LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 104
STENOGRAMA

2013 m. lapkričio 26 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. GEDVILAS
ir Seimo Pirmininko pavaduotoja I. DEGUTIENĖ

     PIRMININKAS (V. GEDVILAS, DPF). Labas rytas, gerbiamieji kolegos. Visų paprašyčiau užimti savo darbo vietas. Skelbiu 2013 m. lapkričio 26 d. plenarinio posėdžio pradžią. (Gongas)
    Kviečiu visus registruotis.
    Skelbiu rezultatus: užsiregistravo 84 Seimo nariai.

10.02 val.
    Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. lapkričio 26 d. (antradienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

    Darbotvarkės 1-1 klausimas - darbotvarkės tvirtinimas. Kokių būtų pasiūlymų, pastabų? Nėra. Galime... Gerbiamasis A. Kubilius. Prašom, kolega.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, pirmas dalykas, iš tikrųjų mes siūlome padaryti tai, kas nebuvo padaryta praėjusią savaitę, t. y. užbaigti Seimo komisijos dėl V. Uspaskicho imuniteto sudarymą. Tokios komisijos sudarymo atidėliojimas prieštarautų Seimo statutui.
    Antras dalykas, Seniūnų sueigoje aš siūliau įtraukti projektus Nr. XIP-71, Nr. XIP-72 dėl mažųjų bendrijų problemų sprendimo. Kol kas Seniūnų sueiga lyg ir pritarė, bet aš nematau darbotvarkėje.
     PIRMININKAS. Kolegos, ar dar yra?.. Taip, P. Gražulis. Prašom.
     P. GRAŽULIS (TTF). Aš atvirkščiai. Kadangi Seimo Pirmininkė kreipėsi į Etikos ir procedūrų komisiją dėl komisijos sudarymo, manau, kad Etikos ir procedūrų komisija nagrinės, todėl šiandien nėra ko balsuoti dėl to klausimo. Iš principo konservatoriai jau apsisprendė. Jie kartu su Darbo partija balsavo, kad imunitetas nebūtų panaikintas Darbo partijos lyderiui V. Uspaskichui. Tegu aiškinasi visuomenė. Mums viskas aišku, kam jie tarnauja.
     PIRMININKAS. E. Masiulis. Prašom, kolega.
     E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš tiesiog noriu informuoti visus Seimo narius, kad šiandien Seniūnų sueigoje buvo kalbėta dėl Pilietybės įstatymo 20 ir 41 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto įtraukimo į darbotvarkę. Tai yra susiję su galimybe Lietuvos Respublikos pilietybę išimties tvarka suteikti profesionaliems sportininkams. Žinau, kad nėra Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvados, bet būtų toks bendras prašymas (Seniūnų sueigoje, atrodo, bendru sutarimu sutarėm) - jeigu komitetas šiandieną galėtų kuriuo nors metu susirinkti ir pateikti išvadą, tada būtų gerai tą klausimą įtraukti į popietinę darbotvarkę.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, ar visi pasiūlymai, pastabos dėl šios dienos darbotvarkės yra pristatytos? Pristatytos. Daugiau norinčių kalbėti dėl darbotvarkės nėra.
    Gal iš eilės, kur paprastesni klausimai. Dėl E. Masiulio mes neprieštaraujame, kad būtų įtrauktas į darbotvarkę, bet 14.00 val. svarstys komitetas. Jeigu komitetas apsvarstys ir mes turėsime tokią galimybę, aš manau, į popietinį posėdį galėsime įtraukti. Taip? Jis yra kaip rezervinis klausimas. Tiesiog reikia komiteto išvados. (Balsai salėje) Ne, tai yra įtrauktas į rezervinius.
    Gerbiamieji kolegos, dabar dėl Mažųjų bendrijų įstatymo. Mielai jį įtrauktume. Seniūnų sueigoje buvo svarstyta ir mes pritarėme. Tiesiog nėra išvadų. Mes turime sulaukti išvadų dėl to įstatymo projekto. Aš taip esu informuotas Sekretoriato.
    Dabar dėl V. Uspaskicho imuniteto, A. Kubiliaus siūlymas. Tiesiog mes Seniūnų sueigoje priėmėme sprendimą, kad Seimo Pirmininkė kreipiasi į Etikos ir procedūrų komisiją. Etikos ir procedūrų komisija, net neabejoju, šią savaitę pateiks išvadas, kaip toliau formuoti komisiją, ar iš naujo formuoti, ar tą pačią palikti, kokias Statuto procedūras mes turime priimti. Ten balsavome, kad neįtrauksime į darbotvarkę. Aš nežinau, gal pakentėkime, kitą savaitę grįšime prie šito klausimo? Ar mes reikalaujame balsuoti?
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Dėl vedimo tvarkos dar būtų galima? Gerbiamasis pirmininke, jūs aiškiai pasakykite, su kuo yra siejamas imuniteto komisijos sudarymo atidėjimas - su biudžeto svarstymu ar su kokiomis nors kitomis asmeninėmis V. Uspaskicho problemomis? Toks atidėliojimas, tariamai nežinant, kaip čia Statutas dabar reglamentuoja komisijos sudarymą, yra visiškai absurdiškas. Aš prašau frakcijos vardu balsuoti šiandien už šitos komisijos sudarymo įtraukimą į šios dienos posėdį.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Aš, gerbiamasis kolega, tikrai esu tam, kad pirmininkaučiau, o ne sakyčiau savo nuomonę, todėl aš ir pirmininkauju. Jūs prašote balsuoti, mes balsuosime. Tokia yra Statuto galimybė, nes, aš taip įsivaizduoju, frakcijos vardu yra prašoma.
    Balsuojame. Kas už tai, kad įtrauktume šį klausimą dėl imuniteto svarstymo į darbotvarkę, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Gerbiamieji kolegos, balsavo 99 Seimo nariai: už - 59, prieš - 20, susilaikė 20. Taigi į darbotvarkę šis klausimas įtrauktas. Frakcijos turi pateikti savo kandidatūras į komisiją. Aš manau, kad popietiniame posėdyje.
