakeitimo“ projektas. Projektas jums yra išdalintas. Atsižvelgiant į tai, kad atsirado Seimo narių, kurie papildė mūsų gretas, yra siūloma padaryti atitinkamus pakeitimus. Iš Europos reikalų komiteto yra išbraukiama J. Vaickienė, įrašomas A. Zeltinis.
PIRMININKAS. Jūsų niekas nenori paklausti. Ar galime pritarti po pateikimo? Pritariam.
Svarstymo stadija. Ar yra norinčių diskutuoti? Nėra. Ar galime pritarti po svarstymo? (Balsai salėje) Pritarta.
Priėmimo stadija. Pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų nėra. Pritarta. Dėl 2 straipsnio pastabų nėra. Pritarta. Pastraipsniui priimta. Balsuojame už visą nutarimą.

Šio nutarimo priėmimas

Už – 80, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų sudėties patvirtinimo“ 5 straipsnio pakeitimo“ priimtas. (Gongas)

12.34 val.
Savaitės (nuo 2013-04-15) – 2013 m. balandžio 16 d. (antradienio) ir 18 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės pateikimas ir tvirtinimas

Rezervinis 2 klausimas – savaitės, prasidedančios balandžio 15 d., plenarinių posėdžių darbotvarkės tvirtinimas. Pranešėjas – V. Gapšys.
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju posėdžio pirmininkui. Antradienio darbotvarkę yra siūloma pradėti nuo susitarimų, tai yra tarptautinės sutarties ratifikavimo projektas, susijęs su Europos Sąjungos valstybių, Karibų jūros ir Afrikos šalių, Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos Bendrijos bei jos valstybių narių partneryste. Taip pat teikiama Diplomatinės tarnybos įstatymo pataisos, Draudimo įstatymo pakeitimo ir pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas, Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 17 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymas, Administracinių teisės pažeidimų kodekso 412 ir 415 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas, Administracinių teisės pažeidimų kodekso 301 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas, Muziejų įstatymo kelių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Taip pat teikiamas svarstyti Narkotinių ir psichotropinių medžiagų kontrolės įstatymo ir įstatymo priedo pakeitimo įstatymo projektas, Pluoštinių kanapių įstatymo projektas, Statybos įstatymo kai kurių straipsnių ir antro priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas ir lydimasis teisės aktas – Statybos įstatymo 431 straipsnio papildymo įstatymo projektas, Vidaus tarnybos statuto 41 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas ir lydimieji teisės aktai, Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos karinių vienetų dalyvavimo tarptautinėse operacijoje“ projektas, Karių materialinės atsakomybės įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo ir 27 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas, Administracinių teisės pažeidimų kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas ir Baudžiamasis kodeksas kaip lydimasis projektas. Visuomenės sveikatos stebėsenos (monitoringo) įstatymo 11 straipsnio pripažinimo netekusiu galios ir 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas ir lydimieji teisės aktai, Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 41 straipsnio papildymo įstatymo projektas, Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 24 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas ir Asociacijų įstatymo 12 straipsnio papildymo įstatymo projektas, jeigu nebus pritarta Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadai, kad prieštarauja Konstitucijai. Asociacijų įstatymo 2 ir 8 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 101 įstatymo projektas bei Miškų įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Tokia darbotvarkė yra siūloma antradienį.
Ketvirtadienį yra numatyti priėmimai. Geležinkelių transporto kodekso kai kurių straipsnių pakeitimas ir lydimasis teisės aktas. Du Seimo nutarimai dėl valstybės objektų pripažinimo valstybinės svarbos projektais, Įmonių bankroto įstatymų (jeigu bus atliktos visos reikiamos procedūros) projektai ir lydimieji teisės aktai. Medžioklės įstatymas, priėmimo stadija, Aplinkos apsaugos įstatymo ir lydimųjų teisės aktų priėmimai, Vyriausybės metinė veiklos ataskaita ir Vyriausybės valanda. Tada yra Seimo nutarimai, susiję su Apeliacinio teismo teisėjų tvirtinimu, ir privalomi į darbotvarkę įrašyti teisės aktai pagal surinktus Seimo narių parašus, t. y. Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo 62 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas ir Valstybės paramos būstui įsigyti ar išsinuomoti ir daugiabučiams namas atnaujinti (modernizuoti) įstatymo projekto pakeitimai. Viešojo administravimo įstatymas ir lydimieji teisės aktai bei Seimo narių registruoti pagal jų eilę, susiję su valstybės parama būstui, keletas Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems projektų, Visuomenės informavimo įstatymo 47 straipsnio pakeitimai ir Sveikatos draudimo įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas.
PIRMININKAS. Dėkoju V. Gapšiui. Norinčių paklausti nėra. Dėkui. (Balsai salėje) Ar bendru sutarimu galime pritarti darbotvarkei? (Balsai salėje) Balsuojame. Kas pritariate pateiktai darbotvarkei, kuri prasideda balandžio 15 d.?
Toliau pirmininkaus V. Gapšys.
PIRMININKAS (V. GAPŠYS, DPF). Užsiregistravo 76 Seimo nariai, balsavo 76: už – 75, prieš nėra, susilaikė 1. Pritarta. Dar turime keletą minučių iki Vyriausybės valandos.

12.41 val.
Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-237 (pateikimas)

Mes galėtume iš popietinės posėdžio darbotvarkės peržiūrėti bent jau vieną projektą. Tai 2-13 klausimas – Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-237. Dėl Tarptautinės tolerancijos dienos. Ar galėtų pranešėjas V. Juozapaitis pateikti? Kviečiame į tribūną.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Teikiu savo įstatymo projektą dėl Tarptautinės tolerancijos dienos įteisinimo, Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo projektą. Jis yra parengtas atsižvelgiant į rinkėjų bei visuomeninių organizacijų siūlymus ugdyti toleranciją, pakantumą, gebėjimą suprasti kitus. Netolerancija visada egzistavo žmonijos istorijoje, o 1995 m. UNESCO lapkričio 16 dieną paskelbė Tarptautine tolerancijos diena, kuri kas metus minima daugelyje demokratinių šalių.
1995 metai buvo paskelbti Tolerancijos metais. Tais metais valstybės narės priėmė ir Tolerancijos principų deklaraciją. Taigi, tolerancija nėra nei privilegija, nei abejingumas, tai yra pasaulio kultūrų išraiškos formų ir buvimo žmogui būdų įvairovės supratimas, vertinimas ir gerbimas. Tolerancija pripažįsta universalias žmogiškąsias vertybes ir pamatines kitų laisves. Žmonės iš prigimties yra skirtingi, ir tik tolerancija gali užtikrinti mišrių bendruomenių išlikimą kiekviename pasaulio kampelyje.
Aš tikrai esu tikras, kad kolegos supranta, apie ką aš kalbu, ir tikrai ilgai nepasakojęs to teikimo priežasties kviečiu visus balsuoti už. Jeigu yra klausimų, mielai atsakysiu.
PIRMININKAS. Dėkojame pranešėjui. Užsirašė paklausti 7 Seimo nariai. Pirmasis klausia P. Auštrevičius.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, tikrai galima sutikti, kad tolerancija yra vienas iš kertinių požymių apibūdinant atvirą ir demokratišką visuomenę. Ir mes sau galime tik palinkėti kuo greičiau būti būtent tokia visuomene, kuriai būtų taikomas ir tolerantiškos visuomenės apibrėžimas. Bet, kolega, mes esame kaip ir sutarę iš pradžių priimti apskritai Šventinių ir atmintinų dienų įstatymą, įstatymą, apibrėžiantį šventines ir atmintinas dienas, ir jau vėliau galbūt būtų mums lengviau plėsti atmintinų dienų sąrašą, nes matome, kad ir šios dienos posėdyje yra trys pranešimai skirtingomis temomis. Kolega, sakykite, ar jūs nesijausite sutrikęs ar įžeistas, jeigu šiandien nebus pritarta jūsų įstatymo projektui arba siūlymui manant, kad jis galėtų būti…
PIRMININKAS. Laikas.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). …vėlesnėje stadijoje priimtas? (Triukšmas salėje)
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Tikrai asmeniškai aš nebūsiu įžeistas ir tikrai nesureaguosiu, juolab kad tikrai čia, salėje, manau, tolerancija ir nekvepia, nes tikrai didesnė dauguma salės, ko gero, net negirdi, apie ką mes kalbame. Todėl aš ir sakau, kad tas įstatymas turėtų būti priimtas, pakeitimas, ir Tolerancijos dieną bent jau tą lapkričio 16-ąją mes visi išpažintume ir bent turėtume atskaitos tašką, nuo kurio galėtume pasakyti sau, ką gi mes padarėme per tuos praėjusius metus tam, kad vieni kitus geriau pažintume ir gerbtume vieni kitų buvimą šitoje žemėje.
