LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 101
STENOGRAMA

2013 m. lapkričio 19 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkė L. GRAUŽINIENĖ
ir Seimo Pirmininko pavaduotojas K. KOMSKIS

     PIRMININKAS (K. KOMSKIS, TTF). Dar kartą laba diena. Skelbiu Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. lapkričio 19 d. vakarinio posėdžio pradžią. (Gongas)
    Prašom registruotis, kolegos. Užsiregistravo 70 Seimo narių.

15.01 val.
    Generalinio prokuroro Dariaus Valio ir Valstybės saugumo departamento direktoriaus Gedimino Grinos atsakymai į Seimo narių 2013 m. lapkričio 14 d. raštu pateiktus klausimus

    2-1 klausimas - Generalinio prokuroro Dariaus Valio ir Valstybės saugumo departamento direktoriaus Gedimino Grinos atsakymai į Seimo narių 2013 m. lapkričio 14 d. raštu pateiktus klausimus (pagal Seimo statuto 209 str.) Į tribūną kviečiame generalinį prokurorą D. Valį, kuriam yra skiriama iki 15 min. laiko atsakyti į pateiktus klausimus. Po to, kolegos, atsakys Valstybės saugumo departamento direktorius G. Grina ir po to bus skiriamas laikas klausti. Prašom.
     D. VALYS. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, atsakydamas į man pateiktus klausimus, išsamų atsakymą galiu pateikti dėl trečiojo. Klausiama, kodėl neišvykau į komandiruotę praėjusios savaitės ketvirtadienį? Dėl Lietuvos pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai Lietuvos prokuratūra kartu su Eurojustu organizavo strateginį seminarą, kuris turėjo vykti Hagoje, ir įvyko ketvirtadienį, penktadienį, o aš turėjau, kaip buvo numatyta, vykti ketvirtadienį ir pasakyti kaip Lietuvai atstovaujantis asmuo sveikinamąją atidarymo kalbą seminaro dalyviams. Turėjau išskristi iš Vilniaus 6.50 val. Ir šiek tiek po 7.00 val. man buvo pranešta, kad skrydis neįvyks, jis atšauktas. Buvo pasiūlytos alternatyvos, kuriomis naudojantis Amsterdamas būtų pasiektas apie 17.00 val. vakare, todėl jų buvo atsisakyta. Susisiekiau su kelionių agentūra, pasiteiravau, kokios yra galimybės nuvykti anksčiau. Pasiūlymai vėl buvo panašūs. Susisiekus su Lietuvos nacionaliniu nariu Eurojuste, buvo nuspręsta, kad man vykti, esant tokioms aplinkybėms, yra netikslinga, todėl grįžau į darbovietę, panaikinau įsakymą dėl mano komandiruotės ir grįžau į darbą. Niekas man nedarė įtakos priimti tokį sprendimą. Nėra abejonių, kad toks sprendimas buvo nulemtas objektyvių aplinkybių - dėl lėktuvo gedimo ir skrydžio atšaukimo.
    Kiti klausimai tikriausiai turėtų būti užduodami arba ne man, arba jie yra susiję su ikiteisminio tyrimo duomenimis. Aš daugiau, ko gero, atsakyti negalėčiau.
     PIRMININKAS. Ačiū generaliniam prokurorui. Paskui atsakysite į klausimus, truputį vėliau, kai pakalbės Valstybės saugumo departamento direktorius. Prašom prisėsti ir galėsite atsakyti jau paskui sėdėdamas. Prašom direktorių G. Griną.
     G. GRINA. Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, aš, kaip VSD direktorius, taip pat gavau grupės Seimo narių septynis klausimus, į kuriuos galėčiau atsakyti taip.
    Dėl pirmojo klausimo galėčiau tik tiek atsakyti, kad žinau tiek, kiek yra spaudoje. Nieko daugiau negalėčiau pakomentuoti.
    Apie antrą klausimą nieko nežinau.
    Apie trečią klausimą nieko nežinau.
    Ketvirtas, penktas, šeštas ir septintas klausimai - irgi faktiškai nieko nežinau ir plius yra ikiteisminio tyrimo medžiaga. Negalėčiau nieko komentuoti. Deja, galiu tiktai tiek trumpai atsakyti. Nebent turėtumėte klausimų.
     PIRMININKAS. Ačiū direktoriui. Prašom sėsti.
    Kolegos, noriu priminti, kad pirmiausia klausimus užduoda Seimo nariai, kurie uždavė klausimus, t. y. iš tų, kurie pasirašė, užsirašiusių klausti pirmasis klausia V. Vasiliauskas. Po to yra V. Gailius, P. Urbšys ir V. Kamblevičius. Prašom iš karto prieš klausiant konkrečiai pasakyti, kurio klausiate - ar prokuroro, ar saugumo direktoriaus. Prašom klausti. Pirmasis klausia V. Vasiliauskas.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, pone pirmininke. Aš paklausiu iš eilės abiejų. Pirmojo klausiu gerbiamojo generalinio prokuroro. Gerbiamasis prokurore, jūs visai Lietuvai pranešėte džiugią naujieną, kad jau nustatėte tą žmogų, kuris nutekino informaciją. Pagal įstatymą jūs nedelsdamas turėjote kreiptis į įstaigos vadovą to paslapties subjekto, kad jam būtų atimta teisė dirbti su slapta informacija. Ar jau kreipėtės į įstaigos vadovą?
    Taip pat, pone prokurore, gal galėtumėte pasakyti, kieno nurodymu ikiteisminiam tyrimui vadovaujantis prokuroras G. Ivanauskas kreipėsi į Valstybinių paslapčių apsaugos koordinacinę komisiją dėl pažymos žymos pagrįstumo? Čia bus jums klausimas.
    Klausimas Valstybės saugumo departamento generaliniam direktoriui G. Grinai. Gal galėtumėte, pone Grina, pasakyti, ar Valstybės saugumo departamento pareigūnai pateikė pažymą Prezidento vyriausiajai patarėjai D. Ulbinaitei? Ačiū už atsakymą.
     D. VALYS. Noriu pasakyti, kad prokuroras, organizuojantis ikiteisminį tyrimą, kreipėsi į Paslapčių apsaugos koordinavimo komisiją siekdamas įvertinti, ar pažyma su grifu "slaptai" tokiu lygiu įvertinta pagrįstai. Noriu atkreipti dėmesį... Čia buvo paklausta, kieno nurodymu. Tai iki išeinant pranešimui dėl asmens nustatymo, tikrai buvo dauguma nuomonių, kad netgi ikiteisminis tyrimas pradėtas nepagrįstai neįvertinus tos aplinkybės. Kai pasirodė informacija apie naujas nustatytas aplinkybes, kurias prokuroras, manė, galima paskelbti viešai, tada kardinaliai keitėsi netgi tų pačių politikų nuomonė, kad tų dalykų nustatyti nereikia. (Balsai salėje) Priminkit. Taip. Čia irgi ketvirtadienio informacijoje prokuroras, organizuojantis ikiteisminį tyrimą, viešai tai atskleidė, kad yra kreiptasi į paslapčių apsaugos subjektus prašant įvertinti galimybę tam tikriems asmenims dirbti su slapta informacija.
     PIRMININKAS. Prašom direktorių G. Griną.
     G. GRINA. Ačiū. Labai konkretus klausimas. Deja, vėlgi dėl ikiteisminio tyrimo aš negaliu į jį atsakyti.
     PIRMININKAS. Klausia V. Gailius.
     V. GAILIUS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Pone Valy, žinodamas elementarius baudžiamojo proceso principus ir taisykles, pagal kurias renkami įrodymai, ir mes visi iš viešo pranešimo matėme, kad sprendimas kreiptis į Paslapčių apsaugos koordinavimo komisiją išėjo iš Generalinės prokuratūros vadovybės... Taigi, kas tai yra? Specialisto išvados, užduotis atlikti specialisto tyrimą ir gauti išvadą? Ar jūs suprantate, kad tai yra institucija, koordinuojanti ir sprendžianti ginčus tarp paslapčių subjektų, tai nėra ekspertinė įstaiga, kuriai galima pavesti atlikti ekspertinį tyrimą ar gauti specialisto išvadą? Tas sprendimas savaime suponuoja mintį, kad jis yra specialiai tam, kad būtų galima vilkinti ir nereikšti įtarimo asmenims, nors jūs praeitą ketvirtadienį jau pareiškėte, kad yra nustatyti įtariamieji asmenys, tačiau jiems nepareikšti įtarimai. Ar aš teisus?
     D. VALYS. Kaip dažnai užduodamas klausimą jūs konstatuojate tam tikras aplinkybes. Šiuo atveju pasakėte, kad vadovybės sprendimu buvo kreiptasi į Paslapčių apsaugos koordinavimo komisiją. Deja, jūs prieštaraujate tam, ką aš pasakiau prieš tai, kad tai buvo ikiteisminį tyrimą organizuojančio prokuroro sprendimas. Be abejo, mes čia nekalbame apie ekspertizės išvadas, specialisto išvadas. Tai tiesiog yra kreipimasis informacijos.
    O dėl įtarimo pareiškimo ar nepareiškimo tikrai negaliu sutikti su garbaus šioje salėje sėdinčio politiko nuomone, kad pirma įtarimai, o po to renkami įkalčiai. Tikrai taip nėra. Pirma reikia surinkti visus duomenis, reikalingus įvertinti ir kvalifikuoti atitinkamą veiką, ir tik tada priimamas sprendimas dėl įtarimo pareiškimo arba ne.
     PIRMININKAS. Klausia P. Urbšys.
     P. URBŠYS (MSNG). Klausimas Valstybės saugumo departamento vadovui. Spalio 31 d. Valstybės saugumo departamentas išplatino informaciją apie tai, kad kreipėsi į Generalinę prokuratūrą dėl galimo neteisėtos informacijos skleidimo požymių. Kaip aš supratau, jūs taip įvertinote, kad buvo padaryta žala. Todėl aš noriu jūsų paklausti, ar jūs, kaip Valstybės saugumo departamento vadovas, tebemanote, kad neteisėtas informacijos atskleidimas padarė žalą mūsų valstybei, konkrečiai jūsų institucijai?
    Antras klausimas. Ar tie asmenys, kurie susiję su neteisėtu informacijos skleidimu, galės toliau eiti savo pareigas?
     PIRMININKAS. Kolegos, aš norėčiau, kad užduotumėte po vieną klausimą arba generaliniam prokurorui, arba Valstybės saugumo departamento vadovui. Po vieną klausimą.
     P. URBŠYS (MSNG). Antras klausimas buvo adresuotas generaliniam prokurorui.
     PIRMININKAS. Ačiū. Supratome. Klausimai abiem pateikti. Prašome, atsako direktorius G. Grina.
     G. GRINA. Ačiū už klausimą. Dėl spalio 31 d. kreipimosi į prokuratūrą. Taip, kadangi toks faktas buvo paskleistas viešojoje erdvėje, tai pirmas veiksmas, ką mes turėjome padaryti pagal tą faktą, tiesiog kreiptis į prokuratūrą ištirti galimą, pabrėžiu, galimą... taip mes ir buvome parašę, nes negalima nieko sakyti, kol nėra ištirta. Būtent toks tyrimas ir buvo.
    Dabar dėl žalos. Aš dabar nenorėčiau spekuliuoti dėl žalos atlyginimo, nes tai gali kaip nors paveikti ikiteisminį tyrimą. Tiek galėčiau atsakyti.