    Gerbiamieji kolegos, daugiau pasiūlymų dėl darbotvarkės nėra? Nėra. Bendru sutarimu galime pritarti priimtai darbotvarkei? Pritarta bendru sutarimu su visais pasiūlymais ir pastabomis.
    Gerbiamieji kolegos, noriu jums pranešti, informuoti, kad Lietuvos Respublikos Prezidentė dekretą "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo priimto Lietuvos Respublikos prokuratūros įstatymo 22 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo grąžinimo Lietuvos Respublikos Seimui pakartotinai svarstyti..." Gerbiamieji kolegos, informuoju, kad kitą savaitę mes padarysime pateikimą, grąžinto įstatymo projekto svarstymas bus kitos savaitės darbotvarkėje. Prašau.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, aš tik norėčiau atkreipti dėmesį dėl mažųjų bendrijų. Komitetai dar nesvarstė, nes ten paprašyta Vyriausybės išvadų. Vyriausybė pasakė, kad skubos tvarka tas išvadas pateiks. Gal mes galime atidėti kitam posėdžiui?
     PIRMININKAS. Gerbiamoji kolege, mes... Labai atsiprašau. Mes ir neįrašėme šito įstatymo projekto į darbotvarkę, nes nėra komiteto išvados.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Supratau.
     PIRMININKAS. Aš jau minėjau, nes tą pačią problemą iškėlė ir A. Kubilius. Mes jau priėmėme sprendimą. Nėra išvadų ir mes negalime įtraukti į darbotvarkę.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Supratau. Ačiū.
     PIRMININKAS. Teisingai padarėme? Ačiū.
    Gerbiamieji kolegos, visi darbotvarkės klausimai yra apsvarstyti. Kitų pasiūlymų, pastabų nėra. Galime priimti bendru sutarimu. Daugiau jokių... Dar yra? Prašom.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, dėl rezervinio klausimo - dėl Pilietybės įstatymo projekto. Noriu atkreipti dėmesį kolegų, kurie, mano įsitikinimu, elgiasi negarbingai. Mes komitete svarstydami atitikties Konstitucijai klausimą padarėme pertrauką siūlydami, ir kolega sutiko, kad registruos projektą, ir tada mes svarstysime, dabar primygtinai vėl kišate į darbotvarkę tą naują projektą. Komiteto posėdis bus rytoj ir neverskite komiteto posėdžiauti plenarinio posėdžio metu. Prašau išbraukti iš darbotvarkės šį klausimą, nes komitetas jo dar neapsvarstė. Nes čia antras projektas, ne pirmas. Kitą sykį tokių geranoriškų gestų nebedarysime, jeigu jūs taip darote. Svarstysime iš karto ir priimsime sprendimą.
     PIRMININKAS. Aš manau, gerbiamasis kolega, jeigu nėra komiteto išvados, mes neturime tokių statutinių galimybių svarstyti klausimą. Tiesiog jeigu neapsvarstysite, mes toliau ir nesvarstysime šio įstatymo projekto. Tokia yra statutinė norma.
    Dar yra norinčių kalbėti dėl darbotvarkės, taip? Pašom, kolega R. Šimašius.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Iš tikrųjų norėčiau reaguoti į gerbiamojo J. Sabatausko išsakytas mintis, nors mano pavardė ir nebuvo įvardyta, bet ryškiai buvo taikoma man. Iš tiesų Seimo Teisės departamentas buvo išsakęs pastabų. Aš drįstu sakyti, net ne pastabų, bet abejonę, be pastabų, ar prieštarauja pirmas pateiktas projektas Konstitucijai? Taip, aš prašiau, kad būtų padaryta svarstymo pertrauka vien dėl to, kad komiteto neįveltume į beprasmius ginčus, ir per tą laiką yra registruotas kitas projektas, dėl kurio Teisės departamentas vėl turi lyg ir kitokių pastabų. Gerbiamasis Juliau, neturėjau dar progos prie jūsų prieiti ir paprašyti, kad jūs svarstytumėte šitą projektą. Tikrai traktuoju, kad tai nėra joks spaudimas, ir labai norėčiau, kad geranoriškas elgesys būtų ne kaip atsidėkojimas už ką nors, bet nuolatinė Seimo darbo praktika. Iš tikrųjų linkiu ir jums būti geranoriškam visų kolegų atžvilgiu visais atvejais, lygiai taip pat ir sau tą taikau. Tikrai labai nenorėčiau, kad tai išvirstų į kokį nors keistą, neaišku kokiu pagrindu gimusį konfliktą. Ačiū.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, daugiau norinčių kalbėti nėra. Su visais priimtais pasiūlymais ir pastabomis galime pritarti bendru... (Balsai salėje) Kurį klausimą? Mes jau išbraukėme. Akcinių bendrovių... (Balsai salėje) Pilietybės? (Balsai salėje) Gerbiamasis kolega, jeigu jūs neapsvarstysite komitete, mes ir nesvarstysime šio klausimo. (Balsai salėje) Prašau?
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Frakcijos vardu prašau išbraukti darbotvarkės r-3b klausimą, projektas Nr. XIIP-1091(2). (Balsai salėje: "Balsuojam.")
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, jeigu pasakė... mes neturime galimybių balsuoti dėl šito. Prašom, J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, jeigu komitetas net ir apsvarstytų, ar Statutas leidžia nepraėjus atitinkamam valandų skaičiui šiandien įtraukti į darbotvarkę? (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Ten yra Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada, ne projektas. Ne dėl projekto, tik dėl išvados - leidžia.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Viskas aišku, čia tik dėl konstitucingumo. Viskas gerai.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš taip suprantu, kad Teisės ir teisėtvarkos komitetas neturi noro svarstyti šito klausimo ir komiteto pirmininkas prašo išbraukti iš darbotvarkės. Eligijau, tiesiog mes turime pagal Statutą balsuoti frakcijos vardu kaip ir dėl kitų visų klausimų. Apsispręs Seimas.