PIRMININKAS. Klausia S. Bucevičius.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Kaip ir dingo mano noras paklausti, nes pranešėjas sako, kad tolerancija ir nekvepia. Aš tolerantiškai elgiausi jūsų atžvilgiu ir klausiausi, bet šiuokart, jeigu sakote, kad nekvepia, tai ir neklausiu.
PIRMININKAS. Klausia M. Zasčiurinskas.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Tikrai tai nebuvo jūsų asmeniui skirta, aš tiesiog fiziškai negirdžiu, ką kalbate, nes triukšmas, neįmanoma. (Triukšmas salėje)
PIRMININKAS. Gerbiamieji Vyriausybės ir Seimo nariai, yra įstatymo projekto pateikimas ir sunku susikalbėti salėje. Klausia M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, Lietuvai siūlote dar vieną atmintiną dieną, kurios pavadinimas yra „tolerancija“. Sakykite, vietoj šito žodžio lietuviškas žodis yra ar ne?
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Yra – kantrybė.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Tai gal pasiūlykite kantrybės dieną? O kodėl tolerancijos?
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Nes tai yra tarptautinis… (Balsai salėje)
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Lietuvai – lietuviškas žodis.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Iš tiesų pakantumas ir kantrybė, gerai, tai yra tos pačios prasmės ir tos pačios reikšmės. Jeigu jūs siūlote pakeisti, kad tai būtų priimta ir tikrai mes išpažintume tą dieną… Svarbiausia yra esmė: jeigu pakantumas, tebūnie pakantumas. Bet aš vis dėlto siūlau „tolerancijos“, nes tai yra tarptautinis terminas ir yra Tarptautinė tolerancijos diena.
PIRMININKAS. Dėkoju. Paklausti nori V. Aleknaitė-Abramikienė.
V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, mes gana daug jau turime atmintinų dienų, ir tai yra tapę tam tikra Seimo rutina, kad nuolatos vis naujos ir naujos, ir naujos atmintinos dienos. Ar jūs esate susipažinęs, kiek Europos valstybių tokią atmintiną dieną turi?
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Dėkoju už klausimą. Bet kuri atmintina diena liudija, kad mes turime atmintį. Ir kuo daugiau mes atminsime, tuo daugiau mes turėsime šansų ateityje. Aš manau, tegu mes būtume ir pirmoji valstybė, įrašiusi tokią atmintiną dieną į savo sąrašą, tai būtų tik garbė mums. Aš nemanau, kad tų valstybių skaičius turėtų būti kliūtimi šitai dienai nepriimti.
PIRMININKAS. Dėkojame. Klausia M. A. Pavilionienė.
M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Labai ačiū. Gerbiamasis kolega, esate Konservatorių partijos narys. Ši partija yra netolerantiška moters teisėms, šeimos formų įvairovei, taip pat socialinėms grupėms. Ar jūs manote, kad jūsų siūlymas pakeis stereotipinį jūsų partijos narių mąstymą? Ačiū.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Labai dėkoju už jūsų provokacinį klausimą, bet aš tiesiog turiu paneigti, kad tai, ką jūs išreiškėte, tai nėra tiesa. Būdamas tos partijos nariu aš neigiu, kad man yra priimtinos tos nevertybės, kurias jūs išvardinote. Jeigu mes kalbame apie kažkokius konkrečius faktus arba konkrečias grupes, apie kurias norėtumėte pasikalbėti, tai mes galėtume tęsti tą diskusiją. Bet tai yra taip pat tolerancijos požymis, nes tik ginče gimsta teisybė.
PIRMININKAS. Dėkojame. Klausia J. Kondrotas.
J. KONDROTAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš gerbiu gerbiamąjį profesorių už iniciatyvą, kad tolerancijos turbūt mums visiems čia trūksta. Ypač labai palaikau, kas buvo gerbiamojo profesoriaus išsakyta – čia, aukščiausiuose Lietuvos parlamento rūmuose, vienas kitam nesame pakankamai tolerantiški. Bet norėčiau gerbiamojo profesoriaus paklausti, ar pakankamai mes skiriame dėmesio vaikų darželiuose, mokyklose, aukštosiose mokyklose, kad vienas kitam būtume tolerantiški?
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Labai dėkoju už jūsų klausimą. Aš tikrai nebaigiau skaityti savo parengtos kalbos, kuri yra aiškinamajame rašte, būtent mano mintis ir yra pirmiausia siūlyti ir tą dieną minėti, ir apskritai dėti daugiau pastangų, kad mūsų švietimo sistemoje, visose grandyse, būtų apie tai įmanomai plačiau kalbama.
PIRMININKAS. Paskutinis klausia R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, aš nesileisiu į diskusijas su ponia M. A. Pavilioniene, kuri tiesiog nekenčia bet kokios normalios šeimos, tai čia yra akivaizdu, tradicinė šeima visą laiką yra jos toks dirgiklis. Bet aš norėjau paklausti iš esmės. Žodis „tolerancija“. Aš suprantu jūsų intencijas, ką į tai jūs norite įdėti, bet pati tolerancija gali kartais būti negatyvi. Jeigu mes toleruojame nusikaltimą, jeigu mes toleruojame kažkokį blogą elgesį, šiuo atveju visuomenė neturėtų toleruoti. Ar nereikėtų čia kažkokio turinio, kad būtų aišku, apie kokią toleranciją ir ką mes kalbame, neįgaliesiems, savo artimam, vienas kito pagarbai. Žodis „tolerancija“ ne visada yra teigiamybė, todėl dažnai terminai būna ir paaiškinami, kas turima omeny.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Labai dėkoju už klausimą ir už atsakymą į klausimą.
PIRMININKAS. Dėkojame, jūs atsakėte į visus Seimo narių klausimus. Ačiū. Už ir prieš. Prieš kalbėti nėra norinčių. Tai gal galime nekalbėti už? Tada ar galime bendru sutarimu po pateikimo?.. (Balsai salėje) Balsuojame.
Prašom. Balsuojame dėl Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-237, dėl Tarptautinės tolerancijos dienos.
Užsiregistravo 81, balsavo 81. Už – 51 Seimo narys, prieš – 6, susilaikė 24. Po pateikimo Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIIP-237 yra pritarta. Siūlomi komitetai: Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas bei Žmogaus teisių komitetas. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Ačiū. Siūloma svarstyti 2013 m. birželio 13 d. Tinka? Ačiū.

12.52 val.
Vyriausybės valanda

Gerbiamieji ministrai, gerbiamasis premjere, prašome užimti jums paskirtą vietą. Pradedame Vyriausybės valandą. Pagal Seimo statutą pirmasis du kartus klausia opozicijos lyderis, prašome, gerbiamasis opozicijos lyderi, teisė jums klausti.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, norėčiau pirmą klausimą paklausti premjero. Gerbiamasis premjere, po šimtadienio, po atostogų ir po visų kelionių aš tikiuosi, kad jums gyvenimas pasidarė gerokai aiškesnis ir jūs turbūt jau pats geriau žinote, kaip toliau labai svarbūs darbai bus įgyvendinami, ir tikrai išvengsite to, kad netaptumėte tuo, kas Lietuvoje kartais vadinama „pažadukų Vyriausybe“. Noriu priminti, kad kai kurie pažadai, pavyzdžiui, iki kovo 15 d. priversti „Nukem“ sutarti dėl Ignalinos atominės elektrinės uždarymo taip ir lieka neįgyvendinti. Bet mano labai konkretus klausimas. Jūs esate sudarę daug įvairių darbo grupių, bet dvi darbo grupės yra turbūt ypač svarbios, tai dėl Energetikos strategijos ir dėl mokesčių pertvarkos. Sakykite, kad čia mes tikrai išgirstume ir būtų užfiksuota, bent jau savaitės tikslumu, kada šių darbo grupių rezultatai bus pateikti platesnei visuomenei, Seimui, taip pat ir jus vertinančiai opozicijai.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimus. Pirmiausia dėl „Nukem“ ir Ignalinos atominės elektrinės uždarymo. Tas, kas buvo suplanuota, tas įvyko. Vyksta peržiūra ekspertų nepriklausomų išvadų ir 95 % jau yra suderinta. Liko tik 5 % ginčytini.