     PIRMININKAS. P. Urbšys dar truputį papildys, nes, kaip supratau, truputį ne to klausė. Prašau.
     P. URBŠYS (MSNG). Atsiprašau, gerbiamasis vadove, aš nekalbėjau apie žalos atlyginimą, aš klausiu jūsų asmeniškai kaip Valstybės saugumo departamento vadovo, ar jūs manote, kad tos informacijos nutekinimas padarė žalą valstybei? Čia nekalbama apie jokį ikiteisminį tyrimą. Pats informacijos nutekinimo faktas žalingas valstybei ar ne?
     PIRMININKAS. Ar supratome dabar klausimą?
     G. GRINA. Taip.
     PIRMININKAS. Prašom atsakyti.
     G. GRINA. Į labai aiškų klausimą labai aiškiai atsakau: tokių dalykų vertinimas nėra viešas dalykas. Tai vienas dalykas.
    Kitas dalykas. Kaip ir minėjau, tai tikrai gali daryti įtaką ikiteisminiam tyrimui.
     PIRMININKAS. Ačiū. Supratom.
    Klausia V. Kamblevičius. (Balsai salėje) Prokuroras dar neatsakė. Faktiškai atsakė, kiek supratau. Prokurore, prašom, trumpas klausimas buvo ir jums skirtas.
     D. VALYS. Šiek tiek pakartosiu, kad ikiteisminį tyrimą organizuojantis prokuroras kreipiasi į atitinkamus paslapčių subjektus atlikti, kaip ir numato Valstybės ir tarnybos paslapčių įstatymo 45 straipsnio 6 dalis, vidaus patikrinimą dėl galimo informacijos nutekėjimo. Taigi yra tokia užduotis ar toks pavedimas iš prokuroro pusės, prašant prokurorą informuoti apie rezultatus. Užduotas klausimas, ar gali atitinkamas asmuo eiti pareigas? Tikrai čia ne prokuroro klausimas, manau, o darbdavio, ir tikriausiai jis turėtų būti keliamas, kai bus žinoma daugiau aplinkybių.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Klausimas Valstybės saugumo departamento direktoriui. Ši istorija sukelia didžiulį visuomenės susidomėjimą. Ar nemanote, kad reikėtų ne slėpti, o daugiau informuoti visuomenę apie atliekamą tyrimą? Galbūt tuomet pasisektų bent šiek tiek padidinti žmonių pasitikėjimą teisėsaugos institucijomis, o ne dar labiau jį smukdyti?
     PIRMININKAS. Prašau.
     G. GRINA. Ačiū už klausimą. Bet aš nieko negaliu nei slėpti, nei neslėpti dėl tyrimo, nes jo nevykdau. Daugiau nežinau, ką čia galėčiau pasakyti.
     PIRMININKAS. Klausia P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Žinote...
     PIRMININKAS. Prašome pasakyti, kam užduosite klausimą.
     P. GRAŽULIS (TTF). Generaliniam prokurorui ir gerbiamajam saugumo vadovui G. Grinai.
    Mane kaip Seimo narį ir kaip politiką toks mūsų valstybės aukščiausių pareigūnų neatsakinėjimas į klausimus, o tik kalbėjimas su žiniasklaida, šokiruoja, reiškia didžiulį akibrokštą ir nesiskaitymą su Seimu.
     PIRMININKAS. Prašome užduoti klausimą.
     P. GRAŽULIS (TTF). Mano klausimas. Gerbiamasis generalinis prokurore, gerbiamasis Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto... generalinis direktoriau, ar jūs manote, kad normalu teisinėje valstybėje panaudoti jėgos struktūras, kurias skiria ir atleidžia pareigūnas, susidoroti su kitais politiniais savo oponentais, taip pat įtraukti jas į artėjančių prezidento rinkimų kovą? Jūs galite neatsakyti, bet mes savo nuomonę turime.
     PIRMININKAS. Petrai, užduodate klausimą!
    Prašau atsakyti. Ar turite kokį komentarą, generalinis prokurore ir direktoriau? Faktiškai neturite? Turite. Prašau.
     G. GRINA. Galėčiau pakomentuoti. Kaip jau minėjau, apie tyrimą aš nieko negaliu komentuoti, nes jo nevykdau ir negaliu niekaip daryti įtaką.
    Dėl atitinkamų vadovų informavimo. Mes informuojame visus valstybės vadovus apie tą informaciją, kurią mes surenkame. Čia nėra jokia išimtis.
     PIRMININKAS. Klausia opozicijos lyderis A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš gal noriu saugumo vadovo paklausti. Kolegos Seimo nariai klausinėja tik apie vadinamąjį nutekinimą, tačiau niekas kažkodėl neklausia apie tos pažymos, kuri buvo paviešinta, turinį. Mane iš tikrųjų kaip tik šis aspektas labiau jaudina ir domina, nes toje informacijoje, kuri buvo paviešinta, skelbiama, kad tūlas ponas V. Smirnovas, Kremliaus administracijos specialiosios tarnybos, taip supraskime, darbui su tokiomis šalimis kaip Lietuva ir kartu Rusijos saugumo agentas, Lietuvoje yra ne vieną kartą lankęsis ir bendravęs su partijomis ir politikais ir kartu, matyt, planavęs tam tikrus veiksmus ruošiantis prezidento rinkimams.
    Sakykite, iš tos nervingos kai kurių politikų ir partijų reakcijos, kokią matome, ar jūs galėtumėte labai aiškiai atsakyti į mano paprastą klausimą: ar yra Seime politikų ir partijų, kurie yra bendravę su ponu V. Smirnovu? Ir ar yra Seime partijų, kurios, jūsų manymu, galėtų būti naudojamos kaip įrankis toliau planuojamuose įvairiuose informaciniuose karuose, ypač artėjant prezidento rinkimams?
     PIRMININKAS. Prašau, direktoriau.
     G. GRINA. Atsakymas labai paprastas. Aš to viešai negaliu komentuoti. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Klausia P. Gylys. (Balsai salėje) Po to, Eligijau, nes taip jau išėjo.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Aš turiu po vieną klausimą abiem. Tiesa, vilties nedaug, kad gausiu atsakymus. Pirmas klausimas prokurorui D. Valiui. Ar jis pritaria tam, kad Seimo narių domėjimasis šia istorija yra kišimasis į ikiteisminį tyrimą? Visgi jūs esate teisininkas ir galėtumėte tai kvalifikuoti.
    O Valstybės saugumo departamento direktoriui po jo atsakymų (aš užsirašiau) - nieko nežinau, nieko nežinau, nieko nežinau - klausimas: o ką žinote? (Juokas salėje)
     PIRMININKAS. Generalinis prokuroras. Prašom.
     D. VALYS. Kiek galiu, atsakau į visus klausimus, susijusius su minėtu ikiteisminiu tyrimu. Tačiau norėčiau atkreipti dėmesį į mūsų prokuratūros lapkričio 14 d. viešą pranešimą, kuriame yra atspindima ikiteisminį tyrimą organizuojančio prokuroro nuomonė. Būtent šiame pranešime prokuroras akcentuoja, kad siekiant užtikrinti visų proceso dalyvių, dalyvaujančių asmenų nekaltumo prezumpciją, negali būti atskleista detalesnė informacija, nei teikiama šiuo metu viešai, nes tai gali pakenkti ikiteisminio tyrimo sėkmei. Kiek aš galiu atskleisti duomenis, tai man nubrėžė ribas ikiteisminį tyrimą organizuojantis prokuroras, ir aš, laikydamasis tų ribų, pagal galimybes atsakinėju.
     PIRMININKAS. Saugumo replika. Prašom, ponas G. Grina.
     G. GRINA. Irgi ačiū už klausimą. Kadangi klausimas buvo, ko aš nežinau ar žinau, tai galiu pasakyti labai aiškiai, ko aš nežinau. Kaip ir buvo užduoti klausimai, tai aš nežinau, kada valstybės vadovė kviečiasi kokį vadovą. Šito aš nežinau, niekas man apie tai neraportuoja. Kitas dalykas, aš taip pat nežinau, ką valstybės vadovė kitiems vadovams nurodinėja. Taip galėčiau trumpai atsakyti.
     PIRMININKAS. Klausia E. Masiulis, Liberalų frakcijos seniūnas. Prašom. Tuoj pat įjungsime. Kažkas, matyt, nenori, kad paklaustumėte. Jeigu neišeis, gausite ateiti prie šoninio. Palaukite dar minutę. Prašom, įjungta.
     E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Klausimą norėčiau užduoti generaliniam prokurorui.
    Gerbiamasis prokurore, aš su jumis visiškai sutinku, kad reikšti įtarimus galimam įtariamajam galima tik tada, jeigu yra surinkta pakankamai įrodymų ir įkalčių. Tačiau kyla klausimas, kam tada praeitą savaitę, ketvirtadienį, reikėjo daryti spaudos konferenciją ir informuoti visuomenę apie tai, kad įtariamieji yra nustatyti? Iš šios dienos atsakymų aš suprantu, kad įtariamieji dar nėra nustatyti. Tai kaip čia iš tikrųjų yra?
    Kitas dalykas, kaip jūs, kaip generalinis prokuroras, vertintumėte specialiųjų tyrimų tarnybų procesinius veiksmus žurnalistų atžvilgiu? Ar jie iš tikrųjų buvo proporcingi, siekiant nustatyti įtariamuosius, ir kaip prognozuotumėte pagal laiką, kada konkrečiai turėtų šitas ikiteisminis tyrimas būti baigtas ir pagaliau būtų priimti vienokie ar kitokie sprendimai?
     PIRMININKAS. Prašom. Atsakys generalinis prokuroras.
     D. VALYS. Minėta informacija praėjusią savaitę buvo pateikta ikiteisminį tyrimą organizuojančio prokuroro, galima pasakyti... Negaliu pasakyti, kiek iniciatyva. Tai tiesiog buvo jo žinia visuomenei, kurią jis galėjo tą dieną atskleisti. Tame pranešime tikrai nėra žodžio "įtariamieji" ar panašiai, nes įtarimai šiuo momentu tikrai nėra niekam pareikšti. Apie tai irgi, beje, yra rašoma, kad įtarimai niekam nepareikšti.
    Dėl adekvatumo, kaip teisėsauga veikia. Čia reikėtų sulaukti aukštesniojo prokuroro vertinimo, kiek pavaldus prokuroras veikė teisėtai, kiek parinko adekvačias priemones, organizuodamas ikiteisminį tyrimą. Reikia sulaukti šio patikrinimo išvadų. Ir dar vienas momentas, labai svarbus, - kad yra kreiptasi į aukštesnįjį teismą, į Vilniaus apygardos teismą, dėl kratos ir žurnalisto įpareigojimo atskleisti informacijos šaltinį pagrįstumo. Todėl aukštesniojo teismo sprendimas, atsakant į jūsų klausimą, be abejo, labai svarbus. (Balsai salėje) Čia sunku prognozuoti, kalbant apie prokurorų darbo laiką. Kažkokių terminų vertinti prokurorui nėra, bet manau, kad ir prokurorui svarbu, kaip teismas vertina tas aplinkybes. Taigi negaliu pasakyti, kada teismas duos atsakymus į pateiktus skundus.
     PIRMININKAS. Klausia J. Sabatauskas.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Klausimas būtų generaliniam prokurorui.