    Gerbiamasis Juliau, ar galite pasakyti, kada komitetas padarys išvadą? Rytoj? Eligijau, kitą posėdį mes įtrauksime į darbotvarkę, nes nėra čia tokio sutarimo, blogai baigsis svarstymas.
    Gerbiamieji kolegos, bendru sutarimu galime išbraukti iš darbotvarkės rezervinį klausimą, kurį pasiūlė J. Sabatauskas, nes komitetas neturi galimybių apsvarstyti.
    Daugiau pasiūlymų, pastabų nėra? Galime pritarti darbotvarkei bendru sutarimu, tam, ką mes patys pasitvirtinom? (Balsai salėje) Balsuojame. Kas už su visais pasiūlymais ir pastabomis, kuriems jūs pritarėte ir dėl kurių mes balsavome, balsuoja už, už šios dienos darbotvarkę, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus: už - 91, prieš nėra, susilaikė 15. Šios dienos darbotvarkei yra pritarta.

10.15 val.
    Politinių partijų įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-971(3) (priėmimas)

    Darbotvarkės 1-2a klausimas - Politinių partijų įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-971(3). Pranešėja - V. Baltraitienė, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Priėmimas. Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 4 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 5 straipsnio yra Europos teisės departamento prie Teisingumo ministerijos pasiūlymas. Paprašyčiau komiteto pirmininkę pakomentuoti. Atsiprašau, kolege, viskas, įjungtas mikrofonas.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Taip. Europos teisės departamentas prie Teisingumo ministerijos siūlo įrašyti, kad politinės partijos steigėjais ir nariais gali būti Lietuvos Respublikos piliečiai, taip pat Europos Sąjungos valstybių narių piliečiai, gyvenantys Lietuvos Respublikoje ir sulaukę 18 metų. Komitetas nepritaria ir pažymi, kad Seimas įstatymo projektą Nr. XIIP-875ES dar 2013 m. spalio 8 d. nutarė grąžinti iniciatoriams tobulinti, tuo išreikšdamas politinę valią.
     PIRMININKAS. Dėkoju.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Buvo pateiktas kaip atskiras įstatymas. Tada Seimas nepritarė, dėl to ir įtraukėm tą patį į Politinių partijų įstatymą.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Kadangi komitetas nepritarė, tai mums balsuoti ir nereikia dėl šio pasiūlymo.
    Toliau dėl to paties 5 straipsnio Seimo narys L. Balsys. Prašome pristatyti savo pasiūlymą. Ar yra L. Balsys? Yra. Gerai.
     L. BALSYS (MSNG). Ačiū, pirmininke. Pasiūlymas labai paprastas. Iš tikrųjų čia siūloma padaryti minimalų partijos narių skaičiaus registruojamą kiekį - 2 tūkst. narių, aš siūlau, kad būtų 1 tūkst., nes daugelyje Europos šalių ir pasaulyje išvis nėra nustatomas minimalus narių skaičius, nes čia yra piliečių konstitucinė teisė burtis į politines partijas, o jau juos paskui išrenka ar neišrenka, čia yra rinkėjų pasirinkimo laisvė. Tas 2 tūkst. įvedimas iš tikrųjų nepanaikins tų galimų vienadienių arba vienų rinkimų partijų, o tik apsunkins visą procesą ir apribos piliečių konstitucinę teisę burtis į politines partijas. Manau, kad galima palikti, kaip yra - 1 tūkst., nes tai skatins daugiau politinių partijų burtis, kurtis, tai yra demokratijos išraiška, o jeigu jos paskui išgyvens, o gal neišgyvens, galbūt jau susikūrusios jungsis su kitomis, tai čia jau yra politinio proceso dalis. Dirbtinai riboti keliant kartelę nėra prasmės. Jau dabar yra partijų, kurios sėkmingai dalyvauja Lietuvos Respublikos Seimo rinkimuose ne vienus metus, nors jos niekada neturėjo 2 tūkst. narių.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Taip, komitetas svarstė ir nepritarė: už - 2, prieš - 3, susilaikė 2. Motyvus išsakė pats L. Balsys, kodėl buvo nepritarta jo pasiūlymui ir kodėl jis siūlo pritarti. Aš tik noriu pasakyti, kad dėl šio punkto įsigaliojimo mes siūlome baigiamosiose nuostatose paaiškinti, kad įsigalioja po dvejų metų tik naujoms besikuriančioms partijoms, 2 tūkst. reikės, ir 1 tūkst., jeigu dabar naujos kuriasi, bet tos, kurios turi 1 tūkst., dvejus metus galės dalyvauti rinkimuose. Tai netrukdo dalyvauti ir Europos Parlamento rinkimuose, netrukdys dalyvauti ir savivaldos rinkimuose. Įsigaliojimas po dvejų metų. Bet nauja besikurianti jau turės turėti 2 tūkstančius.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Tik noriu paprašyti, pirmininkė labai greitai atsakinėja į klausimus, mes turime priimti sprendimą, ar palaikom L. Balsio pasiūlymą. Reikia 29 balsų, kad būtų svarstoma.
    Dėkoju, jūs išsakėte komiteto nuomonę, jau nebereikės to daryti. Tiesiog dabar, jeigu yra palaikančių, balsuoja už. Kas palaiko L. Balsio pasiūlymą, balsuoja už. Reikia 29 balsų. Tiesiog paspauskite klavišą, kas palaikote, "už", o kiti, kurie mano kitaip, iš viso nebalsuoja.
    Gerbiamieji kolegos, nesulaukė palaikymo, todėl nėra prasmės toliau svarstyti. Mes pritariame komiteto nuomonei ir dėl to balsuoti nereikia.
    Ar galime pritarti 5 straipsniui bendru sutarimu? Priimti 5 straipsnį bendru sutarimu? Balsuojame. Gerai, kas už 5 straipsnį, balsuoja už, kad mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Gerbiamieji kolegos, už - 89, prieš - 10, susilaikė 3. 5 straipsnis yra priimtas.