Dėl darbo grupių. Jums linkėjimai nuo jūsų kai kurių bendrakursių, kad buvusiems premjerams šiek tiek reikėtų išmanyti inovacinę vadybą, kad suprastų, kad tam tikri žmonės iš mokslo turi būti pakviesti rengiant tam tikrus svarbius dokumentus.
Antra. Noriu jums pasakyti, kad jūsų valdymo laikotarpiu jūs per 3 mėn. sukūrėte 50 darbo grupių. Mes per 100 dienų sukūrėm 25, bet 13 darbo grupių buvo atnaujintos (jos anksčiau jūsų buvo sukurtos) dėl to, kad reikėjo tam tikrus žmones pakeisti, dėl politinių figūrų. Manau, šiek tiek kurdami tam tikras daineles, paveskite kai kuriems savo žmonėms sukurti poemas, kada jūs kūrėte tas darbo grupes… Čia jūs tikriausiai žinote, apie ką aš kalbu.
Dėl Energetikos strategijos. Taip, ji jau faktiškai yra baigta. Mano kabinete buvo pristatyta. Tai irgi bus parodytas žingsnis, kaip vyriausybės turi dirbti ir teikti strategijas įvairiais pjūviais atlikdamos paskaičiavimus. 70 matematinių modulių buvo pritaikyta. Turėsite galimybę čia susipažinti. Pagal mūsų planą tai turėtų būti pateikta balandžio 25 d. ir tam skirsime tikriausiai beveik pusdienį, visą rytinį posėdį, nes vien strategijos pateikimas užtruks apie 2 val.
O dėl mokesčių, tai reformos arba peržiūros vyksta pagal planą ir manau, kad gegužės pirmomis dienomis pamatysite aiškią viziją. Bet noriu pabrėžti, kad nesamdėme konsultantų ir nė vieno milijono neišleidome. Ačiū.
PIRMININKAS. Jūsų antrasis klausimas.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Ačiū, premjere, kad jūs vis dėlto atsakėte į mano klausimą, nors kažkaip labai susinervinote. O mano klausimas buvo paprastas – tiesiog prašymas pasakyti datas ir tai nebuvo klausimai apie poeziją, kas kokią labiau vertina. Aš tiesiog džiaugiuosi, kad jūs pasakėte datas, kurios, aš tikiuosi, netaps dar vienom pažadukinėmis datomis.
Norėčiau paklausti antrą klausimą kolegos V. P. Andriukaičio, jeigu jam netrukdytų kanceliarijos darbuotojai. Gerbiamasis ministre, mes periodiškai išgirstame iš jūsų lūpų tokių naujienų, kurios sukelia ganėtinai stiprų nerimą didelei daliai Lietuvos žmonių ar sveikatos paslaugas teikiančių, ypač privačių, subjektų. Vakar išgirdome, kad siūlysite savivaldybėms pradėti drausti privačioms pirminėms sveikatos priežiūros įstaigoms kurtis ten, kur jos pačios mano, kad jom tikslinga kurtis. Sakykite, kokių dar ir kada paskelbsite gąsdinančių naujienų?
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Gerbiamasis buvęs premjere, mano nuomone, dabar jūs šešėlinis, nežinau, ar premjeras, bet tikrai jūsų kažkokia šešėlinė pozicija. Vis dėlto kaip buvusiam premjerui, aš manau, kad derėjo įsigilinti į sveikatos apsaugos organizavimo problemas ir pasižiūrėti, kodėl toks netolygus pirminės sveikatos priežiūros įstaigų tinklo išsidėstymas Lietuvoje. Kodėl du trečdaliai Lietuvos gyventojų negali pasidžiaugti, kad jiems prieinamumo, priimtinumo ir tinkamumo standartai yra pasiekiami? Kodėl tokia didžiulė net teritorinė nelygybė pirminės sveikatos priežiūros įstaigų?
Gerbiamasis premjere, turbūt jūs žinote, kad iki 2007 m. visos Lietuvos savivaldybės turėjo teisę nustatyti savo teritorijose sveikatos įstaigų plėtros planus. Tai buvo teisinga teisė. Savivalda, kaip žinote, turi teisę pirminę sveikatos priežiūrą reguliuoti, rengti teritorijų sveikatos planus ir pamėginti taip išdėstyti įstaigas, kad žmonėms nereikėtų važiuoti dešimtis ar dvidešimtis kilometrų, kad patektų pas šeimos daktarą. Noriu priminti gerąją praktiką, kuri Lietuvoje buvo, ir dabar dar kartą noriu pacituoti, kad taip, siūlysime, kad savivaldybės turėtų teisę savo teritorijoje plėtoti sveikatos apsaugos organizavimą. Tuo atveju įstaigos, kurios dirbs su Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetu, turės įsitinklinti, arba įsikurti, pagal savivaldybių parengtus teritorijos plėtros planus. To prašo visos Lietuvos savivaldybės. Nebuvau sutikęs nė vieno mero, pradedant A. Kupčinsku, baigiant kitais, kurie sakytų, kad to nereikia. Tai mane stebina, gerbiamasis premjere, kad jūsų partijos merai remia šią iniciatyvą, o štai jūs, atrodo, kad nė negirdite savo partijos merų ir savo partijos politikų, kurie kaip tik sutinka paremti šią iniciatyvą.
Kas kita, gerbiamasis buvęs premjere, tai privačios įstaigos, kurios nenorės dirbti su Privalomojo sveikatos draudimo fondu ir su sveikatos programomis. Jos kuriasi laisvai. Šitų įstaigų plėtros mes tikrai nereglamentuosime. Todėl tos privačios įstaigos, kurios dirbs komercijos pagrindais ir rinkos sąlygomis, jų įsikūrimo sąlygas reglamentuos tik teisės aktai. Bet iš savivaldybių, patikėkite, kol kas negirdėjau nė iš vieno mero, nepriklausomai nuo to, kuriai partijai jis atstovauja, kad jie staiga sakytų, kad mums to nereikia. Tai galbūt pravers ir jums, praplės ir jūsų akiratį.
PIRMININKAS. Frakcijos vardu klausia D. Kreivys.
D. KREIVYS (TS-LKDF). Gerbiamasis premjere, buvęs „Toksikos“ generalinis direktorius R. Pečiulevičius, nusivylęs Lietuvos teisėsaugos institucijų darbu, kreipėsi į Europos kovos su sukčiavimu tarnybą OLAF prašydamas ištirti pažeidimus, susijusius su ankstesnės, dar iki mūsų, socialdemokratų Vyriausybės laikais… 2008 m., kad agentūra APVA vykdytų konkursą… pasirašyta sutartimi… dėl pavojingų atliekų deginimo įrenginio prie Šiaulių statybos. Kalbu apie „Toksiką“. Panaši padėtis yra susiklosčiusi ir dėl 2005 m. vykdyto konkurso ir pasirašytos sutarties su „Nukem“ dėl Ignalinos atominės elektrinės uždarymo darbų atlikimo. Abiem atvejais rangovai nevykdė savo įsipareigojimų, pastatyti įrenginiai yra netinkami, pasirašytos sutartys nėra palankios mūsų valstybei ir neužtikrina jos interesų gynimo. Ar nenumatote dėl šių atvejų atlikti auditą, kaip darote gana dažnai, ir kreiptis į prokuratūrą, kaip esate žadėjęs daryti dėl kitų energetikos reikalų? Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Pirmiausia norėčiau jus patikslinti dėl kreipimosi į audito kompanijas. Jūs kreipėtės į audito kompanijas, kurios ruošia medžiagą, pavyzdžiui, kaip viešųjų pirkimų procedūras pailginti vos ne iki pusės metų. Jų išvadose yra prirašyta daug biurokratizmo, sakykim, kad būtų skaičiuojamas kiekvienas trintukas, kad dėl kiekvieno trintuko būtų pateikiami dokumentėliai. Mes turime tą informaciją, bet mes kol kas auditą stengiamės atlikti kiek įmanoma panaudodami vidaus auditorius, kurie gauna už tai atlyginimą ir jų kvalifikacija atitinka jų pareigas.
Dėl Šiaulių bendrovės turiu informaciją, bet ji, kiek žinau, iki galo nėra apsvarstyta, bet esu davęs nurodymą, kad teisėsaugos institucijos, kurios gina viešąjį interesą (tai tikriausiai Generalinė prokuratūra), tą projektą įvertintų. Jeigu yra padaryti įstatymų pažeidimai, jie turi būti ištirti, o asmenys, jeigu bus nustatyti kaltieji, turi atsakyti.