    Praeitą savaitę prokuratūra paskelbė, kad nustatytas asmuo, kuris nutekino slaptą informaciją, bet po to nevyko jokie kiti žingsniai, kas turėtų būti daroma pagal Baudžiamojo proceso kodeksą, tai yra niekam nepareikšti įtarimai. Aš tai nebūčiau buvęs toks drąsus kaip prokurorai, kurie tai paskelbė, nes tai reikštų paskelbimą nuosprendžio, kuriuo nustatoma kaltė asmens, kuris nutekino tą slaptą informaciją, pagal Baudžiamojo kodekso 124 arba 125 straipsnį, o čia netgi nepareikšti įtarimai. Gerbiamasis prokurore, kaip čia taip yra?
     PIRMININKAS. Prašom.
     D. VALYS. Be abejo, turiu savo nuomonę, kuri panaši į jūsų, bet nenorėčiau leistis į detales, kol aukštesnysis prokuroras neįvertino kad ir jūsų minėtų aplinkybių. Tikrai nenoriu daryti spaudimo aukštesniajam prokurorui pateikiant išvadą.
     PIRMININKAS. Klausia L. Dmitrijeva. Gal kortelė blogai įdėta, pažiūrėkite.
     L. DMITRIJEVA (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Aš klausimą turiu ponui G. Grinai. Pone Grina, Lietuvos rusų bendruomenei, Lietuvos rusų sąjungos nariams ir mūsų Seimo opozicijai labai kelia nerimą paskleista žinia, kad Lietuvos rusų sąjungos nariai susiję su Kremliumi. Kas, kada ten važiavo, nežinant partijos tarybai? Ar galite tai patvirtinti arba paneigti? Labai norėtųsi išgirsti jūsų kokį nors atsakymą, o ne tai, kad negaliu. Ačiū.
     PIRMININKAS. Prašom.
     G. GRINA. Ačiū už klausimą. Labai paprastai galiu atsakyti: ši veikla nėra viešai komentuojama. Ačiū.
     PIRMININKAS. Klausia A. Mazuronis.
     A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Gerbiamasis prokurore, ar aš teisingai suprantu... Grynai techninis teisinis klausimas. Ar aš teisingai suprantu, kad šiandien prokurorai nereiškia įtarimų vien todėl, kad nėra aišku, kaip kvalifikuoti padarytą nusižengimą, nes jūs kreipėtės į Paslapčių apsaugos koordinavimo komisiją, kuri, anot jūsų, gali tarnauti kaip ekspertinė organizacija, ką ponas V. Gailius minėjo, ar institucija ir kuri gali pateikti atsakymą, kokia gi informacija vis dėlto - slapta, riboto naudojimo ar su kokiu kitu grifu - buvo paviešinta? Sakykite, jeigu atsitiks taip, kad po jūsų kreipimosi ta komisija vis dėlto pasakys, kad paskelbta informacija buvo su žemesniu grifu negu grifas, kuris tą dieną, kai buvo paviešinta, buvo uždėtas, ar kvalifikacija keisis padaryto nusižengimo, ar bus kvalifikuojama vis dėlto kaip slaptos informacijos paviešinimas?
     D. VALYS. Tikrai nenorėčiau atsakyti už ikiteisminį tyrimą organizuojantį prokurorą. Būtent jis spręstų tą klausimą, gavęs papildomus duomenis, kaip atitinkamą veiką kvalifikuoti.
     PIRMININKAS. Klausia K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Matyt, skirtingai nuo daugelio kitų, aš noriu pasakyti, kad nors ir buvo paviešinta informacija, kuri galbūt buvo su grifu "slaptai", bet aš manau, kad tokia informacija neturėjo būti su grifu "slaptai". Tai štai mano ir būtų klausimas, ar iš tikrųjų nepadarėte klaidos (VSD vadovui skiriu klausimą), kai ta informacija apie poveikį viešajai nuomonei, apie galimą poveikį rinkimams ir rinkimų tiek į Seimą, tiek Prezidento rinkimų procesams yra padaroma slapta? Nes tik kai informacija pasidaro vieša, ji įgauna jėgą, gali paveikti visuomenę, gali tokiam piktavališkam veikimui, nukreiptam prieš valstybę, atsirasti pasipriešinimas. Tai ar nereikia peržiūrėti jums tos sistemos, kad tokia informacija būtų galimai vieša ir galimai ateityje tokių klaidų nepasitaikytų, ir galimai daugiau žinotume apie visokius smirnovus, partijų lyderių ar atstovų instruktažus Kremliuje ir panašiai. Man irgi įdomu, ką dabar V. Uspaskichas veikia Kremliuje ar kur nors kitur, nežinau kur.
     PIRMININKAS. Prašom, direktoriau.
     G. GRINA. Ačiū už klausimą. Pradėdamas aš irgi galėčiau pasakyti kaip pilietis, kad man irgi būtų labai įdomu, kas kur ką daro arba kokia nors veikla, prieš valstybę nukreipta. Bet čia mes susiduriame su kitu klausimu. Kiekviena valstybė, suvereni valstybė, turi žvalgybos institucijas.
    Pagrindinė žvalgybos institucijų funkcija - iš principo veikti slaptais metodais, nes žvalgybos institucijos tikslas nėra skaityti laikraščius arba internetą, tą gali daryti kitos institucijos, nes tai valstybei yra brangiai kainuojantis malonumas. Vadinasi, bet kokie įrankiai, bet kokios priemonės, metodai natūraliai yra slepiami. Kiekviena žvalgybos institucija, saugodama valstybės turtą, slepia visus įrankius ir priemones. Kiek ko išviešinti, tai čia yra labai delikatus dalykas, ir aš galėčiau su jumis iš dalies sutikti, kad čia yra ką pasvarstyti ir įstatymų plotme, kadangi dabartiniai paslapčių įstatymai labai aiškiai apibrėžia, kas, kaip ir kada yra įslaptinama. Čia kažkokios saviveiklai ar variacijoms nelabai lieka vietos. Tiesą pasakius, mes jau porą kartų bandome pralaužti šiuos ledus darydami savo viešas ataskaitas. Pavyzdžiui, mano manymu, paskutinė ataskaita buvo geresnė negu priešpaskutinė, tiksliau, pirmoji ataskaita. Čia tikrai yra kur dirbti, mes tiesiog dabar esame ten, kur esame. Toks būtų atsakymas.
     PIRMININKAS. Klausia R. Juknevičienė. Prašom.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Mano klausimas būtų VSD direktoriui. Pradžioje keletas komentarų. Mano giliu įsitikinimu, BNS pranešimas ne tik kad nepadarė žalos valstybei, bet atvirkščiai - galbūt išprovokuos mūsų diskusijas, kaip turėtų visuomenė žinoti daugiau, kas iš tikrųjų vyksta su mūsų saugumu, ir kaip kaimyninės valstybės prezidento struktūros siekia daryti įtaką Lietuvos Prezidento rinkimams. Labai gerai, kad šiandien žinome, kaip ponas V. Tomaševskis Kremliuje konsultavosi dėl bendradarbiavimo su "Rusų aljansu". Jis iki šiol nepaneigė to, atsakymo negavau.
    Aš noriu jūsų paklausti to, kuo jūs baigėte, kad einame tolyn, ir noriu siūlyti drąsiai eiti pirmyn. Ir Estijos atitinkama tarnyba neseniai paskelbė (šiek tiek kitokiomis aplinkybėmis), bet vis dėlto pakvietė žmones, turėjusius ryšių su panašiais žmonėmis, kurie dabar yra skelbiami BNS informacijoje, ateiti, prisipažinti ir parodyti savo kontaktus. Ar jūs esate sulaukę žmonių, politologų, žurnalistų, politikų, kurie galbūt netyčia, nežinodami kontaktavo su panašiais į Rusijos saugumo agentus žmonėmis ir jums prisipažino? Galbūt reikia paskatinti žmones tai daryti, pranešti, kur jiems kreiptis. Bijau, kad dalis ir Seimo narių net nesuvokia su kokiais nors smirnovais pabendravę, kad jie bendrauja su agentais. Žmonės nežino, nemoka atpažinti bruožų žmonių, kurie daro žalą jau mūsų valstybei. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Prašom, direktoriau, atsakyti.
     G. GRINA. Atsakymas gal būtų toks. Gal pradėsiu nuo pabaigos. (Balsai salėje) Dėl pranešimo. Viešoje ataskaitoje mes specialiai įdėjome tokį mažą paragrafėlį, kuriame kaip tik raginame piliečius informuoti Valstybės saugumo departamentą apie įtartinas veikas valstybei. Mano didelei nuostabai iš to perspėjimo buvo labai pasityčiota. Tai tiesiog irgi penas pamąstymui.
    Kitas dalykas, kas priima sprendimą. Čia buvo paminėtas Estijos atvejis. Aš puikiai žinau, kad Estijoje tie dalykai yra sprendžiami politiniu lygiu. Politiniu lygiu yra sprendžiama, kur, ką ir kada viešinti, kadangi žvalgybos institucija negali iki galo žinoti, kokie ir kur yra valstybės interesai ir ar bus pakenkta, ar nebus. Kitas dalykas, Valstybės saugumo departamentas nėra politinių sprendimų priėmėjas, nes priešingu atveju mes vėl nusirisime į valstybę valstybėje. Mes turime politinius vadovus ir politiniai vadovai nusprendžia, kada ir kur, ką reikėtų viešinti. Tai toks būtų atsakymas.
     PIRMININKAS. Prokurore, ar turite ką pridurti? Ne, neturite. Klausia E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Pirmiausia iš karto galiu pasakyti, kad kai kurie tiems žinybų vadovams užduodami klausimai net 006 kabinete nebūna pateikiami atvirai dėl tam tikrų priežasčių, todėl šiandien ir čia ne viską galime išgirsti. Aš pagal pateiktų klausimų sąrašą - Nr. 3. Ar Respublikos Prezidentė nurodė generaliniam prokurorui D. Valiui sugrįžti į darbą, atšaukti komandiruotę ir t. t.? Esmė, kad mano "žvalgyba" pranešė galimai teisingą informaciją, kurią ir VSD turi, kad gerbiamasis prokuroras stovėjo eilėje ir būtų išskridęs, kad ir kaip blogai tą rytą dirbo A. Zuoko "Air Lituanica", kas norėjo išskrido, o jūs dingote iš jų akiračio. Pasakykite sąžiningai, dėl kokių priežasčių, nes visi, kas norėjo, išskrido? Ačiū.
     PIRMININKAS. Prokurore, prašom.
     D. VALYS. Ačiū už klausimą. Iš tiesų stovėjau eilėje su kolegomis ir laukėme informacijos dėl galimų pasiūlymų. Aš tuos pasiūlymus išgirdau ir pristačiau, kokie jie yra, - nuvykti galima tik tos dienos vakare. 14 val. buvo numatytas mano įžanginis sveikinimo žodis. Tai, be abejo, jau būtų buvę per vėlu atlikti.
    Dėl mano kolegų. Vyko ne tik prokurorai, bet kolegos ir iš kitų tarnybų. Jų vaidmuo šiame renginyje buvo kitoks: ir vesti diskusiją, ir pristatyti savas bylas, jų problemas. Strateginio seminaro tema buvo "Nauja rūšis - sukčiavimo akcizai". Tai gana nauja tema, diskutuotina, ir kolegos turėjo vykti, nes antros dienos pusdienis buvo suplanuotas organizuoti būtent jiems. Nežinau, dar kartą pakartosiu, aš negavau jokio skambučio stovėdamas eilėje, niekam neskambinau, išskyrus nacionaliniam nariui Eurojuste, jam pasakiau, kad turime problemą ir kokias alternatyvas turime. Buvo bendrai nuspręsta, kad mano vykimas yra nebetikslingas, nes mano dalyvavimo esmė buvo pirmąją dieną.