    Dėl 6 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 7 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 8 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 9 straipsnio pasiūlymų...
    Dėl 8 straipsnio jau pasakiau. Yra pasiūlymas. Labai atsiprašau, šiek tiek paskubėjome.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Bet jam komitetas pritarė.
     PIRMININKAS. 8 straipsnis. Yra Seimo narių R. Markausko, D. Mikutienės, V. Gapšio pasiūlymas. Prašyčiau R. Markauską pristatyti šį savo siūlymą. Po to reikia 29 palaikančių.
     R. MARKAUSKAS (DPF). Ačiū. 8 straipsnio 8 dalyje dar įrašyti žodžius "arba jo įgalioto asmens parašas". Jeigu pirmininko nėra, kad kažkas būtų įgaliotas partijos ir galėtų pasirašyti.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Čia yra dėl narių sąrašo pateikimo.
     PIRMININKAS. Atsiprašau, mes dabar prašome, ar yra 29, palaikantys mūsų kolegų Seimo narių pasiūlymą. Jeigu yra palaikančių, balsuoja už. Reikia 29 balsų.
    Pasiūlymas svarstomas. Toliau komiteto pirmininkės nuomonė.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Čia yra labai formalus dalykas - iki kovo 1 d. ir iki lapkričio 1 d. reikia pateikti savo narių sąrašą ir yra siūloma, kad jeigu nėra pirmininko, gali jo įgaliotas asmuo pasirašyti tą teikiamą sąrašą ir pateikti Teisingumo ministerijai. Komitetas pritarė, kad gali įgaliotas asmuo pasirašyti, ne tik partijos pirmininkas.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, ar galime pritarti bendru sutarimu gerbiamųjų mūsų grupės kolegų R. Markausko, D. Mikutienės, V. Gapšio ir kitų siūlymui? Galime. Pritarta bendru sutarimu.
    8 straipsnį bendru sutarimu galime priimti? 8 straipsnis priimtas.
    Dėl 9 straipsnio, tuoj pažiūrėsime, nėra pasiūlymų ir pastabų. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Ačiū. Dėl 10 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 11 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 12 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 13 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 14 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 15 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 16 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 17 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 18 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
    Dabar dėl 20 straipsnio. Nėra 19 straipsnio.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Aš irgi dabar pažiūrėjau, kad nėra 19 straipsnio.
     PIRMININKAS. O kur jis dingo? Gal numeraciją reikia pakeisti?
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). 19 straipsnis. Aš bijau pasakyti, matyt, tvarkant... Tai tada gal įvardijame garsiai, kad pertvarkytų numeraciją nuo 19 straipsnio, bus vienu straipsniu mažiau. Tai gal pereiname pasiūlymus, o paskui sutvarkysime numeraciją.
     PIRMININKAS. Matyt, suklysta redaguojant. Būna tokių, pasitaiko priimant įstatymų projektus.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Tai 20 straipsnis būtų 19 straipsnis.
     PIRMININKAS. Tai gal 20 straipsnis tegul būna 19 ir po to vienu straipsniu... Dabar 20 straipsnis yra 19 straipsnis. Tiesiog 19 straipsnį dabar svarstome, jeigu paeiliui. Ketvirtasis skirsnis - "Politinių partijų finansavimo šaltiniai". 19 straipsnis. Tai dabar būtų Seimo kanceliarijos Teisės departamentas. Komiteto nuomonė.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Yra pritarta.
     PIRMININKAS. Mes pritariame bendru sutarimu komiteto nuomonei? Dabar...
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Aš atsiimu savo pasiūlymą, kur buvo įregistruotas lapkričio 12 d. Aš atsiimu savo pasiūlymą.
     PIRMININKAS. Galime pritarti bendru sutarimu, kadangi kolegės siūlymas atsiimtas?
    Kitų Seimo narių - P. Auštrevičiaus, E. Masiulio - siūlymas. Gal E. Masiulis? P. Auštrevičiaus nematau, išvykęs į Ukrainą. Tai E. Masiulis gal pristatytų?
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Aš irgi gal siūlyčiau priimti ir tada būtų dar kitas. Čia jūsų yra dėl 200 Lt, kad nario mokestis per metus. Atsiimkite, tada mes galėtume dėl kito balsuoti.
     PIRMININKAS. Kita pataisa būtų logiškesnė.
     E. MASIULIS (LSF). Gerai, atsiimu.
     PIRMININKAS. Atsiima. Ačiū, Eligijau, ačiū už supratimą. Atsiimtas P. Auštrevičiaus ir E. Masiulio pasiūlymas.
    Dabar Seimo narių V. Baltraitienės ir D. Petrulio pasiūlymas. Galbūt, gerbiamoji Virginija, jūs pristatykite, o po to mes...
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Yra mūsų pasiūlymas, atsižvelgiant į Audito komiteto pasiūlymą, kad turi būti nustatytas nario mokesčio dydis, nuo kurio reikia deklaruoti pajamas. Mes siūlome, kad būtų 1200 Lt per metus, per mėnesį - 100 Lt. Jeigu viršija šią sumą per metus partijai nario mokestį sumokėjęs asmuo, jis turi deklaruoti savo turtą ir pajamas, bet šita suma neturi sudaryti daugiau kaip 10 % jo praėjusių... metinių pajamų.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos...
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Yra logiška: jeigu žmogus negauna kitokių pajamų, neturi, tik minimalią algą, jis negalėtų tokio dydžio mokėti.
     PIRMININKAS. Gal galime pritarti bendru sutarimu? Aš manau, kad radome racionalų pasiūlymą tarp visų kitų pasiūlymų ir likome prie vieno.
    Pritarta bendru sutarimu V. Baltraitienės ir D. Petrulio pasiūlymui. Pritarta bendru sutarimu.
    Dabar kitas pasiūlymas taip pat Seimo narės V. Baltraitienės. Prašom, kolege. Dėl 5 dalies. Čia papildyti įstatymo projekto 20 straipsnio 5 dalį.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Kadangi mes čia buvome įrašę, kad labai mažą sumą turi patikrinti, siūlė nepritarti, kad, prieš priimant politinės partijos nario mokestį, už politinės partijos apskaitą atsakingas asmuo turi patikrinti. Komitetas nepritarė, kad to neturi daryti ir nereikia.