Dėl „Nukem“, taip, ir toliau vyksta Energetikos ministerijos darbas. Turiu pasakyti, kad taip pat dirba ir teisėsaugos institucijos. Kai bus galutiniai atsakymai, jie tikrai bus pateikti. Bet nenorėčiau sutikti su ta mintimi, kad tai yra kadaise socialdemokratų valdžios padarytos klaidos. Aš jums galėčiau išvardyti, kiek per ketverius metus buvo daroma, kiek išleista ir koks buvo pasiektas rezultatas.
PIRMININKAS. Liberalų sąjūdžio frakcijos vardu klausia E. Masiulis.
E. MASIULIS (LSF). Perleidžiu.
PIRMININKAS. Matau, kad nori perleisti. Klausia R. Šimašius. Irgi kalbasi telefonu. Dabar gali užduoti klausimą. Tuoj, sekundę, įjungsime mikrofoną. Jūs turbūt neįsidėjęs kortelės. Prie šoninio mikrofono. Prašom.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Turbūt nenuskaito mano kortelės. Norėjau klausti socialinės apsaugos ir darbo ministrės. Arba ne, paklausiu ūkio ministrės. Ponas V. P. Andriukaitis iškėlė tokią mintį, kad trūksta sveikatos įstaigų prieinamumo. Mano klausimas. Ar jūs darysite ką nors panašaus, kad parduotuvių prieinamumas irgi būtų didesnis? Žinokite, kaimo vietovėse kai kur nėra parduotuvių, atvažiuoja autoparduotuvės. Tikrai žemas lygis. Atrodo, kad toje Lietuvoje kažkas negerai. Parduotuvės turėtų būti arti visų žmonių. Ar darysite ką nors, kad būtų reglamentuojama, kad negalima steigti bet kur, bet tik ten, kur nustatė savivaldybė, ar ne? (Balsai salėje)
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Aišku, į humoristinio pobūdžio klausimus turbūt neverta atsakyti. Klausimas netiesiogiai adresuojamas V. P. Andriukaičiui, tai aš jam jį ir perleidžiu.
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Gerbiamasis Šimašiau, jūs išties paklausėte labai svarbaus klausimo. Gaila, bet jums, kaip teisininkui, reikėtų skaityti Sveikatos sistemos įstatymo reikalavimus. Patarčiau perskaityti 1 dalį. Reikėtų suprasti, kad tiek mokykloms, tiek vaikų darželiams, tiek sveikatos įstaigoms, tiek vaistinėms visoje Europos Sąjungoje taikomi specifiniai reikalavimai. Bet kadangi jūs atstovaujate Laisvosios rinkos institutui, jūs turbūt žinote patarlę – kokia gegutė, tokia giesmė. Čia lietuvių kalbos išmintis. Šiuo atveju turbūt apie Laisvosios rinkos instituto ideologiją negalime diskutuoti, nes gegučių giesmės Lietuvoje niekaip nereglamentuojamos.
PIRMININKAS. Dėkojame. Klausia P. Gylys. Ruošiasi ponas P. Urbšys.
P. GYLYS (DKF). Klausimas ponui premjerui. Kiek žinau, socialdemokratams svarbiausia yra žmogus. Klausimas toks: ar visi yra Lietuvos žmonės, ar yra lygesnių žmonių, geresnių, blogesnių? Aš noriu paklausti, ką Lietuvos valstybė (Vyriausybė) yra padariusi, kad išsiaiškintų tikrąją padėtį, kokiomis sąlygomis gyvena Garliavos mergaitė? Labai lengva skelbti šūkius, bet aš matau, kad ir šitai Vyriausybei labai sunku juos realizuoti. Kada visuomenė žinos, kokios jos realios gyvenimo sąlygos, ar iš tikrųjų jos nėra drastiškai blogesnės, negu buvo pas senelius?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Aš supratau, kad tai yra jūsų žodinis klausimas man, aš šitą jūsų žodinį klausimą raštu perduosiu Generalinei prokuratūrai ir pateiksiu jums atsakymą. Šiandien aš tikrai… (Balsai salėje) Ir mane patį domina. Tikriausiai ir aš turėsiu išsamesnę informaciją ir jums ją pateiksiu nenurodant vietovės, kur ji gyvena.
PIRMININKAS. Klausia Seimo narys P. Urbšys. Ruošiasi Seimo narys E. Šablinskas.
P. URBŠYS (MSNG). Gerbiamasis premjere, šiuo metu Finansų ministerijos viceministras A. Vitkauskas turi problemų su teisėsauga dėl motinos namo stogo. Įtariama, jog stogą nemokamai dengė nuteistieji iš Pravieniškių įkalinimo įstaigos, o pati danga buvo pirkta už valdiškus pinigus. Tai galėjo vykti dėl viceministro ir Pravieniškių valstybinės įmonės vadovo asmeninės pažinties. Ar nemanote, kad jūs, kaip Vyriausybės vadovas, kuris deklaruoja Vyriausybės skaidrumą, turėtumėte inicijuoti tokį viceministro politinės atsakomybės klausimo svarstymą?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Taip, aš buvau susitikęs su Specialiųjų tyrimų tarnybos vadovu ir paklausiau, ar jam yra pareikšti kaltinimai. Tuo metu jis pasakė, kad kaltinimai jam asmeniškai dar nėra pareikšti. Jis kol kas buvo apklaustas kaip liudininkas, bet jeigu bus pareikšti kaltinimai, jis informuos mane ir tada bus priimti sprendimai.
PIRMININKAS. Dėkojame. Klausia Seimo narys E. Šablinskas, ruošiasi S. Bucevičius, Darbo partijos frakcija. Nebėra. Ir Socialdemokratų frakcijos vardu, žiūrime, ar yra kas nors užsirašęs. Niekas daugiau iš socialdemokratų nenori klausti. Klausia S. Bucevičius. Ruošiasi A. Mazuronis.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Kaip Kaimo reikalų komiteto pirmininkas, matyt, ne apie kaimą šiandien, ministre, kalbėsime. Ačiū jums, kad atvykote. Aš noriu paklausti socialinės apsaugos ir darbo ministrės. Gerbiamoji ministre, kiek žinau, jums truputėlį žinoma ta situacija, matyt, visose apygardose ir visų galvos skausmas yra vaikų popamokinio ugdymo centrai. Žinote, koks jų finansavimas, koks yra lėšų poreikis ir kaip lėšos yra skirstomos. Prašau pasakyti, ar teisinga ir naudinga ministerijai kelti įtampą tiems visiems centrams? Pavyzdys, pinigų lėšos, mes žinome, kiek turime ministerijoje, bet praktika yra tokia, kad kiekvienais metais jie turi rašyti programas ir t. t., po to gauti pinigus. Akmenės rajone atsitiko taip, kad ne į tą eilutę įrašė vieną iš nereikšmingų punktų, ir tas centras absoliučiai negauna finansavimo. Sakykite, jūsų nuomone, gerbiamoji ministre, ar tai yra teisinga, sąžininga, ar nevertėtų iš esamų pinigų nei mažiau, nei daugiau paskirstyti, kiek mes turime tų popamokinių ir t. t., kurie rūpinasi mūsų vaikučiais, socialiniais vaikučiais, dar kartą, kad būtų jiems užtikrintas finansavimas penkmetį, dešimtmetį ir t. t.?
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū, gerbiamasis Seimo nary. Iš tiesų noriu pasakyti, kad mes tikrai esame už dienos centrus, už vieną iš labai patrauklių vaikams popamokinio užimtumo formų. Šiems metams buvo pateiktos 222 paraiškos, 171 paraiška laimėjo. Aš su jumis sutinku, kad galbūt formalumai, kurie yra reikalingi pateikti projektui, turi būti iš tiesų išpildyti bet kokiu atveju, negalima daryti nuolaidų.
Dėl to, ką jūs sakote, kad tęstinumas turėtų būti. Anksčiau tos dienų centrų programos buvo finansuojamos trejus metus, kaip tik tas periodas baigėsi. Ir šie metai galbūt tokie sudėtingesni, kad buvo naujasis periodas, galbūt šiek tiek užtruko ir dėl to, kad keitėsi valdžia, ne viskas taip iš karto paprasta. Bet reikėtų žinoti, kad 90 % yra finansuojama būtent iš šitų lėšų ir 10 % prisideda savivaldybės. Aš manau, tą laikotarpį, kai dar nepasirašytos tos sutartys, savivaldybės iš tiesų gali pagelbėti.