     PIRMININKAS. Klausia Seimo Pirmininkė L. Graužinienė.
     L. GRAUŽINIENĖ. Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Mano klausimas yra generaliniam prokurorui. Pirmiausia jūs, kaip institucijos vadovas, ar nematėte reikalo informuoti prokuroro, kad jie kreipiasi ne į tą instituciją? Iš esmės ta institucija dėl slaptumo įvertinimo pagal įstatymą ir kitus teisės aktus vykdo visiškai kitą funkciją. Jūs, kaip vadovas, turėjote suorientuoti savo prokurorą.
    Kitas klausimas. Kodėl jūs tada, kai neišskridote, neinformavote manęs, kaip Seimo Pirmininkės? Mes ketvirtadienį jau būtume pateikę neliečiamybės klausimus, kaip ir buvo numatyta, nes Viktoras laukė ir negalėjo išvažiuoti. Dabar išeina taip, kad... (Balsai salėje) Išeina taip, kad mes lyg ir sąmoningai nukėlėme. Vis dėlto mes nukėlėme iš ketvirtadienio į antradienį todėl, kad jūs turėjote išskristi, ir tai argumentavote. Iš esmės mes galėjome papildyti darbotvarkę ir būtume tą klausimą išsprendę jau ketvirtadienį. Dabar lieka kaltas Seimas.
     PIRMININKAS. Prašome, generalini prokurore.
     D. VALYS. Čia buvo pasakyta, ar negaliu orientuoti prokuroro. Kitaip sakant, ar negaliu aš jam nurodyti, ką tame ikiteisminiame tyrime reikėtų daryti kitaip, o gal kaip nors, kaip, mano nuomone, dera. Ypač per tokį jautrų ikiteisminį tyrimą aš jokių nurodymų minėtam prokurorui nesu davęs, tuo labiau daręs spaudimą ir panašiai.
    Taip, man buvo mintis, nes aš apie 8.30 val., grįždamas į darbą, galvojau, gal susisiekti ir koreguoti Seimo darbotvarkę, bet, man atrodė... Galų gale ir man reikia pasiruošti, sutrumpinti pranešimus, kuriuos aš turiu pateikti, išgryninti jų esmę. Iš tiesų nepaskambinau, nepagalvojau.
    Dar noriu pasakyti, kad ketvirtadienį buvo suplanuotas kreipimasis dėl imuniteto panaikinimo, kad čia ateis mano pavaduotojas, turintis laikinuosius generalinio prokuroro įgaliojimus, ir tokioje situacijoje problemų tikrai nebūtų kilę. Bet mes kartu sprendėme klausimą, kad gali kilti įvairių spekuliacijų, kad generalinis prokuroras pabėgo, todėl nukėlėme iš ketvirtadienio į antradienį. Jeigu jau buvo toks gyvybiškai svarbus klausimas, tai net ir man būnant komandiruotėje, jis galėjo būti išnagrinėtas ketvirtadienį atėjus mano pavaduotojui ir pristatant mano kreipimąsi.
     PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Mano klausimas būtų Saugumo departamento vadovui. Sakykite, gerbiamasis vade, ar nepasikartos Seime tokie atvejai, kai ateina kaukėti žmonės ir vykdo kažkokią procedūrą, ar mes sulauksime to pakartotinai, ar ne?
     PIRMININKAS. Prašom, direktoriau.
     G. GRINA. Ačiū už klausimą. Nieko negaliu komentuoti, kadangi mes nesame teisėsaugos institucija.
     PIRMININKAS. Ir paskutinė klausia I. Degutienė.
     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Aš taip pat noriu paklausti VSD vadovo. Galbūt šiek tiek to, ko klausė ir kiti Seimo nariai. Paviešinta BNS pažymos medžiaga arba dalis informacijos iš tikrųjų yra tokia informacija, kur galbūt Lietuvos žmonės nelabai orientuojasi ir pirmą kartą ją išgirdo. Jūs jau atsakėte į šį klausimą, kad tai negerai, ir jūs ne viską galite išslaptinti. Ar jūs ir dabar manote, kad tokia informacija neturi pasiekti Lietuvos gyventojų ir ta informacija, kuri buvo paskleista, tikrai yra ypač slapta?
    Kitas dalykas. Aš, kaip buvusi Seimo vadovė, noriu jūsų paklausti. Ta informacija, kurią gauna tiek valstybės vadovė, tiek Ministras Pirmininkas, tiek Seimo vadovas (slapta informacija), tai yra tik informacija, kuri kartais tikrai verčia galvoti, ką reikia daryti toliau. Kokios yra po tos informacijos pateikimo jūsų organizuojamos ar neorganizuojamos prevencinės priemonės? Ačiū.
     PIRMININKAS. Prašau, direktoriau.
     G. GRINA. Pirmiausia dėl to, ką galima paskelbti, ko negalima paskelbti. Čia nėra vienpusis, sakykim, žvalgybos institucijos sprendimas. Mūsų interesas yra saugoti mūsų šaltinius, nes jeigu prarasime šaltinius, tai politikai apskritai negaus tos informacijos. Čia susiduriame su dilema, kad tada politikams reikia susėsti su žvalgybos institucijomis, kur bus didesnė žala - ar paskelbus, ar apsaugojus. Neišsprendus šito klausimo, racionalaus sprendimo negali būti. Tada vieni norės labai viską paskelbti, kiti norės viską saugoti. Tai čia, kaip ir anksčiau kalbėjome, reikėtų vėl grįžti prie įstatymų kokio nors balanso peržiūrėjimo.
    Klausimas, ką daryti turint tokią informaciją? Aš puikiai suprantu, kas yra daugeliu atveju dilema, netgi, sakyčiau, tai yra didžiausia dilema galbūt premjerui, kad ir koks jis būtų, nes premjeras yra vykdomoji valdžia, ir jam reikia priimti sprendimus, dažniausiai ministerijoms, ar vienai, kitai ministerijai. Paprastai ministerijos, turėdamos šitą informaciją, jau sugeba tą informaciją paskleisti nuo slaptumo grifo per kitus procesus. Taigi čia daugiau ar mažiau yra sukurta sistema. Galbūt vienas kitas atvejis užkliūva. Kiek laiko esu vadovas, paprastai dirba... Ir buvusioje Vyriausybėje, ir dabartinėje Vyriausybėje nėra kur nors problemos. Juo labiau kad mūsų grėsmių vertinimą, kurį mes rengiame kaip įslaptintą, Vyriausybė paskui performuluoja ir jį nuleidžia iki riboto naudojimo.
     PIRMININKAS. Ačiū generaliniam prokurorui D. Valiui ir Valstybės saugumo departamento direktoriui G. Grinai. Jūs atsakėte į visus Seimo narių klausimus.
    Dar prašom repliką iki to laiko. Pirmasis - P. Gylys. Prašau.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Aš manau, mes dar kartą įsitikinome, kad Lietuvos Konstitucija tik iš dalies veikia šioje salėje ir kad Seimas negali veiksmingai atlikti parlamentinės kontrolės funkcijos. Mes nereikalaujame ikiteisminio tyrimo medžiagos. Esame gana patyrę žmonės. Patyrę žmonės ir ten sėdi, jie žino, kiek galima pasakyti. Bet atėjus į Seimą sakyti, kad aš nieko nežinau, nieko nežinau, nieko nežinau, tokiu atveju kitaip, kaip pažeminimu, šito nelaikysi.
    Jeigu kiekvienoje demokratinėje šalyje saugumo vadai, prokurorai, atėję čia taip elgtųsi su Seimu, tai, aš manau, jų dienos būtų suskaičiuotos. Garantuotai, ypač Amerikos tvarką aš gerai žinau. Taip elgtis su Kongresu ar Senatu sau tos šalies parlamentarai neleistų. Mes nusileidome iki tokių žemumų ir mes būsime ir toliau žeminami, jeigu nesiimsime konkrečių veiksmų atkurdami savo kaip parlamento autoritetą.
     PIRMININKAS. Prašom. P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš noriu tik pratęsti P. Gylio kalbą. Už tai, kad mūsų valstybėje susidarė tokia situacija, kai pareigūnai, Specialiųjų tyrimų tarnybos vadovas, generalinis prokuroras, Saugumo departamento vadovas, visiškai nesiskaito su Seimu ir elgiasi arogantiškai, atsakingi esame mes. Mes esame atsakingi. Todėl šiandien registruoju įstatymo pataisą, kad Saugumo departamento vadovą, Specialiųjų tyrimų tarnybos vadovą teikia Vyriausybė, tvirtina Seimas. Tik tada jie skaitysis su mumis, su Seimu, kurį renka visa Lietuva. Mes esame parlamentinė valstybė, o ne tokia, kai kiekvienas pareigūnas į parlamentą, kaip instituciją, gali šluostytis kojas. Aš tikiuosi, kad turės politinės valios dabartinė valdančioji dauguma ir tikrai pakeis šių pareigūnų skyrimo tvarką.
     PIRMININKAS. R. Juknevičienė - replika po balsavimo.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, ne kartą teko lankytis Jungtinių Amerikos Valstijų Kongrese. Ir jeigu ten būtų bent vienas kongresmenas, kaip ką tik kalbėjęs, tai, man atrodo, anos tarnybos irgi jokios informacijos neteiktų. Laimei, ten nėra taip. Laimei, ten kongresmenai yra atsakingi žmonės, jų laimei. Aš tikiu, kad ir Lietuvoje kada nors taip bus. Jeigu ten būtų bent vienas kongresmenas, kaip sakiau, toks, kaip ką tik kalbėjęs, manau ir esu įsitikinusi, kad jau po kelerių metų jo ten nebeliktų.
    Taigi pasižiūrėkite į save, valdančioji dauguma, į savo atsakomybės lygį, į savo supratimo lygį. Visų pirma bent jau atsakykite į vieną klausimą dėl savo koalicijos partnerio V. Tomaševskio partijos sąsajų su Kremliaus valdyba. Štai tada galėsime ir kalbėti!
     PIRMININKAS. Prašom.
     B. JUODKA (LSDPF). Labai atsiprašau. Aš nenoriu įžeidinėti buvusių pareigūnų. Gerbiamieji kolegos, per metus mes išklausėme jau keletą teisėsaugos pareigūnų, atsakingų pareigūnų pranešimų. Man susidaro labai aiški išvada - beprasmiai tokie klausimų ir atsakymų vakarėliai. Aš, pavyzdžiui, negavau jokios informacijos, kokią gavau iš žiniasklaidos. Kolegos, mes negalime net kaltinti tų pareigūnų, nes pilna televizijos, žurnalistų, ir jie aiškina, kad negali pateikti informacijos viešai. Todėl aš siūlau: kitą kartą, jeigu nutarsime surengti klausimų ir atsakymų vakarėlį, darykime uždarą posėdį. Tegul Seimo nariai, kurie turi dirbti su slapta informacija, realiai pasišneka su tais pareigūnais, tada jie negalės pasakyti: aš nežinau, aš negaliu... Tik tokiu keliu mes galime vykdyti parlamentinę kontrolę. Kitaip tie klausimų ir atsakymų vakarėliai yra beprasmiai, tai yra laiko gaišinimas.