     PIRMININKAS. Nereikalaujate balsuoti?
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Aš atsiimu, nereikalauju.
     PIRMININKAS. Gerai. Atsiima pasiūlymą kolegė.
    Toliau, dėl 19 straipsnio daugiau pasiūlymų ir pastabų nėra. Galbūt galime priimti bendru sutarimu 19 straipsnį - "Politinių partijų finansavimo šaltiniai" su mūsų Seimo narių pasiūlymu ir su mūsų priimtais sprendimais? 19 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
    Dabar 20 straipsnis. Jis jūsų dokumentuose yra 21, bet šiaip tai 20 straipsnis. Aš noriu, kad stenogramoje būtų parašyta - "Valstybės biudžeto asignavimai politinėms partijoms". Pasiūlymas yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento. Prašom, kolege, komiteto nuomonė.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Teisės departamentas siūlo įrašyti šiurkščius politinės kampanijos finansavimo... Pareiškė, kad neapima asmenų papirkimo, kuris gali būti pagrindas panaikinti rinkimų rezultatus. Komitetas nepritarė, nes tos sankcijos už šiurkščius rinkimų įstatymų pažeidimus yra numatytos atitinkamuose rinkimų įstatymuose. Ne Partijų įstatyme, nes Partijų įstatymas neturi nieko bendra su rinkimų. Tai yra politinė kampanija. Pačių rinkimų įstatyme yra numatyta, už kokius šiurkščius pažeidimus gali būti naikinami rezultatai. Kiekvienų rinkimų įstatyme yra numatyta. Todėl siūlome čia nerašyti, nes tai yra du skirtingi dalykai.
     PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke. Mums nereikia balsuoti, kadangi komitetas nepritaria.
    Kitas Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas dėl 21 straipsnio 9 dalies.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Kuris?
     PIRMININKAS. Projekto 21 straipsnio 9 dalies nuoroda į šio straipsnio 6 dalį. Komitetas pritaria. Galbūt ir mes pritariame bendru sutarimu?
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Galime pritarti.
     PIRMININKAS. Pritariame bendru sutarimu.
    Kitas Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas, kuriam komitetas nepritaria. Mes galime pritarti bendru sutarimu, čia nereikia balsuoti, nes komitetas nepritaria.
    20 straipsnis "Priėmimas", kaip ir visi pasiūlymai, apsvarstytas ir tiesiog galime priimti bendru sutarimu su komiteto nuomone, kurią pareiškė komitetas dėl visų pasiūlymų. 20 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
    Dabar dėl 21 straipsnio, jis čia yra pažymėtas jums kaip 22 straipsnis, bet tai yra 21 straipsnis, ir aš įvardinsiu jį - "Valstybės biudžeto asignavimų politinės partijos veiklai finansuoti dydžio apskaičiavimo, paskirstymo ir mokėjimo tvarka". Aš tiesiog perskaitau straipsnio pavadinimą, kad po to nebūtų kokių nors nesusipratimų. Seimo nario L. Balsio pasiūlymas. Gerbiamasis Linai, pristatykite savo siūlymą dėl 21 straipsnio.
     L. BALSYS (MSNG). Ačiū, pirmininke. Mano siūlymas buvo tiesiog skirstant valstybės paramą įvesti dar vieną kriterijų, kuris iš esmės būtų savotiškas saugiklis apsisaugoti nuo tokių vienadienių, arba vienų rinkimų partijų. Tai yra dalį valstybės biudžeto asignavimų skirti toms Lietuvos Respublikos nacionalinėms partijoms, pabrėžiu, kurios yra Europos politinių partijų šeimos narės, veikiančios pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą. Tame reglamente yra numatoma, kad partija turi būti bandžiusi dalyvauti arba dalyvavusi Europos Parlamento arba nacionaliniuose rinkimuose.
    Komitetas nepritarė nuomonei, bet manau, kad truputėlį neįsigilino ir nesuprato, nes argumentuojama, kad esą partija, nesurinkusi trijų procentų arba nedalyvavusi rinkimuose, gali gauti valstybės paramą. Taip nėra, nes reglamentas numato, kad partija turi būti aktyvi ir dalyvaujanti. Čia yra vienas iš kriterijų. O nacionaliniu mastu visos dabar Lietuvoje egzistuojančios parlamentinės partijos yra savo šeimų Europoje nacionalinės narės. Taigi čia būtų iš esmės tų pačių pinigų truputėlį skaidresnis paskirstymas, nes atsirastų europinis kriterijus - buvimas Europos politinės partijos šeimos nare reiškia partijos patikimumą ir tikrai rimtą politinį nusiteikimą neišnykti iš politinio žemėlapio po eilinių rinkimų. Nes, norint tapti politinės partijos Europoje nare, reikia atitikti tam tikrus kriterijus ir tai užima ne vienerius metus. Aš manau, čia būtų sąžiningas ir skaidresnis pasiūlymas. Siūlau pritarti ir apsvarstyti.
     PIRMININKAS. Pirmininke, truputį palaukime. Reikia 29 balsų. Jei nebus 29 balsų, paprasčiausiai nereikės jums net komentuoti. Kas palaiko L. Balsio pasiūlymą, balsuoja už. Kas kitaip mano, nebalsuoja.
    Gerbiamieji kolegos, mes neturime galimybės svarstyti. Nėra palaikymo šiam pasiūlymui dėl 21 straipsnio.
    Kitas pasiūlymas taip pat Seimo nario L. Balsio. Kviečiu kolegą. Atsisakote, nes nepritarta pirmam pasiūlymui. Ir šito nereikia svarstyti.
    Dėl trečio Seimo nario L. Balsio pasiūlymo. Jūs pristatysite šitą pasiūlymą? Reikia pristatyti? Tas pats. Taip pat išbraukiame šį pasiūlymą, nes visi trys pasiūlymai vieni su kitais susiję. Daugiau pasiūlymų dėl 21 straipsnio nebuvo.