Dar norėčiau pasakyti, kad 35 paraiškos tikrai visiškai neatitiko tų reikalavimų. Šešios paraiškos, kurios dar yra, iš dalies neatitiko su tam tikrais mažais papildymais paraiškų. Norėčiau jus patikinti, kad mes iš tiesų ieškosime galimybių, kaip patenkinti ir kitas paraiškas, nes mes puikiai suprantame, kad dienos centrai yra labai svarbūs savivaldybėse, seniūnijose, ir jų poreikis yra tikrai didelis.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia A. Mazuronis. Ruošiasi R. Tamašunienė.
A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Aš norėčiau paklausti irgi socialinių reikalų ir darbo ministrės. Gerbiamoji ministre, na, niekam, matyt, nėra paslaptis, jog skaidrus, racionalus ir protingas valstybės lėšų panaudojimas tikrai nebuvo buvusios Vyriausybės prioritetas. Jūsų vadovaujamos ministerijos buvę vadovai iš tiesų buvusio Darbo biržos vadovo atleidimo atveju pasielgė itin nekompetentingai ir net nusikalstamai nekompetentingai, kas galų gale visiems mokesčių mokėtojams atsiėjo beveik trečdalį milijono litų. Valstybės kontrolė davė labai aiškias rekomendacijas ir įpareigojimą ministerijai išsiieškoti tą sumą iš atsakingų asmenų. Kaip jums sekasi įgyvendinti tuos Valstybės kontrolės nurodymus? Arba dar paprasčiau suformuluosiu klausimą: kaip jums sekasi išieškoti beveik trečdalį milijono litų, išplaukusių iš nekompetentingo pono R. J. Dagio veiklos?
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajam Seimo nariui už klausimą. Iš tiesų Valstybės kontrolė kreipėsi į prokuratūrą, ir prokuratūra analizavo šią problemą. Noriu pasakyti, kad, mano žiniomis, prokuratūra pasakė, kad viešojo intereso kaip ir negina. Toliau ministerija kol kas jokių veiksmų nesiima.
PIRMININKAS. Klausia R. Tamašunienė. Ruošiasi K. Kuzminskas.
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Ačiū. Mano klausimas būtų vidaus reikalų ministrui. Kadangi nėra finansų ministro, tai galbūt ir premjerui. Klausimas dėl gyventojų apskaitos duomenų tvarkymo ir jų panaudojimo formuojant paskui valstybės ir savivaldybių biudžetą. Yra nusistovėjusi tokia tvarka, kad Gyventojų registro tarnybai yra pavesta funkcija vadovauti gyventojų registrui, jį valdyti ir tvarkyti. Šiuos duomenis Gyventojų registro tarnybai teikia įstaigos, vykdančios gyvenamosios vietos deklaravimo funkcijas, šiuo atveju konkrečiai seniūnijos.
Taip pat Gyventojų registro tarnyba organizuoja ir užtikrina gyventojų registro sąveiką su kitais registrais. O Lietuvos statistikos departamentas dalyvauja formuojant valstybės politiką finansų ministrui pavestoje statistikos valdymo srityje ir ją įgyvendina. Klausimas yra toks, kad gyventojų registro ir Lietuvos statistikos departamento duomenys visiškai nesutampa. Ir savivaldybės mato didelius skirtumus – tūkstančiais gyventojų. Klausimas būtų toks: kodėl skiriasi gyventojų registro ir Lietuvos statistikos departamento duomenys?
Antras dalykas. Kodėl formuojant valstybės biudžetą ir savivaldybių biudžetus, Finansų rodiklių patvirtinimo įstatymas rengiamas remiantis Lietuvos statistikos departamento duomenimis, o ne gyventojų registro, kuris tiesiogiai ir nuolat vykdo tą funkciją, ir jų apskaita yra tikslesnė? Toks klausimas.
D. A. BARAKAUSKAS. Taip, jūsų klausimas tikrai labai platus, tikrai tai, ką jūs sakote, yra tiesa. Aš negaliu atsakyti dėl Statistikos departamento, kodėl tie duomenys skiriasi. Mano turima informacija, registro, kurį tvarko Vidaus reikalų ministerija, yra teisingi duomenys. Šiuo metu kaip tik Vyriausybėje yra diskutuojama, kaip sutvarkyti registrų sistemą. Yra sudaryta darbo grupė, yra diskutuojama su Teisingumo ministerija, ir bus padarytos pertvarkos, kad šitie dalykai būtų sureguliuoti.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Atsakant į jūsų klausimą ir pratęsiant vidaus reikalų ministro išsakytas mintis, visa informacinė duomenų bazė per tam tikrą laikotarpį turi atitekti vienai institucijai, ir visa informacinė duomenų bazė bus centralizuota. Taip pagerins sąlygas žmonėms prieiti prie informacijos, gaunant įvairiausias pažymas.
Dėl savivaldybių biudžetų pajamų nustatymo metodikos, įstatymų taikymo, tai tikrai reikėtų pasižiūrėti. Aš dabar negalėčiau tiksliai atsakyti, ar nėra parašyta įstatyme, kad vadovaujasi Lietuvos statistikos departamento teikiama informacija. Nes Finansų ministerija nuolat bendradarbiauja su Statistikos departamentu, gaudama iš jų informaciją, skaičiuodama visus makroekonominius rodiklius ir formuodama fiskalinę politiką. Taip pat Lietuvos statistikos departamentas teikia informaciją tiesiogiai Eurostatui. Aš manau, tuo pagrindu ir vadovaujamasi, kad ir formuojant savivaldybių biudžetus ta informacija būtų imama iš Statistikos departamento. Bet į jūsų pastabas tikrai mes atsižvelgsime ir įsigilinsime.
PIRMININKAS. Klausia K. Kuzminskas. Ruošiasi E. Masiulis, jeigu užduos klausimą.
K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Aš aplinkos apsaugos ministro norėčiau paklausti, o gal ir premjeras papildys, nes čia aktualu visiems miestams, didiesiems miestams dėl teritorijos priežiūros prie daugiabučių namų mokesčio. Aš konkrečiai galbūt paminėsiu tai, ką man pateikė Kauno 37 gyventojai. Čia rašoma, kad savivaldybės įpareigojimu „City Service“ rinko teritorijos priežiūros mokestį iš daugiabučių namų. Namas priskirtos teritorijos neturi ir t. t. Kaip žinote, teismas pripažino, kad tai buvo neteisėtas rinkimas. Šiuo metu ir toliau spaudžiami gyventojai, kad jie sumokėtų kaip skolą atitinkamai nesumokėję, nes žmonės ir toliau nemokėjo po teismo sprendimo nuo 2008 metų. Toliau terorizuojami, todėl žmonės ir prašo manęs, kur jiems kreiptis, ką jiems daryti toliau, kaip jiems ieškoti teisybės, kad nereikėtų kreiptis į teismus? Ačiū.
V. MAZURONIS (TTF). Labai ačiū. Pirmiausia aš paprašyčiau jūsų tų žmonių, dėl ko jūs konkrečiai paklausėte, gal man permeskite adresą, konkrečius duomenis ir panašiai. Iš to, ką aš išgirdau, kolega, klausydamas dabar jūsų, aš manyčiau, kad čia ne visai mūsų ministerijai klausimas, o savivaldybei. Aš manau, kad savivaldybė nustatė ten tuos mokesčius, nes mes, ministerija, gal aš ko nors iki galo nežinau, bet, man atrodo, čia niekuo dėta. Bet nepaisydamas to, jeigu jūs man persiųsite tą konkrečią medžiagą, aš pabandysiu išsiaiškinti, su specialistais pažiūrėsime, užduosime konkrečius klausimus savivaldybei (kiek suprantu, šiuo atveju Kauno), kokiu pagrindu ir panašiai, atsakysime ir jums, ir tiems gyventojams.
PIRMININKAS. Klausia E. Masiulis. Ruošiasi V. Matulevičius.