15.46 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį Viktorą Uspaskichą patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę sudarymo" projektas Nr. XIIP-1227 (pateikimas ir svarstymas)

     PIRMININKAS. Darbotvarkės 2-2 klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį Viktorą Uspaskichą patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę sudarymo" projektas Nr. XIIP-1227. Pranešėjas - P. Gražulis. Petrai Gražuli, prašom į tribūną pristatyti.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, sudaryta komisija. Visos frakcijos delegavo savo atstovus į komisiją, komisija susirinko. Mane išrinko komisijos pirmininku ir nusprendė darbą baigti per mėnesį, iki gruodžio 19 d. Ką daugiau pasakyti?
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti trys Seimo nariai. Klausia K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš noriu jūsų, Petrai, paklausti. Nors siūliau tos komisijos darbą užbaigti per kokią savaitę, mūsų patirtis rodo, kad čia užtenka ir poros dienų. Bet jūs viską darote, kad dar kokį mėnesį pratęstumėte. Kodėl?
     P. GRAŽULIS (TTF). Žinote, mes turime labai nemažai patirties, kai sudaroma komisija, kaip ką tik buvo ir dėl energetinės strategijos, kur tiriame įvairius nusižengimus, ir vis prašome pratęsimo. Tai geriau ilgesniam laikui numatykime darbą, o jeigu baigsime anksčiau, nematau jokios problemos. Jeigu komisija manys, galės baigti darbą ir anksčiau.
     PIRMININKAS. Klausia R. Juknevičienė.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Mano klausimas gal daugiau būtų retorinis ir skirtas socialdemokratams. Vargu ar prelegentas galės į jį atsakyti. Čia prieš kurį laiką parlamente nuvilnijo žinia, kad socialdemokratai balsavo vienu svarbiu klausimu su darbiečių iškelta sąlyga, kad jie nebalsuos dėl V. Uspaskicho neliečiamybės atėmimo.
     PIRMININKAS. Bet klausimą turite užduoti...
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gandai yra gandai, bet mano klausimas yra socialdemokratams. Ar tai reiškia, kad jeigu jūs balsavote už P. Gražulį kaip pirmininką, ar tai...
     PIRMININKAS. Kadangi iš tiesų jūs turėtumėte užduoti klausimą, tas, kas... (Balsai salėje)
     P. GRAŽULIS (TTF). Aš galėčiau irgi šiek tiek atsakyti, kad nė vienas konservatorius prieš mane nepasisakė, tai kaip čia dabar yra? Kokius sandorius jūs čia sudarėte su manimi? Aš nežinau. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Klausia A. Kubilius.
     P. GRAŽULIS (TTF). Ir ką jūs man pažadėjote? Negirdėjau.
     PIRMININKAS. Petrai!
     P. GRAŽULIS (TTF). Nieko.
     PIRMININKAS. Klausia A. Kubilius. Prašau.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Dėl tokių komisijų pirmininko sprendžia valdančioji dauguma, čia opozicija nieko negali nuspręsti. Tai, kad jūs, gerbiamasis Petrai, esate pasiūlytas į komisijos pirmininkus, yra sąmoningas socialdemokratų apsisprendimas, ir tai reiškia, kad iš tikrųjų šita komisija yra skirta tam, kad V. Uspaskicho imunitetas nebūtų panaikintas. Ar jūs nemanote, kad jūs pats turėtumėte nusišalinti nuo šitos komisijos pirmininko pareigų, nes jūsų paties čia, Seime, buvo svarstomas imuniteto klausimas ir jūs galbūt turite tam tikrų vienokių ar kitokių asmeninių interesų dabar eidamas... štai pretenduodamas į šitos komisijos pirmininko pareigas?
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis opozicijos lyderi, tikrai neturiu jokių asmeninių interesų, visada gyvenime stengiuosi būti objektyvus, teisingas, aš nežiūriu srovių, iš kur kas ką kalba ir šneka, ir tikrai nepasižadėjau niekam: nei konservatoriams nieko neprisižadėjau, nei "darbiečiams", nei socialdemokratams. Stengsiuosi būti objektyvus, o sprendimus priima ne P. Gražulis ir ne komisijos pirmininkas, o priima komisija.
     PIRMININKAS. Ačiū. Dėl vedimo tvarkos tuoj duosiu. Prašau. Ačiū.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš norėčiau paklausti: o kaip Petras yra išrinktas?
     PIRMININKAS. Petrai, prašom. Ačiū.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš buvau ir nebuvo balsuojama dėl pirmininko. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Kolega Petrai, ačiū, jūs atsakėte į visus klausimus. Motyvai dėl viso. Prieš - E. Masiulis.
     E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Na, tikrai negaliu sutikti dėl dviejų priežasčių dėl šito nutarimo projekto. Pirmiausia, pasirodo, komisijos pirmininkas yra apsišaukėlis, nes nebuvo jokio balsavimo. O antra priežastis yra terminai. Na, kolegos, nereikia... patys ir Seimo pirmininkė visiškai neseniai kalbėjo apie tai, kokios neracionalios yra imuniteto panaikinimo procedūros, kada iš tikrųjų yra pateikiami įtarimai, sakykim, dėl nereikšmingų dalykų. Ir dabar mes dar toliau patys eskaluojame šitą klausimą, numatydami svarstymus iki gruodžio 19 d., lyg ten bus tiek daug tos informacijos, lyg ten bus kviečiama daug kokių nors liudytojų ir t. t. Man atrodo, kad, na, laikykimės sveiko proto, nustatykime savaitės terminą, ir tikrai manau, kad kitą savaitę mes galėtume jau balsuoti dėl komisijos išvados.
     PIRMININKAS. Motyvai dėl viso. Už - E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Pirmiausia kolegai E. Masiuliui. Jūs nebuvote komisijoje, komisija susirinkusi bandė padalinti K. Masiulį per pusę, nes jis dviejose komisijose, ir jis atėjo iš kitos komisijos, kai jau buvo nubalsuota.
    Dabar kitas dalykas. Manyčiau, kad kita komisija irgi sprendė dėl laiko. Tai aš irgi pasiūlyčiau Seimui apsispręsti dėl to laiko ir siūlyti 12, 17, bet kad mes spėtume iš anksto priimti sprendimus ir netraukti iki kito mėnesio. Dėkui.
     PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate pateiktam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Užsiregistravo 99 Seimo nariai, balsavo 98. Už - 65, prieš - 2, susilaikė 31. Pritarta pateiktam projektui. Replika. Prašom. B. Bradauskas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Nors mano pavardė buvo nepaminėta, bet ponia R. Juknevičienė aiškiai davė suprasti, kad buvo kalbama apie mane. Todėl aš noriu paklausti ponios R. Juknevičienės. Aš J. Razmai įteikiau elektroninį laišką dėl jūsų brolio ir jūsų vyro sąsajų su Rusija ir bendrų įmonių turėjimo, kuo jūs mane kaltinote prieš savaitę. Tai vienas dalykas. Kaip jūs atsakytumėte?
    Ir antras dalykas. Iš... kur ten jis dirba, dabar neatsimenu, Kupiškio ar kurios ligoninės man paskambino ir pasakė, kad jūs buvote komjaunimo organizacijos agitacinės grupės pirmininkė. Tai ar čia yra, taip sakant, darbas, susijęs su aktyvizmu, ar nėra? Ir tada atsakykite, už ką jūs agitavote, jeigu jūs buvote agitacinės grupės pirmininkė, ar už tarybų valdžią, ar už laisvą Lietuvą ir panašiai? Ponia Juknevičiene, malonėkite atsakyti į abu klausimus. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Prašom, Rasa Juknevičiene, atsakyti į repliką. Prašom.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Vienas dalykas: aš Kupiškyje niekada nedirbau. (Balsai salėje) Antras dalykas: jokiose komjaunimo aktyvistų grupėse niekada nesu dalyvavusi. Trečias dalykas: jūs kalbate apie J. Subotino, KGB agento, viešą laišką. Jis jūsų draugas? Trečias. Ketvirtas dalykas: aš jau anąkart sakiau, kad kalbas apie mano aktyvumą komjaunime sukūrė Pasvalio KGB man kandidatuojant į Aukščiausiąją Tarybą. Dėl to netgi yra priėmusi sprendimą Seimo Etikos komisija, kai nubaudė P. Gražulį už tų kalbų skleidimą ir paprašė jo, pareikalavo atsiprašyti. Dar kartą keliu klausimą. Pone Bradauskai, J. Subotinas, KGB agentas, yra jūsų informatorius? Pasvalio KGB yra jūsų informacinis šaltinis? Gerai. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. E. Gentvilas.
     E. GENTVILAS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, aš vis dėlto siūlyčiau neleisti kalbėti pašaliniais klausimais. Man, tiesą sakant, juokinga, smagu, ar ne? Bet mes turime darbo, turime darbotvarkės klausimą, nei pono Broniaus, nei ponios Rasos pasisakymai nėra susiję su svarstomu klausimu. Svarstykime dėl V. Uspaskicho teisinės neliečiamybės atėmimo, valdykite procesą ir procedūrą.
     PIRMININKAS. Ačiū, Eugenijau. Iš tiesų... Repliką - P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis pirmininke, kadangi buvo paminėtas mano vardas ir pavardė, tai gerbiamajai R. Juknevičienei noriu atsakyti. Taip, aš jus pavadinau komsorge ir Etikos komisijoje tas klausimas buvo nagrinėtas, bet kadangi komisija padarė išvadą, kad aš jūsų pareigas ne pažeminau, o paaukštinau, jokios etikos aš čia nepažeidžiau. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Gerai.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dar vieną repliką.
     PIRMININKAS. Prašau. B. Bradauskas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamoji Juknevičiene, aš to J. Subotino nei akyse matęs, nei jo pavardė man žinoma. Tiesiog po šitos laidos, kai jūs čia mane kaltinote, atėjo tas elektroninis laiškas, kurį aš įteikiau J. Razmai, ir, maniau, pabaigsime. Bet jūs nuolat visą laiką tuo, kuo esate pati susitepusi, bandote tepti kitus. Iš Pasvalio ligoninės man paskambino ir pasakė aiškiai, tiesiai, kad jūs buvote komjaunimo agitacinės grupės pirmininkė.
     PIRMININKAS. Kolega!
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Taip, agitacinės grupės pirmininkas, aš nežinau, už ką jūs agitavote tais laikais. Tai aš jūsų klausiu: ar jūs agitavote už nepriklausomą Lietuvą, ar už tarybų valdžią? Na, jūs atsakėte, kad nebuvote. Gerai. Pasiklausime dar kartą, ar buvote, ar nebuvote. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Kolegos, iš tiesų įsivėlėme į labai karštas diskusijas, kurios mums nieko neduos. Gal galime?.. (Balsai salėje) Duodame tęsti. Tada pradedame vėl iš naujo ratą. R. Žemaitaitis, po to A. Kubilius, A. Anušauskas. Prašom.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų tas konfliktas čia mums prie darbotvarkės netinka. Kaip posėdžio pirmininkas gal organizuokite slaptą pasimatymą R. Juknevičienės ir B. Bradausko. Na, gal kas nors išeis. Dvi savaites jie per tiltuką nesueina. Na, gal simpatijos viens kitam yra ir trūksta pasimatymo jiems. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Prašom. A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš manau, kad alkotesterį ir antradieniais po pietų reikia turėti salėje, gerbiamasis pirmininke, ir kai kam duoti šiek tiek pasitikrinti. Bet kiek aš suprantu, iš tikrųjų yra žmonių, kurie, per pietus vieną kitą gramą padarę, po to labai jautriai reaguoja į kai kuriuos labai paprastus klausimus. R. Juknevičienė paklausė, ar yra pakviesti Seimo nariai, kurie kaip nors bendravo su V. Smirnovu, kad jie prisipažintų Valstybės saugumo departamento vadovui. Į tai mes pamatėme labai paprastą reakciją - ponas B. Bradauskas pribėgo prie mikrofono ir pradėjo kažką nelabai suprantamai šaukti. Mes suprantame tai kaip labai aiškų prisipažinimą.
     PIRMININKAS. Paskutinė replika - A. Anušauskas.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, aš suprantu, kad jums patinka šitas jovalas. Aš siūlau, jeigu negebate valdyti proceso ir išvis dirbti pagal darbotvarkę, siūlau nusišalinti, užleisti kitam pirmininkauti.
     PIRMININKAS. Ačiū už repliką. Svarstymo stadija. K. Masiulis. Prašom.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, svarstome gana rutinišką klausimą, bet tradiciškai, kai tiktai paliečiamas V. Uspaskicho klausimas, jis tampa esminiu ir ilgai ir sunkiai yra virškinamas.
    Prokuroras kreipėsi dėl to, kad V. Uspaskichas galimai pažemino teismo autoritetą, tačiau aš norėčiau pasakyti, kad jis jau seniai galimai žemina ne tiktai teismo autoritetą ir teismą, bet ir Seimą savo veiksmais, taip pat ir paskutiniu savo poelgiu. Aš ne kaip nors kitaip traktuočiau jo poelgius, kai jis, būdamas Seimo nariu, visaip stengiasi pasinaudoti tuo imunitetu, kurį suteikia Seimas, kad vilkintų savo bylą. Paskui jis eina į Europos Parlamentą ir ten tik tiek išbūna, kiek gali vilkinti bylą, paskui sugrįžta ir vėl čia tas pats.
    Pažiūrėkime dabar, koks yra valdančiosios daugumos požiūris. Organizuoja komisiją, kurioje net nebalsuojama, nei už terminą nebalsuojama, nebalsuojama nei už pirmininką, ir sakoma, kad čia ji yra išrinkta. Aš buvau, tik pribėgęs prie kitos, bet buvau prie tos komisijos, nebuvo pasiūlyta mums balsuoti, nebuvo pasiūlyta mums pareikšti kokią nuomonę. P. Gražulis atėjo pats dominuodamas, kaip čia jis moka, pats su savim padiskutavo, pasišnekėjo, pašvytėjo, pasijuokė, pakvykėjo, ir viskas. Štai pirmininkas ir štai tokios komisijos pirmininkas. Nustato mėnesio terminą, nes mėnesį yra ką svarstyti vieną vienintelį teiginį, kurį pasako viešai ir kur galima per vieną dieną viską sutvarkyti. Čia rodo daugumos - socialdemokratų - požiūrį. Jiems linksint į taktą yra paskiriamas toks pirmininkas, yra paskiriama mėnesio data. Iki Kalėdų svarstysime štai tokį sudėtingą klausimą, nes tikrai valstybei nėra ką veikti, Seimas neturi ką veikti, Vyriausybė neturi ką veikti. Tuo metu pats gerbiamasis V. Uspaskichas net neturi irgi ką veikti čia, jis numojo ranka, išlėkė į Maskvą konsultuotis ar su Kremliumi, ar dar su kuo nors. Neaišku, kokiu būdu valdyba duoda jam leidimą išvažiuoti. Cirkai! Štai šitaip yra organizuojamas darbas ir paprasta komisijos veikla, kai turėtų būti labai paprasti ir trumpi vienas ar du posėdžiai, išvirsta į politinį cirką, kuriam vadovaus vienas iš didžiausių Seime juokdarių.
    Aš tikrai nemanau, kad taip turėtų tęstis. Prisimenu praėjusią kadenciją. Daugybę kartų irgi buvo kreiptasi dėl panašių dalykų. Būdavo rimtai pažiūrima, stengiamasi ilgai nevilkinti, rimtai komisijos dirbdavo, kad ir kas būdavo pirmininkas, iš tikro ten būdavo greitai sprendžiama. Kodėl reikia šitaip dėti pastangas vilkinti terminus V. Uspaskicho atveju? Kuo jis yra toks ypatingas, ekskliuzyvus ir brangus šitai koalicijai, aš nežinau.
    Aš norėčiau pasakyti ir dar vieną dalyką, kad iš tikro šitai valdančiajai koalicijai šiandien paaiškėjo dar didelė problema ir klausimai, į kuriuos ji turi atsakyti. Problema dėl tokių pavardžių kaip V. Smirnovas, kaip V. Tomaševskis, jo konsultacijos Kremliuje. Koalicija, kurią sudaro tokie asmenys, kurie vadovauja politinėms jėgoms, kurios konsultuojasi Maskvoje ir derina veiksmus. Tikrai reikėtų. Aš dar sykį kviečiu susirinkti šitai komisijai, išrinkti kitą pirmininką, peržiūrėti daugumai savo požiūrį į tokių komisijų sudarymą, paskirti normalesnius asmenis, kad nebūtų tos komisijos veikla panaši į A. Skardžiaus komisijos veiklą.
     PIRMININKAS. Kolegos, dėl vedimo tvarkos - J. Razma. Prašom.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, aš frakcijos vardu noriu prašyti pusvalandžio pertraukos svarstant šį projektą, nes iš tikrųjų buvo sudėtinga suspėti parašyti pasiūlymus, nes svarbūs pareigūnai atsakinėjo. Per tą pusvalandį mes spėtume tai padaryti.
     PIRMININKAS. Jūsų reikalavimas iš tiesų teisėtas. Replikos dar prašo O. Leiputė.
     O. LEIPUTĖ (LSDPF). Žinote, negalėjau susilaikyti ir nepakomentuoti. Gerbiamasis profesorius, tikrai nežinau, ką veikė per pietus, nes akivaizdžiai buvo sakoma netiesa. Komisijoje buvo du kartus balsuojama tiek už pasiūlytą pirmininką, tiek ir už terminą, nes buvo numatyti du terminai. Prašom arba dalyvauti posėdžiuose, arba nekalbėti netiesos iš tribūnos. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, prašom balsuoti dėl Tėvynės sąjungos frakcijos prašymo dėl pusės valandos pertraukos. Kas pritariate pertraukai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Kas pritariate, kad būtų pusės valandos pertrauka, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Užsiregistravo 100 Seimo narių.
    Balsavo 100: už - 34 Seimo nariai, prieš - 50, susilaikė 16. Yra skelbiama pusės valandos pertrauka dėl šio klausimo.
    Seimo Pirmininkė L. Graužinienė. Prašom.
     L. GRAUŽINIENĖ. Labai ačiū, posėdžio pirmininke. Aš visiškai nieko nebesuprantu. Dvi savaites konservatoriai kalbėjo, kad neteikiamas neliečiamybės V. Uspaskichui klausimas. Kai jis yra pateiktas, dabar jie patys stabdo ir balsuoja prieš. Visiškai nesuprantu jūsų veiksmų ir aš dabar nesuprantu, kodėl jūs taip ginate V. Uspaskichą?
     PIRMININKAS. Dar viena replika - P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, žiūriu į Tėvynės sąjungą-Lietuvos krikščionis demokratus, ir žinote, kokią padarysiu išvadą? Vienas didžiai gerbiamas politinis kalinys sovietmečiu sakydavo: jeigu mane puola KGB, tai einu geru keliu. Jeigu mane girtų, turėčiau susimąstyti, ką ne taip padariau ir ką reikia mano gyvenime keisti. Jeigu mane puola konservatoriai, vadinasi, einu teisingu keliu ir esu užėmęs teisingą poziciją. Jeigu jie mane jau girtų, turėčiau labai susimąstyti, ką turėčiau daryti ir ką darau ne taip. Taigi ačiū jums už kritiką.
    Ponui K. Masiuliui aš pasakyčiau, gerbiamasis, visi konvertitai būna labai uolūs: arba bedieviai tampa tikinčiaisiais, perdėtai būna tikintys, arba buvę uolūs komunistai po to tampa uoliais patriotais. Čia etiketė tikrai tau yra prilipusi.