    Taigi ar galime priimti bendru sutarimu 21 straipsnį? 21 straipsnis bendru sutarimu priimtas.
    Dėl 22 straipsnio - "Politinių partijų turtas ir lėšos". Galime priimti bendru sutarimu, nes pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu.
    Dėl 23 straipsnio "Finansų apskaita" pasiūlymų, pastabų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
    Dėl 24 straipsnio "Politinių partijų finansavimo kontrolė" pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
    Dėl 25 straipsnio "Nepriklausomas politinių partijų patikrinimas" pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
    Dėl 26 straipsnio "Finansavimo viešumas" pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
    Dėl 27 straipsnio "Politinių partijų finansavimo stebėsena" pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
    Dėl 28 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
    Dėl 29 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Jis vadinasi "Politinės partijos veiklos tyrimas". Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
    Dėl 30 straipsnio "Šiurkštūs šio įstatymo pažeidimai" pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu.
    Dėl 31 straipsnio "Atsakomybė" pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu.
    Dėl 32 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Jis vadinasi "Ginčai dėl šio įstatymo pažeidimo". Tiesa, dėl 32 straipsnio, labai atsiprašau, yra pasiūlymų. Seimo kanceliarijos Teisės departamentas siūlo. Gerbiamoji kolege, galbūt jūs savo nuomonę?.. Matau, kad komitetas čia pritaria. Gal mes bendru sutarimu galime pritarti? Pritarti. Ačiū. Pritarta bendru sutarimu Seimo kanceliarijos Teisės departamentui.
    Dabar yra Seimo narės V. Baltraitienės pasiūlymas. Galbūt, gerbiamoji kolege... (Balsai salėje) Prašom per mikrofoną. Neturite to lapo. Ten yra pritarta iš dalies. Čia yra, Virginija, paimkite. 2 straipsnio baigiamosios nuostatos.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Dėl baigiamųjų nuostatų. Čia mes siūlome dėl politinių partijų, ką ir minėjau, kad naujai partijai, kuri dabar steigiama, reikia 2 tūkst. narių, o ta partija, kuri jau yra įsteigta, tie 2 tūkst. įsigalioja po dvejų metų todėl, kad dabar yra vieni rinkimai, kiti rinkimai. Tai nuo 2016 metų, priėmus įstatymą, po dvejų metų, įsigalios reikalavimas turėti jau 2 tūkst. tiems, kurie turi 1 tūkst.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Galime pritarti bendru sutarimu V. Baltraitienės pasiūlymui, kuriam?.. Komiteto pasiūlymui bendru sutarimu galime pritarti? Ne? Nepritarta. Tada reikia 29 paramos. Kas už?..
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Aš lieku prie komiteto, to, kam komitetas iš dalies pritarė - dvejus metus tos partijos, kurios dabar yra įsteigtos, gali dalyvauti vykstančiuose rinkimuose per tuos dvejus metus, referendumuose, ir jeigu gerai pasirodo, gauti valstybės dotaciją. Po dvejų metų turi turėti 2 tūkst. narių. O naujai besikurianti partija, kuri steigiama, jeigu sugalvos kas nors steigti, tai jau iš karto turi turėti 2 tūkst. Aš pritariu komiteto išvadai.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, reikia 29 Seimo narių palaikymo, kad svarstytume komiteto redakciją, 29 balsų. Kas palaikote, kad svarstytume redakciją, balsuoja už. Kas kitaip mano, gali nebalsuoti. Už reikia 29 narių palaikymo. Gerbiamieji kolegos, palaikymas yra. 42 Seimo nariai palaiko šį pasiūlymą.
    Reikia balsuoti už komiteto nuomonę, kurią pristatė V. Baltraitienė. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume komiteto nuomonei, balsuoja už, kas kitaip mano, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Gerbiamieji kolegos, už - 55, prieš - 5, susilaikė 29. Pritarta komiteto nuomonei.
    Daugiau dėl 32 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Mes baigėme priėmimą pastraipsniui. Galime priimti 32 straipsnį? Ar galime priimti 32 straipsnį bendru sutarimu su komiteto pasiūlymu? 32 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
    Gerbiamieji kolegos, man pranešė iš Sekretoriato, kad tai buvo redakcinė klaida, ir tuos straipsnius, kuriuos aš perskaičiau, perskaičiau teisingai. Visą įstatymą pastraipsniui mes priėmėme teisingai, tiesiog jį reikia pakoreguoti. Tokia būtų informacija.
    Dabar dėl viso įstatymo projekto. Norinčių kalbėti už ir prieš, matau, nėra. (Balsai salėje) Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-971, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja už arba susilaiko. (Balsai salėje) Su visomis pastabomis ir pasiūlymais.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 70, prieš - 1, susilaikė 17. Įstatymas, projekto Nr. XIIP-971, yra priimtas. (Gongas)

10.41 val.
    Politinių partijų ir politinių kampanijų finansavimo bei finansavimo kontrolės įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-972(3) (priėmimas)

    Darbotvarkės 1-2b klausimas - Politinių partijų ir politinių kampanijų finansavimo bei finansavimo kontrolės įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-972. Pranešėjas - N. Puteikis, Audito komitetas. Kviečiu, kolega, į tribūną. Priėmimas pastraipsniui.
    Dėl 1 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 4 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 5 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 6 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu.
    Dėl 7 straipsnio yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas. Aš suprantu, kad komitetas nepritarė, mes irgi galime nepritarti ir tiesiog pritarti komiteto nuomonei. 7 straipsnį galime priimti bendru sutarimu su komiteto nuomone, taip? 7 straipsnis priimtas.
    Dėl 8 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? 8 straipsnis priimtas bendru sutarimu. Dėl 9 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
    Dėl 10 straipsnio yra pasiūlymas. Seimo narys gerbiamasis V. Gapšys. V. Gapšio nėra, tai galbūt pranešėjas gali trumpai pristatyti ir iš karto pasakyti komiteto nuomonę?