E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis premjere, iš tiesų vakar labai įdėmiai sekėme viešas žinias iš valdančiosios daugumos koalicijos posėdžio. Tikrai pirmiausia noriu pasveikinti su ryžtingu apsisprendimu dėl galimybės Lietuvoje pirmiausia žvalgyti galimas skalūnines dujas, o išsiaiškinus jas galbūt ateityje ir išgauti, tačiau ne mažiau laiko valdančioji koalicija vakar, kaip suprantu, paskyrė vieno viceministro kandidatūrai. Užsienio reikalų ministras ponas L. Linkevičius atsisakė skirti į viceministro pareigas Darbo partijos deleguotą kandidatą, tačiau buvo garantuota, kad jūs vis tiek surasite šitam žmogui vietą. Gal galite, premjere, pasakyti, kodėl šis žmogus netinka dirbti užsienio reikalų ministro pavaduotoju, tačiau jis tiks dirbti kokios nors kitos ministerijos viceministru?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą ir dėkoju už palinkėjimus. Bet iš to ilgo stebėjimo vis dėlto turite ne visą informaciją. Turiu pasakyti, šiuo klausimu vyko labai trumpas pokalbis, manau, gal 2–3 minutes. Kita informacija, kurią jūs gavote, irgi yra neteisinga, kad tam žmogui bus ieškomos kitos ministerijos.
Dėl kompetencijos man būtų visiškai nekorektiška kalbėti apie šį žmogų, nes aš jo nepažįstu. Jeigu jūs užsienio reikalų ministrui suformuluosite klausimą, jis gal ir atsakys.
PIRMININKAS. Jeigu tą patį klausimą, tiktai papildysit.
E. MASIULIS (LSF). Ačiū. Tada iš tikrųjų užsienio reikalų ministrui, nes jau premjeras užsiminė. Kokie motyvai buvo, kad užsienio reikalų ministrui netiko šita kandidatūra ir kur planuojate šitą žmogų pasiųsti?
L. A. LINKEVIČIUS. Jeigu žmogus netinka į viceministrus, nebūtinai reikia jį pasiųsti. Šiaip jis tinka dirbti Užsienio reikalų ministerijoje ir su ta pozicija, kurią jis užima, labai sėkmingai susitvarko. Tiesiog yra labai paprasta taisyklė, kad ne visi asmenys, kurie dirba Užsienio reikalų ministerijoje, gali būti viceministrais, kaip ir kitose ministerijose. Tik tiek. O kvalifikuotas darbuotojas eina savo pareigas, tikrai nieko blogo šiuo atveju apie jį negaliu pasakyti.
PIRMININKAS. Klausia V. Matulevičius. Ruošiasi R. Baškienė.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Norėtųsi pasveikinti teisingumo ministrą, inicijavusį labai prasmingą ir svarbią diskusiją dėl Lietuvos rinkimų sistemos reformos, ir palinkėti, kad jis neleistų, kad ši diskusija būtų bendražygių užgesinta. Tačiau mano klausimas būtų iš kitos srities. Mūsų šalies teisėsauga padarė milžinišką darbą demaskuodama analogų neturinčią kontrabandininkų grupuotę, tačiau medicinos ekspertai, išlaikomi valstybės, šios grupuotės vadeivą padarė nepakaltinamą. Kitaip sakant, psichikos ligoniu. Ar Vyriausybė rengiasi ko nors imtis, kad iš biudžeto apmokami pareigūnai neveiktų prieš valstybę ir po to, po tokių žingsnių, neliktų eiti savo pareigų? Ir ką reikėtų daryti, kad ši tarnyba nevirstų dar viena niekam neatskaitinga tarnyba valstybėje? Ačiū.
J. BERNATONIS (LSDPF). Visų pirma noriu padėkoti už jūsų palaikymą dėl Seimo rinkimų įstatymo pataisų ir padėkoti už klausimą, kurį jūs uždavėte. Tačiau aš prašysiu, kad galbūt mane šiek tiek papildytų sveikatos apsaugos ministras, nes Teismo psichiatrijos tyrimo tarnyba yra būtent jų institucijos pavaldumo, galbūt jis tą dalyką geriau, konkrečiai žino, nes aš su ta byla nesu asmeniškai susipažinęs.
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Gerbiamasis Seimo nary, galėčiau pasakyti, jog Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos pirmosios ekspertizės buvo vertinamos kritiškai. Dabar yra suformuota nauja komisija. Tiesa, vienas komisijos formavimo principas buvo teismo užginčytas, nes norėjome įvesti papildomai ekspertų iš akademinių sluoksnių, bet vis dėlto įstatymas nustato griežtas taisykles, kad turi būti iš paskelbto ekspertų sąrašo atrenkami ekspertai. Mes dabar performavome naujai ekspertų sąrašą, o šios tarnybos vadovas yra padavęs pareiškimą atsistatydinti.
PIRMININKAS. Klausia R. Baškienė. Ruošiasi A. Dumbrava.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Norėčiau klausti socialinės apsaugos ir darbo ministrės. Gerbiamoji ministre, šalia siūlymų padėti ilgalaikiams bedarbiams, sutramdyti piktnaudžiaujančius pašalpomis viešojoje erdvėje nuskambėjo informacija, kad gyventojams, kurie nesutiks renovuoti namų, bus netaikoma kompensacija už šildymą. Tai iš tikrųjų sukėlė nemažų abejonių ir nerimo mažas pajamas gaunančių žmonių. Manau, iš tikrųjų prioritetas turėtų būti teikiamas informacijai pateikti, žmonėms įtikinti, bet ne sankcijoms taikyti. Kaip yra iš tikrųjų?
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajai Seimo narei už klausimą. Iš tiesų mes tikrai nemanome ir neketiname skriausti žmonių, kurie turi tam tikrų problemų ir naudoja tą socialinę pašalpą, tačiau kokius nors sprendimus, kokius nors nedidelius žingsnelius reikia daryti galvojant apie mūsų būstų modernizavimą. Aš tikrai nemanau, kad bus didelė skriauda, kad po vienų metų bus kompensacija už šildymą sumažinama 50 %. Bet, be abejonės, kiekvieną pasiūlymą, kurį jūs pateiksite, mes apsvarstysime, įvertinsime. Aš tikrai sutinku su jumis, kad labai dažnai žiniasklaida pateikia ne visą informaciją ir ne tuo pjūviu, kuriuo tikrai reikėtų pateikti. Todėl aš tikrai noriu jus patikinti, kad ministerija tikrai dės visas pastangas, kad visi Lietuvos piliečiai, kurie gauna pašalpas, gautų tą teisingą informaciją, kad ji juos pasiektų ir jokių visuomenėje nebūtų įtampų, kad kiekvienas jaustųsi saugus. To įstatymo pagrindinis tikslas iš tiesų yra suaktyvinti tuos žmones, kurie ilgą laiką yra priklausomi nuo socialinės paramos. Mes turime galvoti, nes ir šiandien sprendžiame užimtumo klausimus, mes turime ir privalome padėti žmonėms integruotis į darbo rinką, turime padėti suvokti, kad jie socialiai saugūs jausis tada, kada jie turės darbą. Iš tiesų manau, kad mes einame teisingu keliu, bet apie informavimą tikrai sakau, kad jo labai dažnai nepakanka. Ačiū.
PIRMININKAS. Klausia A. Dumbrava. Ruošiasi D. Petrošius.
A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Norėčiau paklausti užsienio reikalų ministro. Gerbiamasis ministre, tikrai žinau jūsų užimtumą, būtent turite daug darbų pirmininkavimo Europos Sąjungai klausimais, tačiau noriu dėl kitos mūsų sienos – dėl rytinės sienos kai kurių dalykų pasakyti. Dar 2010 m. buvo pasirašyta Lietuvos Respublikos Prezidentės ir Baltarusijos Prezidento sutartis dėl bevizio režimo 50 km zonoje nuo sienos kirtimo vienų ir kitų gyventojų, iš vienos ir iš kitos pusės. Latviai tą įgyvendino, lenkai, kiek žinau, taip pat. Latviai jau geri metai, gal pusantrų. Pas mus nematyti jokių žingsnių. Prašom pasakyti, ar imamasi kokių žingsnių, kada mes galėsime išdalyti leidimus gyventojams pasieniuose, kad jie galėtų kirsti ir kultūriškai bendrauti su kaimynine šalimi? Ačiū.