16.07 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį Remigijų Ačą patraukti baudžiamojon atsakomybėn sudarymo" projektas Nr. XIIP-1228 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

     PIRMININKAS. 2-3 klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį Remigijų Ačą patraukti baudžiamojon atsakomybėn sudarymo" projektas Nr. XIIP-1228. Pranešėjas - V. Gailius.
     V. GAILIUS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, mielieji kolegos, Lietuvos Respublikos Seimas, išklausęs Lietuvos Respublikos generalinio prokuroro D. Valiaus pranešimą ir vadovaudamasis Lietuvos Respublikos Seimo statuto 23 ir 71 straipsniais nutaria sudaryti Lietuvos Respublikos Seimo laikinąją komisiją dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį R. Ačą patraukti baudžiamojon atsakomybėn. Į komisiją deleguota 12 Seimo frakcijų atstovų, 12 komisijos narių. Organizuoto pasitarimo metu... Frakcijos į abi komisijas delegavo tuos pačius narius, pasitarime dalyvavo 7 komisijos nariai (galiu išvardyti pavardes), bendru sutarimu buvau išrinktas komisijos pirmininku. Bendru sutarimu, atsižvelgdami į tai, kad komisijos nariai dalyvauja dviejose komisijose, vienintelis pasiūlymas toks ir buvo iš pradžių... buvo keletas pasiūlymų - 12 ir 19 dienos, sprendimas yra gruodžio 12 diena - komisijos tyrimo pabaiga.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti vienas Seimo narys. E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Būčiau neklausęs, atsisakęs žodžio, bet dėl viso pikto noriu paklausti. Ar gerbiamasis profesorius K. Masiulis dalyvavo sprendžiant klausimą, balsavo ar ne?
     V. GAILIUS (LSF). Taip, K. Masiulis buvo priėjęs.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūs atsakėte į visus klausimus. Kolegos, motyvai dėl viso? Nėra. Gal galime bendru sutarimu sutarti, kad pritariame projektui po pateikimo? Ačiū, pritarta.
    Svarstymo stadija. (Balsai salėje) Palaukit, tuoj pat pažiūrėsime, ar niekas nėra užsirašęs. Kažkodėl kompiuteris šiandien kaista, kaip ir daugelio jūsų emocijos. Užsirašiusių kalbėti nėra. Gal galime pritarti bendru sutarimu po svarstymo? Taip, pritarta.
    Priėmimo stadija. (Balsai salėje) Kolegos, žiūrime, ar nėra užsirašiusių. Nėra. Tada pastraipsniui.
    1 straipsniui galime pritarti? Pritarta. 2 straipsniui galime pritarti? Pritarta. 3 straipsniui galime pritarti? Pritarta. 4 straipsniui galime pritarti? Pritarta. Dėl viso nėra norinčių kalbėti.
    Vyksta balsavimas. Kas pritariate pateiktam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio nutarimo priėmimas

    Užsiregistravo 84 Seimo nariai, balsavo 82: už - 81, prieš nėra, susilaikė 1. Pritarta Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos sudarymo" projektui (dėl Seimo nario Remigijaus Ačo). (Gongas)

16.12 val.
    Civilinio kodekso pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1180, Vartotojų teisių apsaugos įstatymo 2, 4, 5, 14, 15, 16, 37, 40 straipsnių pakeitimo ir papildymo bei Įstatymo priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1181 (pateikimas)

    Darbotvarkės 2-9a, 2-9b klausimai - Civilinio kodekso pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1180 ir lydimasis Vartotojų teisių apsaugos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo bei įstatymo priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1181. Pranešėjas - viceministras G. Mozūraitis. Prašom.
     G. MOZŪRAITIS. Laba diena, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, teikiami Civilinio kodekso pakeitimo ir papildymo ir Vartotojų teisių apsaugos įstatymo projektai, kuriais siekiama perkelti direktyvos 2011/83ES dėl vartotojų teisių nuostatas į nacionalinę teisę, kodifikuojant vartojimo sutarčių pagrindines normas.
    Užtikrinant vartojimo sutarčių teisinio reguliavimo nuoseklumą, sistemingumą ir aiškumą siekiama sudaryti sąlygas aukštam vartotojų teisių apsaugos lygiui, sudaryti prielaidas Lietuvos subjektams, tiek vartotojams, tiek ir įmonėms, veiksmingai pasinaudoti Europos Sąjungos vidaus rinkos galimybėmis.
    Pagrindinės naujovės, lyginant su dabar galiojančiu teisiniu reguliavimu, būtų tokios: bus aiškiau ir išsamiau reglamentuojamas ikisutartinės informacijos vartotojams pateikimas, nustatomas ilgesnis, nei šiuo metu galiojantis, 14 dienų terminas, per kurį vartotojas gali, nenurodydamas priežasties ir iš esmės nepatirdamas išlaidų, atsisakyti nuotolinės sutarties ir ne prekybos patalpose sudarytos sutarties. Primenu, kad šiuo metu terminas yra 7 dienos, projekte siūloma 14 dienų. Taip pat yra įtvirtinama, kad vartotojui įgyvendinus teisę atsisakyti sutarties verslininkas ne vėliau kaip per 14 dienų nuo sutarties atsisakymo turi grąžinti vartotojui visas jo sumokėtas sumas. Taip pat nustatomas draudimas interneto svetainėse naudoti iš anksto pažymėtus langelius dėl papildomų prekių ir paslaugų užsakymo. Taip pat būtų panaikinami paslėpti prekybos internetu mokesčiai ir išlaidos vartotojams, vadinamieji mokėjimo spąstai. Taip pat yra nustatomos prekių pristatymo ir rizikos perdavimo vartotojams taisyklės, pagal kurias pardavėjas privalo pristatyti prekes vartotojui ne vėliau kaip per 30 dienų nuo sutarties sudarymo.
    Vyriausybė įstatymo projektus siūlo priimti skubos tvarka, atsižvelgiant į tai, kad direktyvoje yra numatytas terminas gruodžio 13 d., iki kada turi būti į nacionalinę teisę perkeltos direktyvos nuostatos. Dėkoju už dėmesį.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Klausia B. Pauža. Nematau. Klausia Z. Žvikienė.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, mes visi žinome, kad netgi Lietuvos Respublikos Konstitucijoje yra užrašyta, kad vartotojų teisės yra ginamos. Jūsų pateiktas projektas taip pat reglamentuoja tam tikras vartotojų teisių apsaugos normas. Tačiau aš noriu jūsų paklausti kito dalyko.
    Sakykite, ar jūs nemanote, kad šiandien Lietuvoje vartotojų teisių apsaugos normų yra pakankamai, tačiau jų įgyvendinimas arba šitų teisių įgyvendinimo kontrolė yra labai stipriai sumažinta? Turiu omenyje, kad jau daug metų yra panaikinti Vartotojų teisių apsaugos tarnybos atstovai apskrityse, tai yra šita paslauga, vartotojų teisių apsauga, iš tikrųjų realiai neateina iki paties vartotojo. Ar jūs nemanote, kad tuos dalykus reikėtų sugrąžinti ir rūpintis, kad šita apsauga realiai būtų įgyvendinta gyvenime?
     G. MOZŪRAITIS. Dėkoju už klausimą. Išties sutinku, kad mūsų teisinėje bazėje yra pakankamai normų, ginančių vartotojų teisių apsaugą. Taip pat pritariu išdėstytai pozicijai, kad šiandien dėl organizacinių priežasčių vartotojų teisių apsauga išties yra kiek sumažėjusi dėl panaikintų Vartotojų teisių apsaugos tarnybos skyrių apskrityse, todėl Teisingumo ministerija ir svarsto galimybę galbūt šiuos skyrius atkurti, kad būtų sustiprinta vartotojų teisių apsauga regionuose.
     PIRMININKAS. Ačiū viceministrui. Jūs atsakėte į visus klausimus. Kolegos, kadangi nėra užsirašiusių kalbėti dėl motyvų, gal galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galime? Norite balsuoti?
    Balsuojame. Balsuojame už abu iš karto. Prašom, kas pritariate pateiktiems projektams, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Balsuojame iš karto dėl abiejų klausimų, t. y. 2-9a ir 2-9b. Pateikimo stadija.
    Užsiregistravo ir balsavo 73 Seimo nariai: už - 70, prieš nėra, susilaikė 3. Projektams po pateikimo pritarta.
    Kolegos, Vyriausybė siūlo svarstyti skubos tvarka. Ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galima. Pritarta bendru sutarimu. Pagrindiniu siūlomas Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomu - Biudžeto ir finansų komitetas. Siūloma svarstyti gruodžio 19 d. Kolegos, ar galime pritarti? (Balsai salėje) Galime pritarti. Bendru sutarimu yra pritarta.

16.19 val.
    Civilinio kodekso 3.258 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-810 (pateikimas)