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Ponas V. Gapšys siūlė patikslinti terminą. Vartoti frazę "už praėjusius kalendorinius metus". Komitetas bendru sutarimu pritarė.
     PIRMININKAS. Ar mes galime pritarti bendru sutarimu komiteto nuomonei? Man sako, kad vis tiek reikia 29 balsų. Gal bendru sutarimu galime pritarti, kad svarstytume? (Balsai salėje) Svarstome bendru sutarimu. Pritarta. Galime pritarti bendru sutarimu komiteto nuomonei? Pritarta komiteto nuomonei. Ar galime priimti 10 straipsnį su V. Gapšio pasiūlymu, kuriam pritarė ir komitetas? 10 straipsniui pritarta bendru sutarimu.
    Dėl 11 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 12 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 13 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 14 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 15 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 16 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 17 straipsnio. Dėl 17 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 18 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 19 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 20 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 21 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 22 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu.
    Dėl 23 straipsnio yra pasiūlymų. Siūlo Seimo narys V. Gapšys. Paprašyčiau kolegos pristatyti ir pasiūlymą, ir pasakyti komiteto nuomonę.
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Seimo narys V. Gapšys siūlo suteikti teisę Vyriausiajai rinkimų komisijai išaiškinti, pavyzdžiui, kad pažeidimas nebuvo šiurkštus, t. y. nustatyti pažeidimo laipsnį. Komitetas šiam V. Gapšio pasiūlymui pritarė.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, norėčiau jūsų paklausti, ar reikia balsuoti, ar jūs pritartumėte bendru sutarimu V. Gapšio pasiūlymui? Pritarta bendru sutarimu, galime svarstyti. Jūs išgirdote, kad komitetas tai nuomonei pritarė. Ar galime pritarti bendru sutarimu komiteto nuomonei? Pritarta komiteto nuomonei. Dėl viso straipsnio kitų pasiūlymų ir pastabų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu su pasiūlymu, kuriam komitetas pritarė? Labai ačiū. 23 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
    Dėl 24 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 25 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu.
    Gerbiamoji Seimo narė V. Baltraitienė siūlo papildyti baigiamųjų nuostatų 2 straipsnį. Jūs pasakykite savo pasiūlymą.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Siūlymas yra toks. Pačiame įstatyme yra numatyta, kad žiniasklaidos priemonės, visi, kas priima reklamą, gali deklaruoti savo įkainius iki politinės kampanijos pradžios. Kadangi politinė kampanija prasidėjo anksčiau, o mes nepriėmėme šio įstatymo, nes jo priėmimas buvo nukeltas kelis kartus, tai mano pataisa galios tik šiems rinkimams šiuo laikotarpiu, kad per 10 dienų gali patikslinti savo įkainius. Nepriėmus iki politinės kampanijos pradžios nespėjo deklaruoti. Tai gal toks formalus dalykas. Kiek suprantu, šiam pasiūlymui pritarė ir Audito komitetas.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, ar galime bendru sutarimu palaikyti pasiūlymą? (Balsai salėje) Bendru sutarimu pritarta. Dabar dėl komiteto nuomonės. Komitetas yra pritaręs šiam pasiūlymui. Ar galime pritarti bendru sutarimu komiteto nuomonei? Komiteto nuomonei pritarta bendru sutarimu. Visi pasiūlymai ir pastabos yra apsvarstytos. Priėmimas pastraipsniui baigtas. Dėkoju kolegai už komiteto nuomonės pristatymą. Labai jums ačiū.
    Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už ir prieš nėra. (Balsai salėje) Balsuojame. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-972(3), balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 98, prieš nėra, susilaikė 4. Įstatymas, projekto Nr. XIIP-972(3), priimtas. (Gongas)

10.48 val.
    Biudžeto sandaros įstatymo 32 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1179(2) (priėmimas)

    Darbotvarkės 1-2c klausimas - Biudžeto sandaros įstatymo 32 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1179(2). Pranešėjas - B. Bradauskas, Biudžeto ir finansų komiteto pirmininkas. Priėmimas. Kviečiu kolegą į tribūną.
    Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pasiūlymų nėra. Galbūt be reikalo judinau jus iš vietos. Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas. Norinčių kalbėti už, prieš nėra. Balsuojame. Gerbiamasis Broniau, aš nemačiau, kad pasiūlymų ir pastabų nėra. Be reikalo čia jus... Mankštą padarėte, nieko. Ačiū.
    Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-1179(2), balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 93, prieš nėra, susilaikė 4. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1179) yra priimtas. (Gongas)

10.50 val.
    Gyventojų turto deklaravimo įstatymo 1, 2, 3, 7 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo 3 ir 5 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1192(2), Gyventojų turto deklaravimo įstatymo 2, 3, 5 ir 9 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1212 (pateikimas)

    Darbotvarkės 1-2d klausimas - Gyventojų turto deklaravimo įstatymo 1, 2, 3, 7 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo 3 ir 5 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1192. Pateikimas. Pranešėja - V. Baltraitienė, Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pirmininkė.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Jums yra teikiami du įstatymai, skirtingi straipsniai. Pasakysiu kodėl. Ta pati pataisa yra teikiama dėl dabar galiojančio įstatymo, kuris galioja iki Naujųjų metų, ir ta pati pataisa teikiama dėl jau naujo įstatymo, kurį esame priėmę ir kurio įsigaliojimas yra nuo 2014 m. sausio 1 d. Kitaip negalime, nes turi galioti ir šį laikotarpį, šį mėnesį.
    Kas yra siūloma ir kodėl teikiama pataisa? Todėl, kad mes Partijų įstatyme priėmėme, kad nario mokestis gali būti 1200 Lt. Jeigu sumoka daugiau, privalo deklaruoti savo turtą ir pajamas, pildyti deklaraciją. Mano teikime, kai dar seniau buvo pateikta, buvo palikta 100 Lt. Kadangi mes pataisėme, aš dabar nežinau, kaip man daryti, ar čia mes visi pataisome tą 1200 Lt, ar dabar pritariame ir po to aš teikiu pataisą? Čia dabar neatitinka. Mes šiandien Partijų įstatyme priėmėme 1200 Lt nario mokesčio, nuo šios sumos reikia pradėti deklaruoti savo turtą ir pajamas.