L. A. LINKEVIČIUS. Ačiū už jūsų klausimą. Iš tiesų galbūt jus pasiekia netiksli informacija. Kai jūs teigiate, kad latviai atliko visus darbus, o mes neatlikome nieko, tai šiek tiek netikslu, nes mes viską atlikome. Aš tą galiu patvirtinti, tikiuosi, kad jeigu galėtumėte paklausti kolegų Baltarusijoje, ką turbūt sudėtinga padaryti, bet jie irgi turėtų tą patvirtinti, nes kai dar dirbau ambasadoriumi Minske, tiesa, neilgai, keturis mėnesius, kiekviename savo susitikime klausdavau Baltarusijos atstovų, kodėl jie delsia įgyvendinti susitarimą, kurio kaip ir viskas įgyvendinta. Man nebuvo pasakyta, kad yra kažkokių rimtų priežasčių. Tiesiog buvo žadama, kad artimiausiu metu visa tai bus padaryta ir trūksta kažkokių formalumų. Dar kartą klausiau, gal trūksta ko nors iš Lietuvos pusės, taip pat nebuvo atsakyta, kad ko nors trūksta. Taigi galiu jus ir visus kitus patikinti, kad Lietuva atliko visus reikiamus darbus, visas procedūras ir mes tam esame pasiruošę. Neneigia to ir Baltarusijos pusė, tačiau, deja, tas laikas yra užtrukęs ir nevyksta.
Jūs teisus, kad su Latvija tas procesas pradėtas, su Lenkija, deja, irgi nevyksta. Kaip kartais būna, susitarimai yra, tačiau labai ilgai trunka, kol jie įsigalioja. Tikiuosi, kad pažadai iš Baltarusijos pusės bus įgyvendinti ir tas jūsų minėtas labai svarbus susitarimas taip pat bus įgyvendintas, nes mes tiesiog manome, kad jis labai svarbus ir politiškai, ir praktiškai, kad žmonės kuo daugiau galėtų keliauti, galėtų lankyti gimines. Tai irgi aktualu, nes yra pasienio ruožas. Todėl laukim ir tikėkimės konstruktyvaus požiūrio iš kaimynų.
PIRMININKAS. Klausia D. Petrošius. Ruošiasi K. Starkevičius.
D. PETROŠIUS (LSDPF). Ačiū. Analogiškas klausimas užsienio reikalų ministrui. O kaip su Kaliningrado sritimi? Kiek žinau, šis klausimas buvo šiek tiek paminėtas per susitikimą su D. Medvedevu. Gal galėtumėte pakomentuoti?
L. A. LINKEVIČIUS. Su D. Medvedevu aš nedalyvavau, Ministras Pirmininkas dalyvavo, gal galėtų pasakyti, jeigu turėtų ką pasakyti. Dėl bendro dialogo su Rusija, tai čia irgi noriu pasakyti, kad čia vyksta ne tiek Lietuvos ir Rusijos dialogas, kiek Europos Sąjungos ir Rusijos dialogas. Manau, vyksta labai konstruktyviai, visi geranoriškai nori pažangos, ir yra priimtas toks vadinamasis bendrų žingsnių planas, kur viena ir kita pusė turi atlikti tam tikrus darbus tam, kad tai būtų galima įgyvendinti, nes vis tiek reikia įvertinti įvairias, na, gal ne saugumo požiūriu, grėsmes, bet pabėgėliai, migracija, įvairūs srautai, tai turi būti. Vis dėlto šalys turi būti įsitikinusios, kad mes iš esmės nepabloginsime situacijos tuo sienų atvėrimu. Tačiau visi nusiteikę geranoriškai, viena vertus. O kita vertus, procesas trunka tikrai netrumpai.
Dar noriu priminti jums tokį dalyką, kad ne tik Rusija derasi dėl vizų režimo palengvinimo. Yra Rytų partnerystės programa, žinote, kad Lietuva taip pat ten vaidina aktyvų vaidmenį. Šalys, kurios yra Rytų partnerystės dalyvės, taip pat intensyviai derasi dėl vizų režimo palengvinimo. Mes manome, kad neturi būti kažkokių išimčių ar kažkokių lengvatų kam nors. Jeigu vieni derasi, tai ir kiti turi derėtis, ir vieni, ir kiti turi atlikti namų darbus. Požiūris tikrai yra geranoriškas, tačiau manau, kad teisingai, kad požiūris yra ir principingas. Mes papildomai taip pat dar deramės dėl palengvinto režimo galimybės pasienio zonoje. Mes turime patirties su Kaliningrado sritimi dėl keleivių tranzito, kurio dešimtmetį švęsime šiais metais. Tikrai veikia gana sklandžiai. Dabar pasienio ruože tikimės susitarimų, kurie palengvins gyvenančių Lietuvos teritorijoje, sakykim, tam tikroje zonoje ir visoje Kaliningrado srityje keliones. Tie susitarimai tikrai užima laiko, ne todėl, kad būtų dirbtinai vilkinama, bet todėl, kad visa tai reikia tikrai preciziškai pamatuoti ir po to reikės įgyvendinti.
Dar kartą sakau, noriu patikinti, kad mes tikrai konstruktyviai dalyvaujame tiek dvišaliame su Rusija, tiek ir Europos Sąjungos su Rusija dialoge.
PIRMININKAS. Klausia K. Starkevičius. Ruošiasi G. Steponavičius.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Laba diena. Mano klausimas bus premjerui. Kai kartu su energetikos ministru viešėjote pas mus frakcijoje, buvo pateikta tokia gera viltis, kad bus sukurta energetikos strategijos darbo grupė ir jinai pateiks pasirašyti tarp partijų projektą dėl energetikos strategijos. Tačiau dabar viskas nutilo, nei kalbų, nei darbų. Kada pakviesite pasirašyti tą bendrą sutarimą tarp visų partijų?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Darbų daug ir, pakartosiu, balandžio 25 d. planuojame Seime pristatyti Lietuvos energetikos strategiją, kartu bus pristatytas dokumentas, kuris jau yra parengtas prieš mėnesį laiko, ir pakviesime visas partijas po juo pasirašyti.
PIRMININKAS. Klausia G. Steponavičius. Ruošiasi L. Balsys.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Mano klausimas sveikatos apsaugos ministrui V. P. Andriukaičiui. Gerbiamasis ministre, prieš dvi savaites jūs labai aukšta nata, paklausus jūsų kolegų Seimo narių apie mažėjantį sveikatos apsaugos finansavimą, šiais metais siūlėte kartu apsilankyti ir atrasti bent vieną sveikatos įstaigą, kuriai būtų sumažintas finansavimas. Šiandien jau yra aišku, kad vidutiniškai 11 % yra mažinamas per ligonių kasas ligoninių finansavimas. Norėčiau paklausti jūsų, galbūt jūs atrastumėte įstaigą ir norėtumėte drauge aplankyti ligoninę, kuriai nėra mažinamas finansavimas?
Antras klausimas. Gerbiamasis kolega Vyteni, gal galėtumėte rišliai, skaičiais parodyti, kaip gali vidutiniškai 11 % mažėti sveikatos įstaigų finansavimas, kai šiais metais Privalomojo sveikatos draudimo fondas didėja 136 mln. Lt?
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Gerbiamasis Gintarai Steponavičiau, man atrodo, kad jūsų 11 % yra susiję su tam tikrais skaičiavimų kažkokiais netolygumais, nesupratimais. Štai mano rankose Valstybinės ligonių kasos šios dienos pranešimas. Būtų malonu, kad jūs, užduodamas klausimą, su juo susipažintumėte. Dabar jums pacituosiu, kad jums būtų tiksliau. Oficialus Valstybinės ligonių kasos pranešimas: „Valstybinė ligonių kasa atkreipia dėmesį į tai, kad šių metų sutartys su gydymo įstaigomis pirmajam pusmečiui pasirašomos tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir pernai, siekiant užtikrinti iki šiol pasiektą sveikatos priežiūros paslaugų vartojimo lygį, nemažinti finansavimo ir paslaugų išlaidas kompensuoti pagal šiuo metu galiojančių bazinių kainų balo vertę, t. y. 0,89 Lt. Tam, kad antrąjį šių metų pusmetį būtų išlaikytas toks pat lygis, prašoma Vyriausybės leisti pasinaudoti Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rezervo lėšomis. Antrajam pusmečiui reikėtų 145 mln. iš Rezervo fondo.“ Gerbiamasis Steponavičiau, 145 mln. iš Rezervo fondo, žinant, kad fondas yra 4 mlrd. 100 mln., jums paprastas namų darbas. Suskaičiuokite, kiek tai yra procentų. Jeigu su matematika prastai, tuomet kreipkitės, mudu abudu paskaičiuosime.