    Kitas klausimas. 2-12 - Civilinio kodekso 3.258 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-810. Pranešėjas - E. Žakaris. Pateikimas.
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, be tėvų globos likusiems vaikams nuolatinė globa yra nustatoma tik teismo sprendimu, o laikinoji globa yra nustatoma savivaldybės administracijos direktoriaus įsakymu. Civiliniame kodekse yra nurodyta, kokiais atvejais baigiasi nuolatinė globa: kai globotiniui sukanka 18 metų, kai jis yra grąžinamas atgal į šeimą, kai jis yra įvaikinamas arba susituokia. Tačiau tais atvejais, kai yra nustatyta nuolatinė globa ir netikėtai globėjas miršta, susidaro dviprasmiška situacija. Paprastai laikinoji globa yra nustatoma direktoriaus įsakymu, bet tai prieštarauja įstatymui, kadangi galioja nuolatinė globa, kurią pakeisti gali tik teismas, o teismas paprastai užtrunka iki 2 mėnesių. Tarkime, jeigu tai pavyktų greičiau, kad ir per keletą dienų, jeigu globėjas mirtų savaitgalį, vis tiek visais atvejais vaikas kurį laiką liktų be globos, o to taip pat neleidžia Lietuvoje galiojantys teisės aktai. Siūlau, kad Civilinis kodeksas būtų papildytas nuostata, kad globa... penktas atvejis būtų, kad nuolatinė globa baigiasi, kai miršta paskutinis globėjas. Ačiū.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti 3 Seimo nariai. Klausia S. Šedbaras.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamasis Edvardai, jūs turbūt susipažinot su Teisės departamento pastabom?
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Taip.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Iš tiesų ir man kilo klausimas: globa, kaip poreikis, kaip teisinis režimas asmeniui, kuris reikalingas tam tikros pagalbos, ir globėjas, kaip tą funkciją vykdantis. Tai gali būti ir vienas, ir kitas, ir trečias. Iš tiesų atsakinga institucija tuo turi pasirūpinti. Bet jeigu globėjas miršta, taigi globos poreikis neišnyksta. Pati globa, kaip režimas, kaip pagalbos tam žmogui tam tikras būdas, toliau tęsiasi ir turi būti pasirūpinta, kas tą globą vykdys, kas bus globėjas. Ar čia nėra iš tiesų supinti, supainioti du dalykai?
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Aš nesu teisininkas, bet konsultavausi su prokurorais, kurie dalyvauja tokiose bylose. Jie įžvelgė, kad čia vis dėlto yra neatitikimas - globa tęsiasi, bet globėjo nėra. Būna, aišku, atvejų, kai būna nustatomi du globėjai šeimos nariai, tada, be abejo, yra paprastesnė situacija. Bet jeigu yra nustatomas vienas globėjas ir tas globėjas miršta, globa tęsiasi, bet globėjo nėra, ir tada yra nustatoma... nepanaikinus teismo sprendimo, direktorius savo įsakymu paskiria laikinąjį globėją, o tai, prokurorų manymu, nėra tvarkinga.
     PIRMININKAS. Klausia V. V. Margevičienė.
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, ar jums neatrodo, kad tai yra tikrai perteklinė nuostata, nes kada vaikas atiduodamas globai, tai paprastai ar į šeimyną, ar į vaikų globos namus, ar šeimai, kuri imasi globoti tą vaiką. Net būna ir tokių atvejų, kad, pavyzdžiui, močiutei, tetai, labai artimiems giminėms yra paskiriamas vaikas globoti, kaip jūs sakote, tol, kol miršta paskutinis globėjas. Jeigu tai yra šeimyna ir kas nors atsitinka šeimynai, tai natūralu, kad administracijos direktorius turi pats, jeigu nėra suaugusio žmogaus šalia, bet jeigu yra šeimyna ar šeima, tai tas vaikas ir lieka. Ar jums neatrodo, kad jus konsultavo, bet tai yra perteklinė nuostata? Ačiū.
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Nenorėčiau diskutuoti, nes tai yra teisininkų siūlymas, ne mano siūlymas. Ir antras momentas, aš akcentuoju, kad čia kalbama apie nuolatinę globą, kurią gali nustatyti tik teismas. Jeigu tai būtų dėl laikinosios globos, tai jeigu miršta laikinasis globėjas, tą pačią dieną skiria direktoriaus įsakymu kitą globėją, ir viskas, ir jokios problemos nėra. Bet dabar nuolatinė globa tęsiasi, teismo sprendimo niekas nepakeitė, ir staiga yra paskiriama kažkuriam kitam globėjui, kuris praktiškai juridiškai už tai neatsako.
     PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, man atrodo, jūs supainiojote globą su globėju. Tai dvi skirtingos sąvokos. Teisės departamentas, teisingai Stasys sakė, kad čia tokias nuostatas ir skelbia... ir prieštarauja tai. Nežinau, man atrodo, čia perteklinė nuostata ir aš, pavyzdžiui, negaliu už tokį įstatymą balsuoti. Ačiū.
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū už pastabą. Be abejo, tai yra jūsų teisė, bet aš manau, kad jeigu bus pritarta, tai diskusijoje su specialistais, kurie realiai atstovauja tiems vaikams teismuose, kurie susiduria su tuo, aš manau, kad padiskutavus su jais, su praktikais, būtų rasta tiesa. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūs atsakėte į visus klausimus. Motyvai dėl viso. Prieš - S. Šedbaras. Prašom.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tiesų man atrodo, kad tie, kas kolegą Edvardą konsultavo ir prašė teikti pataisą, turbūt patys suklydo ir supainiojo globą su globėju. Įsivaizduokime, jeigu tokiu atveju, mirus globėjui, nutrūksta globa, taigi vėl visas procesas prasidėtų iš naujo ir žmogus liktų be reikalingos apsaugos. Šiuo atveju vietos savivaldos institucijose yra atitinkami padaliniai, kurie rūpinasi globa, rūpyba. Mirus globėjui, jie turi iš karto imtis priemonių ar kokioje nors įstaigoje, ar kitas žmogus arba laikinai, arba nuolat turi būti paskirtas ir tuo žmogumi pasirūpinta. Ne be reikalo globa yra skiriama. Ji skiriama tam, kad žmogus neliktų be priežiūros ir pagalbos. Aš manau, kad tikrai perteklinis siūlymas, netgi, sakyčiau, tam tikra prasme galintis pažeisti žmogaus, to globotinio, teises. Aš siūlyčiau nepritarti.
     PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate pateiktam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Užsiregistravo 82 Seimo nariai: už - 56, prieš nėra, susilaikė 24. Pritarta pateiktam projektui. Yra siūlomas pagrindinis Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas - Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje. Ar galime sutarti bendru sutarimu? Galime sutarti. Ačiū.

16.27 val.
    Kūno kultūros ir sporto įstatymo 41 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-856 (pateikimas)

    Kitas klausimas. 2-13 - Kūno kultūros ir sporto įstatymo 41 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-856. Pranešėjas - J. Požela. Pateikimas. Prašom.
     J. POŽELA (LSDPF). Teikiamas Lietuvos Respublikos kūno kultūros ir sporto įstatymo 41 straipsnio 1 dalies pakeitimas. 41 straipsnyje numatyta rentų skyrimo ir mokėjimo praktikoje susiklosčiusi situacija, kai buvę sportininkai, kurių pasiekimai atitinka šiuo metu rentas gaunančių kitų buvusių sportininkų pasiekimus, negauna rentos, kadangi Lietuvos Respublikos pilietybę yra įgiję vėliau nei iki 1996 m. vasario 1 d., tai yra po atitinkamo įstatymo įsigaliojimo dienos.
    Pirminis šio siūlymo teikėjas yra Kūno kultūros ir sporto departamentas prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės. Šiuo parengtu projektu siekiama pakeisti rentų skyrimo ir mokėjimo sąlygą, susijusią su Lietuvos Respublikos pilietybės gijimo data, šią datą susiejant su data, nuo kurios Lietuvos Respublikoje buvusiems sportininkams pradėtos skirti ir mokėti rentos. Kitaip tariant, vietoj 1996 m. atsirastų 2009 m. sausio 1 d.
    Norėčiau pabrėžti, kad šiuo metu galiojančio straipsnio redakcija yra tobulinta, kadangi abejotinas nuo 2010 m. įsigaliojusios įstatymo 41 straipsnio 1 dalies preambulėje nustatytos rentos skyrimo sąlygos buvusiems sportininkams - Lietuvos Respublikos pilietybę įgyti iki Kūno kultūros ir sporto įstatymo įsigaliojimo dienos, t. y. iki 1996 m. vasario 1 d., susiejimo su Kūno kultūros ir sporto įstatymo įsigaliojimo diena tikslingumas. Pažymėtina, kad rentų kaip naujos socialinės garantijos buvusiems sportininkams skyrimas ir mokėjimas Kūno kultūros ir sporto įstatyme numatytas ne nuo Kūno kultūros ir sporto įstatymo įsigaliojimo dienos, bet nuo 2009 m. sausio 1 d. Šia pataisa, kitaip tariant, būtų sulyginamos šios datos.
    Taip pat atkreiptinas gerbiamųjų kolegų dėmesys, kad atitinkamai pakeitus šią įstatymo nuostatą teisė gauti buvusio sportininko rentą bus atkurta dviem sportininkams, kurių pasiekimai atitinka šiuo metu rentas gaunančių kitų buvusių sportininkų pasiekimus. Ačiū.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti 7 Seimo nariai. Klausia A. Dumbrava.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Gerbiamasis pranešėjau, o kodėl būtent iki 2009 m. sausio 1 d. įgiję Lietuvos Respublikos pilietybę, kodėl, pavyzdžiui, ne nuo 2013 m.? Pavyzdžiui, dar ketverius metus pratęstume gal dar daugiau sportininkų atsirastų? Ačiū.
     J. POŽELA (LSDPF). Gerbiamasis kolega, čia ir yra visa siūlymo esmė. Rentos buvo pradėtos mokėti nuo 2009 m. sausio 1 d. Su šita data mes ir siejame, iki tada... kada pradėta mokėti renta, nuo tada įskaičiuojame tą privalomą pilietybės turėjimą.
     PIRMININKAS. Klausia A. Sysas.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis bičiuli, kaip jūs manote, ar įstatymo rengimas vienam ar kitam žmogui yra pats geriausias būdas? Įstatyme yra bendriniai dalykai, ir bandymas pritempti šitą įstatymo pataisą... Nematau pavardės aiškinamajame rašte, bet suprantu, kad tai yra įstatymo taikymas vienam, dviem, trims, nežinau, kiek žmonių, nes aiškinamajame rašte neparašyta. Kadangi teko dalyvauti kuriant šiuos įstatymus, tai aš klausiu labai aiškiai: ar tai yra bendrinė šio įstatymo klaida, kad jūs taisote, ar paprasčiausiai norima kam nors dar paskirti rentą?
     J. POŽELA (LSDPF). Gerbiamasis Sysai, labai ačiū už klausimą. Mes šitą klausimą svarstėme Jaunimo ir sporto reikalų komisijoje. Komisija vienbalsiai priėmė išvadą, kad priimtas įstatymas, kuris iš pat pradžių numatė galimybę skirti rentą tik įgijusiam pilietybę iki 1996 m., buvo ydingas. Tai yra mes, kitaip tariant, norime ištaisyti, kad nuo tada, kada mokam rentas, tai iki tada tą datą ir laikome.
    Atsakau į jūsų antrą klausimo dalį: taip, neslepiame, komisija sulaukė dviejų sportininkių kreipimosi, konkrečiai A. Danilovič (ji yra įgijusi Lietuvos Respublikos pilietybę 2000 m. ir yra Europos irklavimo čempionato Maskvoje ir Duisburge moterų aštuonvietės įgulos aukso medalio laimėtoja) ir V. Šulskytės-Beselienės (ji įgijusi Lietuvos Respublikos pilietybę 1997 m., krepšininkė, XXII olimpinių žaidynių aukso medalio laimėtoja). Komisija, dar kartą pabrėšiu, vienbalsiai pritarė, kad logiškiau būtų pataisyti įstatymą numatant laikotarpį nuo tada, kai buvo pradėtos mokėti rentos.
     PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis Jurai, taip reikia ir pasakyti, kad jūs atitaisote klaidą, ir aiškinamajame rašte. O čia taip suveliate, suveliate, ir atrodo, kad dėl dviejų sportininkų rengiate įstatymą. Būtų aiškiau.
     J. POŽELA (LSDPF). Tikrai ne, profesore. Gal aiškinamasis raštas per daug... Kai rašai teisines vingrybes, tai taip ir išeina, kad niekas paskui nesupranta.
     PIRMININKAS. Klausia Z. Žvikienė.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, patikslinkite, ar šito įstatymo normos nesudarys galimybės, kad Lietuvos Respublika privalės mokėti rentą sportininkams, siekusiems sportinių rezultatų kitai valstybei, o vėliau gavusiems arba atgavusiems Lietuvos Respublikos pilietybę, kai iš tikrųjų jie atstovavo ne Lietuvai, o Vokietijai ar kitai valstybei? Yra tokių pamąstymų, kad tokios prielaidos yra šio įstatymo normose.
     J. POŽELA (LSDPF). Supratau. Gerbiamoji kolege, šitos normos mes nekeičiame, mes keičiame tik datą. Pagal šiuo metu galiojantį Kūno kultūros ir sporto įstatymą yra labai aiškiai parašyta, kad renta mokama tik tada, kai buvo atstovaujama Lietuvos Respublikai iškovojant atitinkamus laimėjimus. Tai yra atstovavimas tik Lietuvos Respublikai.
     PIRMININKAS. Klausia P. Čimbaras.
     P. ČIMBARAS (DPF). Mano klausimą uždavė A. Dumbrava.
     PIRMININKAS. Klausia M.Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis kolega, mano klausimas toks. Kaip jūs žiūrite apskritai, ar pilietybė yra vertybė, ar ne, ar pilietybė yra komercinis dalykas? Na, pirmadienį aš esu vienos pilietybės ir kovoju už kokią nors kitą šalį. Ten išlošiu, o nuo pirmadienio jau esu Lietuvos pilietis. Vadinasi, ten gaunu medalį ir dar gaunu už tai valstybinę rentą, kaip jūs čia siūlote. Kaip jūs galvojate, ar pilietybė yra vertybė, ar tai yra prekybinis subjektas? Ir dar. Koks, jums atrodo, santykis kitų žmonių, kurie irgi padaro gerą darbą Lietuvai ir gauna valstybinę premiją, ne premiją, valstybinę pensiją arba rentą? Tai gal jiems tada irgi reikia taikyti, pavyzdžiui, valstybinių premijų laureatams...
     PIRMININKAS. Laikas!
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). ...irgi terminą nustatyti kitokį?
     J. POŽELA (LSDPF). Gerbiamasis kolega, atsakysiu į pirmą klausimą. Asmeniškai man pilietybė yra vertybė. Dėl kito dalyko aš noriu labai aiškiai pabrėžti, kad mes kalbame apie sportininkes, kurios laimėjo medalius atstovaudamos Lietuvai. Į jūsų paskutinį klausimą negaliu atsakyti, nes nelabai supratau.
     PIRMININKAS. Klausia K. Daukšys.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš norėjau jūsų paklausti. Ar tikrai čia bus tik du asmenys, ar bus ir daugiau tokių dalykų, ar nereikės po to pratęsti laiką dar kuriam laikui, nes mes esame turėję tokių atvejų, kai žymūs sportininkai yra gavę Lietuvos pilietybę ir vėliau? Pavyzdžiui, jie pasieks tam tikrų rezultatų, taps čempionais, nors jie 2009 m. nebuvo piliečiai, piliečiais taps 2019 m. Ką tada darysime?
     J. POŽELA (LSDPF). Gerbiamasis Daukšy, jeigu jie laimės medalį ar olimpines žaidynes turėdami Lietuvos Respublikos pilietybę, tai jiems priklausys renta pagal dabar galiojančią normą. Čia atgalinė data negalios, čia kalbama apie tai, kas yra laimėjęs medalius iki 2009 m. Tai yra du tarybinio laikotarpio atvejai.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūs atsakėte į visus klausimus.
     J. POŽELA (LSDPF). Labai ačiū.
     PIRMININKAS. Dėl viso už - V. Gedvilas.
     V. GEDVILAS (DPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Man teko dirbti aštuonerius metus Jaunimo ir sporto reikalų komisijoje, tas klausimas buvo ne kartą keltas. Mes visada galvojome, kaip padėti tiems sportininkams, kurie nepateko į įstatymo projektą, arba nepateko į tą laikotarpį, kai jie priėmė Lietuvos pilietybę ir tapo olimpinių žaidynių čempionais, prizininkais arba pasaulio čempionais. Aš nematau čia nieko ypatingo, aš galvoju, kad po pateikimo reikia pritarti, ir jeigu kils kokių nors neaiškumą arba bus kokių nors papildymų, pastabų, tai mes visada turėsime tokią galimybę. Bet šiaip tai susiję tik su dviem sportininkais. Ačiū. Aš balsuosiu už.
     PIRMININKAS. Motyvai dėl viso - V. Gapšys, bet nematau sėdinčio vietoje. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate pateiktam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Pateikimas.
    Užsiregistravo 91 Seimo narys, balsavo 91: už - 76, prieš - 1, susilaikė 14. Pritarta pateiktam projektui.
    Siūlomas pagrindiniu komitetu Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomu - Biudžeto ir finansų komitetas, taip pat papildomi Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas ir Jaunimo ir sporto reikalų komisija. Ar galime, kolegos, pritarti? Siūloma svarstyti dar šių metų gruodžio 19 d. Ar galime pritarti, kolegos? (Balsai salėje) Galime pritarti. Pritarta bendru sutarimu.

16.40 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį Viktorą Uspaskichą patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę sudarymo" projektas Nr. XIIP-1227 (svarstymo tęsinys)

    Kolegos, grįžtame prie 2-2 klausimo - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį Viktorą Uspaskichą patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę sudarymo" projekto Nr. XIIP-1227. Svarstymo stadija.
    Kolegos, yra gauti net du pasiūlymai, kuriuos teikia Seimo narys J. Razma. Kolegos, gal galime juos svarstyti? J. Razma sutiks, kad svarstytume priėmimo stadijoje? Sutarta.
    Kolegos, prašom balsuoti po svarstymo. Kas pritariate pateiktam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Pataisas ir pasiūlymus svarstysime priėmimo metu, kai svarstysime papunkčiui.
    Užsiregistravo 90 Seimo narių, balsavo 89: už - 43, prieš - 18, susilaikė 28. Po svarstymo yra nepritarta, kolegos.
    Prašom labai trumpai, kol mes...
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, arba šiandien, arba ketvirtadienį mes siūlome keisti komisijos sudėtį ir pakeisti komisijos pirmininką. Tai vienintelė priežastis, kodėl mes negalime balsuoti už tokią komisiją. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Kolegos, iš tiesų yra pasiūlymas. Prašom kitą pasiūlymą. (Balsai salėje) Prašau.
     K. DAUKŠYS (DPF). Aš suprantu, kad komisija nesudaryta, nutarimas yra atmestas, ir viso gero.
     PIRMININKAS. Toliau pirmininkaus Seimo Pirmininkė L. Graužinienė.
     PIRMININKĖ (L. GRAUŽINIENĖ). Ačiū. Prie mikrofono - P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Aš manyčiau, kad ponai konservatoriai, norėdami eliminuoti mane iš komisijos pirmininko, sužlugdė komisijos darbą. Ačiū. Kas jiems turi dėkoti, kas jiems turi pasakyti, su kuo jie tarėsi organizuodami šiuos nutarimo projekto pakeitimus? Su Maskva, man atrodo. Čia rusai puola. Rusai čia puola!
     PIRMININKĖ. Ačiū už išsakytą nuomonę.

16.43 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas Nr. XIIP-1209 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas Nr. XIIP-1209. Pranešėjas - A. Salamakinas.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Labai trumpai. Aplinkos apsaugos komitetas neplanavo svarstyti Saugomų teritorijų įstatymo 31 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto, bet gyvenimas privertė daryti kitaip. Todėl siūlome papildyti darbų programą dėl šio įstatymo straipsnio pakeitimo.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonių už ir prieš nėra. Gal galime bendru sutarimu? Galime. Ačiū už supratimą. Pritarta bendru sutarimu.
    Svarstymo stadija. Galime eiti prie priėmimo? Ačiū už supratimą.
    Priėmimo stadija. (Balsai salėje) Nieko, palauksime. Nuomonių už ir prieš nėra. Ačiū. Balsuojame. Kas už tai, kad pritartume Seimo III (rudens) sesijos darbų programos papildymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio nutarimo priėmimas

    Ačiū. Balsavo 70 Seimo narių: už - 61, prieš nėra, susilaikė 9. Pritarta. Nutarimas priimtas. (Gongas)

16.46 val.
    Saugomų teritorijų įstatymo 31 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1193 (pateikimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Saugomų teritorijų įstatymo 35 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1193. Pateikimas. Pranešėjas - A. Salamakinas.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, labai trumpai. Kaip žinote, vienas iš valstybei svarbių objektų tai yra dujų terminalo statyba Klaipėdoje ir infrastruktūros objektai. Tačiau padarius detalųjį planą ir pradėjus tiesti dujotiekį nuo Klaipėdos į Kuršėnus, susidurta su įstatymo spraga, kuri turėjo būti pataisyta, aišku, kur kas anksčiau, kad saugomose teritorijose negalima tiesti dujų vamzdžio iš Klaipėdos į Kuršėnus. Tokių saugomų teritorijų 130 km atkarpoje yra net keturios. Tam, kad toliau vyktų objektų statyba, būtina pakeisti Saugomų teritorijų įstatymo vieną iš punktų, tai yra įrašyti 31 straipsnio 8 dalies 3 punktą - miško žemę kitomis naudmenomis paversti būtina įgyvendinant valstybei svarbius objektus. Tai labai trumpa pataisa, bet ji labai reikalinga valstybei.
     PIRMININKĖ. Dėkojame pirmininkui. Jūsų nori paklausti vienas Seimo narys. Prašom. L. Balsys.
     L. BALSYS (MSNG). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, ar turite kokių skaičiavimų, kiek reikėtų ar iškirsti miško saugomose teritorijose, ar galimai padaryti kokios nors žalos, kokios tai būtų apimties, kaip ta žala paskui būtų atitaisyta ir kokiais būdais?
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Aš dabar tiksliai kilometrais ir metrais nepasakysiu. Kalbėjau su to projekto rangovais, jie sakė, yra labai minimalūs pakeitimai. Taip pat kalbėjau su generaliniu urėdu. Jis tikrai sakė, kad tai nebus koks nors globalinis miško kirtimas. Tačiau šiandien pasirodė, ir Teisės departamentas teisus, kad reikės (iš naujo jau surinkti parašai) rengti dar vieną Miškų įstatymo pataisą dėl nebesaugomų teritorijų, nes irgi reikės kai kuriose vietose pakeisti paskirtį tiesiant šitą vamzdį. Kito varianto nėra, yra giluminis tiesimas giliai po žeme, bet tai bus labai brangus projektas, jis pabrangintų objektą keliasdešimt milijonų litų.
     PIRMININKĖ. Ačiū gerbiamajam komiteto pirmininkui. Nuomonių už ir prieš nėra. Gal galime pritarti bendru sutarimu? Norite balsuoti? Prašom balsuoti. Kas už tai, kad pritartume pateiktam įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 76 Seimo nariai. Už - 67, prieš nėra, susilaikė 9. Po pateikimo pritarta. Siūlomas pagrindinis komitetas - Aplinkos apsaugos komitetas. Papildomas - Kaimo reikalų komitetas. Svarstymo data - gruodžio 5 d. Ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ačiū už supratimą.

16.49 val.
    Seimo narių pareiškimai

    Šios dienos darbotvarkėje liko Seimo narių pareiškimai. Yra užsiregistravusi R. Šalaševičiūtė. Prašome, Rimante.
     R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDPF). Kolegos, 1989 m. lapkričio 20 d. Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja 61-ajame plenariniame posėdyje priėmė svarbiausią vaiko teises ir teisėtus interesus ginantį dokumentą - Jungtinių Tautų Vaiko teisių konvenciją. Šią konvenciją yra ratifikavusios 193 pasaulio šalys. Lietuva ratifikavo konvenciją 1995 m. liepos 3 d. Konvencija skelbia, kad vaikas turi būti išauklėtas taikos, kilnumo, pakantumo, laisvės, lygybės ir solidarumo dvasia.
    Žmonijos istorijoje žinoma daug žiauraus elgesio su vaikais pavyzdžių. Vaikai buvo aukojami Dievams, parduodami į vergiją, gimę silpni nužudomi. Dažnai vaikai buvo prilyginami suaugusiesiems, verčiami sunkiai dirbti, taip pat žiauriai baudžiami už įstatymų pažeidimus. XX a. pirmojoje pusėje žmoniją sukrėtė du pasauliniai karai, praūžė daug gyvybių pasiglemžusios revoliucijos. Išgyvenusi masines tragedijas žmonija suprato: konfliktai turi būti sprendžiami dialogu, o ne žudant ir žeminant vieniems kitus. Pažangios pasaulio bendruomenės įvertino skaudžią istorinę patirtį. Buvo pripažinta, kad vaikai yra labiausiai pažeidžiama visuomenės dalis, kuri savo vaikystės patirtį, vaikystėje išmoktas tarpusavio bendravimo pamokas vėliau pritaiko suaugusiųjų gyvenime. Taigi pagarba vaikystei - pirmasis taikios ateities visuomenės garantas.
    Daugelio pasaulio šalių ratifikuota Vaiko teisių konvencija - unikali tarptautinė sutartis. Tai pirmasis tarptautinis dokumentas, apimantis tokį platų ir išsamų vaiko teisių spektrą: vaiko pilietines, politines, ekonomines, socialines ir kultūrines teises. Konvencijoje pirmą kartą istorijoje įvardytas vaiko dalyvavimo principas. Šio principo pripažinimas - išskirtinis demokratines vertybes išpažįstančios visuomenės bruožas.
    Politikai yra atsakingi už ateities visuomenę, todėl labai svarbu sugebėti sukurti tokias sąlygas valstybėje, kad kiekvienas, auginantis ir ugdantis vaiką, jį auklėtų be pažeminimo ir galėtų jam suteikti geriausias sąlygas vystytis. Tik taip išugdysime mūsų jaunąją kartą taikią, kūrybingą, mylinčią savo tėvynę, kartu gerbiančią ir mokančią suprasti kitas kultūras.
    Vaiko teisių konvencijos priėmimo dienos proga norėčiau jums įteikti trumpą vaiko apsaugos vadovą parlamentarams, kurio išleidimu lietuvių kalba pasirūpino "UNICEF Lietuva". Aš, kaip Žmogaus teisių komiteto lapkričio 22 d. organizuojamos konferencijos "Vaiko teisių konvencija. Prietarais pagrįstos baimės" iniciatorė ir komiteto narė, atsakinga už vaiko teisių klausimus, noriu padėkoti "UNICEF Lietuva" už dovanojamą mums visiems leidinį. Leidinys bus įteiktas jums rytoj, lapkričio 20 d., konvencijos pasirašymo dieną. Tikimės, kad šis vaiko teisių vadovėlis padės jums apsispręsti ir priimti pačius geriausius sprendimus, reikalingus mūsų visų vaikams. Knygos bus įdėtos jums į jūsų personalines dėžutes rytoj. Pasinaudodama proga kviečiu dalyvauti konferencijoje. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkojame R. Šalaševičiūtei už labai reikšmingą pareiškimą. Šių metų lapkričio 19 d., antradienio, vakarinio posėdžio darbotvarkė baigta. Posėdį skelbiu baigtą. (Gongas) (Balsai salėje) Jau viskas.