Dabar antras dalykas. Išties pirmojo pusmečio rezultatai šiandien yra suvesti į lentelę. Prašyčiau jais pasinaudoti. Be to, vakar po pietų 17 val. buvome susitikę su daugelio ligoninių vadovų taryba, Gydytojų vadovų sąjungos taryba, ten diskutavome konkrečią sutarčių pasirašymo eigą. Aš labai norėčiau, gerbiamasis Steponavičiau, jums pasiūlyti skleisti tikslią informaciją, o neužsiimti gandais, nes tai iš tiesų kaip buvusiam švietimo ir mokslo ministrui šiek tiek ir nesolidu. O gal su matematika prastai? Nežinau. Bet čia jums, kaip buvusiam ministrui, tuomet reikėtų savo spragas likviduoti.
PIRMININKAS. Klausia L. Balsys. Ruošiasi R. Žemaitaitis.
L. BALSYS (MSNG). Gerbiamasis premjere, apsispręsdamas nestabdyti skalūnų dujų konkurso, jūs atvirai stojate ne Lietuvos žmonių, ne bendruomenių, o „Chevrono“, stambiojo naftos kapitalo interesų pusėn. Aš norėjau paklausti, kokių tolimesnių veiksmų galima tikėtis iš jūsų ir jūsų Vyriausybės, garantuojant „Chevrono“ teisę eiti į žmonių pievas, laukus ir įgyvendinti savo teisę žvalgyti ir išgauti Lietuvos gelmių turtus? Ar jūs pasitelksite kokias jėgos struktūras, antstolius, galbūt net ir kariuomenę, ar laikysitės Orhuso konvencijos, kaip Lietuva numato, yra įsipareigojusi jai? Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamasis, mes atstovaujame Lietuvos žmonėms, bet ne „Chevronui“. Ir jums norėčiau pasakyti, kad vakar irgi priimant šitą sprendimą buvo aiškiai pasakyta: prieš žmones niekas nebus daroma. Tam ir reikalingas dar papildomas poveikio aplinkai vertinimas, nes mes, kaip valstybė, jeigu kalbame apie žmones, verčiame juos mokėti už gamtines dujas perkant iš vieno monopolisto, kai jų kaina yra tikriausiai virš 550 Jungtinių Amerikos Valstijų dolerių. Jums galėčiau pateikti pavyzdžius. Visiškai neseniai lankiausi kai kuriose šalyse, kur kaina už tokį patį dujų kiekį yra tik 100 dolerių. Tai ar mes ieškome alternatyvų ir norime padėti žmonėms penkis kartus sumažinti bendroje šilumos gamybos kainoje atskirą dedamąją dalį, kuri sudaro vos ne 80 % galutinės pardavimo kainos?
PIRMININKAS. Klausia R. Žemaitaitis. Ruošiasi V. M. Čigriejienė.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Norėjau vidaus reikalų ministro paklausti, bet nėra. Tai krašto apsaugos ministrui noriu klausimą. Dabar kyla konfliktas su Šiaurės Korėja, ten planuojama ruoštis karui. Buvusi Vyriausybė į bet kokį konfliktą, tarptautinį konfliktą siųsdavo (arba bent jau norėdavo siųsti) vienus ar kitus karius. Ir klausimas, ko mes ten siųsdavome ir ko mes patys kišdavomės į tą konfliktą. Ar nėra pas jus svarstoma, ar gal kokia informacija yra atėjusi, jeigu kiltų karas tarp Šiaurės Korėjos, Pietų Amerikos, ką Lietuva toje vietoje darytų? (Balsai salėje) Nes mes kariaujame su visais.
J. OLEKAS (LSDPF). Labai ačiū, gerbiamasis kolega. Iš tikrųjų Lietuva, kaip aktyvi kolektyvinės gynybos narė, dalyvauja įvairiose tarptautinėse misijose, dalyvauja, mano nuomone, labai sėkmingai. Mes padedame toms šalims, kuriose yra įtampa, arba buvo įtampa, sakykime, Kosove, kitose Balkanų valstybėse, kur dalyvaujant NATO valstybių karinėms pajėgoms, tarp jų ir Lietuvos kariams ir civiliams, iš tikrųjų pasiekta taika ir šiandien žmonės gali kurti, leisti vaikus į mokyklą. Kuria savo sveikatos apsaugą ir gyvena.
Analogiška situacija yra ir Afganistane, kur dėl tarptautinių pajėgų dalyvavimo ir Lietuvos dalyvavimo operacijose ženkliai padidėjo galimybė vaikams lankyti mokyklas. Pavyzdžiui, Talibano režimo laikais Afganistane mokyklas lankė apie 1 mln. moksleivių, šiandien lanko beveik 8 mln., tarp jų trečdalis yra mergaitės. Tai Talibano laikais buvo iš viso draudžiama. Mes matome labai aiškią pažangą, matome išsiplėtojusį sveikatos įstaigų tinklą, pailgėjusią gyvenimo trukmę ir kitus dalykus.
Taigi Lietuva, kaip ir kitos Aljanso narės, žiūri ir stebi situaciją, situaciją, kuri iš tikrųjų yra nerami, kelianti susirūpinimą. Jūs turbūt žinote, kad net Jungtinės Amerikos Valstijos perdislokuoja tam tikrą savo gynybinių pajėgumų dalį iš Europos, kad užtikrintų saugumą, ir aš manau, kad tai yra teisinga. Taigi, mes atidžiai stebėsime, kas darosi. Jeigu kartais kiltų kokia nors situacija, kurią reikėtų svarstyti, ar reikia prisijungti Aljanso pajėgoms, mes tame svarstyme dalyvautume ir, be abejo, informuotume Seimo narius, nes tokia yra mūsų įstatymų leidyba, kad mes kiekvienai naujai operacijai, dalyvavimui naujoje operacijoje turime gauti Seimo mandatą. Šiuo metu mes tokio mandato dėl Šiaurės Korėjos nesikreipėme. Mes dalyvaujame kitose operacijose, tiek NATO, tiek Europos Sąjungos, ir manau, kad sėkmingai. Ir kai kurie Seimo nariai turės artimiausioje ateityje galimybę taip pat įsitikinti dėl to mūsų dalyvavimo. Ačiū.
PIRMININKAS. Turėtų klausti V. M. Čigriejienė, bet jos nėra salėje. Paskutinis – R. J. Dagys, ir baigiame klausimus.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Jurgį praleidote, bet tai nesvarbu. Mano klausimas būtų… Nematau finansų ministro, tada socialinių reikalų ministrei, nes jos srityje įrašyta konkreti priemonė, kuri skamba maždaug taip: apmokestinti socialinio draudimo mokesčiais kitas pajamas. Gal ir premjeras pakomentuotų, kas turėta omeny, kokios kitos pajamos? Nes socialinio draudimo mokestis mokamas nuo labai konkrečių darbinių pajamų. O kas čia bus? Dividendai, palūkanos banke, pelno mokestis ar kažkoks naujas mokestis? Nes čia kažkoks naujadaras, kas čia turėta omeny, kokios čia kitos pajamos bus socialinio draudimo mokesčiu apmokestintos?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Artimiausiu metu pateiksime mokesčių peržiūrą, gal ne reformą. Jeigu Socialinės apsaugos ir darbo ministerija įrašė tokią nuostatą, gal ji plačiau ir pakomentuotų. Bet šiandien nenoriu plačiai komentuoti, nes dar politiniu lygiu nėra aptarta, bet jau visas darbas tos komisijos, kuri peržiūrėjo visą mokesčių sistemą, yra užbaigtas.
PIRMININKAS. Dėkojame Vyriausybės nariams. Baigiame Vyriausybės valandą. Dėl vedimo tvarkos. Prašom. R. Juknevičienė.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Vyriausybės nariai, aš noriu kreiptis dėl Ekonomikos komiteto pirmininko visiškos nekompetencijos. Aš suprantu, kad Seimo nariai laisvi kalbėti, ką nori, iš šios tribūnos. Tačiau toks aukštas pareigūnas kaip Ekonomikos komiteto pirmininkas paskleidė žinią, o tai yra vieša vieta, kad buvusi Vyriausybė siuntė karius, kur tik galėjo. Tai aš noriu informuoti poną R. Žemaitaitį, kad buvusi Vyriausybė išvedė karius iš Kosovo, buvusi Vyriausybė priėmė sprendimą išvesti karius nuo šių metų pabaigos iš Goro provincijos. O karius į Afganistaną įvedė mums visiems, Seimui, pritariant socialdemokratų Vyriausybė. Todėl kalbėti tokių visiškų vėjų ir taip nepasiruošus, manau, kad tokio garbingo komiteto aukštam pareigūnui tikrai nereikėtų.
PIRMININKAS. Dėkojame už pastabas. Rytinis posėdis baigtas. (Gongas)