     PIRMININKAS. Dėkojame.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Aš siūlau pritarti, po to teiksiu pataisą. Šiandien negalėtų būti svarstymo ir priėmimo... (Balsai salėje) Jeigu galima žodžiu, tai tada pirmame įstatyme, kuris yra jums teikiamas, apskritai jokių pataisų nėra. Čia tik sukeičiami vietomis straipsniai, suma neįrašoma. O antro įstatymo viename straipsnyje yra įrašoma suma - 1200 Lt.
     PIRMININKAS. Gerbiamoji kolege, aš labai atsiprašau. Aš truputėlį noriu jus sustabdyti. Tiesiog man nepatogu pirmininkauti, nes aš pristačiau tik vieną įstatymo projektą ir nepaskelbiau, kad yra teikiamas ir antras. Jūs kartu pateikėte, ir aš tiesiog...
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Taip.
     PIRMININKAS. Labai atsiprašau. Aš norėčiau pranešti plenariniam posėdžiui, kad mūsų kolegė V. Baltraitienė pateikė ir kitą įstatymo projektą, darbotvarkės 1-2e klausimą, įstatymo projekto Nr. XIIP-1212.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Taip.
     PIRMININKAS. Du įstatymų projektus. Todėl norėjau, kad būtų svarstoma... nes kartais Seimo nariai susipainioja, kai mes iš karto abu svarstome. Tiesiog jūs pateikėte ir vieną, ir kitą įstatymų projektus. Konstatuoju Seimo plenariniam posėdžiui.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Kuris yra pirmesnis? Nr. XIIP-1192?
     PIRMININKAS. Nr. XIIP-1192.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Čia yra naujų straipsnių - vietoj skaičiaus 36 įrašoma 37, ir keičiasi straipsnių seka. Kaip minėjau, dėl to, kad vienas įstatymas galioja iki Naujųjų metų, kitas Turto deklaravimo įstatymas įsigalios nuo Naujųjų metų. Tai šio yra keičiami tik straipsniai.
     PIRMININKAS. Dėkojame, Virginija. Aš manau, visi jau suprato. Buvo pristatyti du įstatymų projektai Nr. XIIP-1192 ir Nr. XIIP-1212. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Pirmasis klausia D. Jankauskas. Prašom, kolega.
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Kolege, labai trumpas klausimas, ir netgi ne tiek dėl turinio, kiek dėl procedūrų. Ar pasiūlymai yra įregistruoti dėl abiejų projektų, ar čia yra žodžiu teikiamas pasiūlymas?
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Žodžiu. Sakė, galima pateikti žodžiu - 1200. Pirmame įstatyme toks skaičius niekur nerašomas, o projekte Nr. XIIP-1212 yra 37 straipsnis, tai vietoj 100 Lt - 1200 Lt. Sakė, galima padaryti žodžiu, kadangi ką tik priėmėme įstatymą.
     PIRMININKAS. Gerbiamoji Virginija, tikrai žodžiu negalima pateikti. (Balsai salėje)
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Sako, negalima.
     PIRMININKAS. Gerai. Sekundę.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Tada reikia garsiai sakyti, aš negirdžiu, man čia išvis negirdėti.
     PIRMININKAS. Mums irgi čia nelabai girdėti, ką jūs kalbate. Tuoj viską sudėliosime į vietas. Man atrodo, dar yra norinčių paklausti dėl šių dviejų įstatymų projektų. Nėra. Ar po pateikimo galime pritarti bendru sutarimu? Jūs nekalbėkite iš vietos. Jeigu ką nors siūlote, tai prieikite prie šoninio mikrofono ir labai aiškiai išdėstykite, nes man pirmininkauti yra labai sunku, kai jūs burbate po nosimi. Prašau.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ar galima dėl vedimo tvarkos? Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš manau, kad nekiltų nesusipratimų ir visi aiškiai žinotume, ką priimame, palaukime, kol bus įregistruota pataisa. Tai yra 1200 Lt per metus, taip, kaip priėmėme Politinių partijų įstatyme, ir nesiskirtų jis nuo Gyventojų turto deklaravimo įstatymo. Todėl jeigu yra taip, kad tas 100 Lt galioja tik šiais metais, tai po svarstymo šiandien mes galime... (Balsai salėje) Taip, prašau.
     PIRMININKAS. Atsiprašau.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Man išjungė. Čia yra du įstatymai, suma turi būti ta pati. Tik pirmame įstatyme sukeičiami vietomis straipsniai, o kitame įstatyme jau įrašoma suma - 1200 Lt. Tai tą pirmąjį Nr. XIIP-1192... Na, aš nežinau, aš siūlau pritarti po pateikimo abiem, ir viskas, ir nedaryti jokio svarstymo...
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ir daryti pertrauką.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ir daryti pertrauką tol, kol bus įregistruota pataisa.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Taip, sutinkame.
     PIRMININKAS. Gerbiamoji kolege, gal mes galime padaryti trijų valandų pertrauką ir siūlyti ypatingos skubos tvarką, tiesiog po trijų valandų viską sutvarkyti, grįžti į popietinę darbotvarkę ir priimti ypatingos skubos tvarka, kadangi Seimo Pirmininkė siūlo tokią galimybę. Ar jūs sutiktumėte su tokia tvarka?
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Gerai. Sutinkame.
     PIRMININKAS. Galbūt vis dėlto, man sufleruoja, reikėtų balsuoti. Ar mes sutinkame, kad svarstytume ypatinga skuba? Reikia mums balsuoti už šiuos abu projektus. Balsuojame. Kas už tai, kad svarstytume ypatingos skubos tvarka šiuos du įstatymų projektus, balsuojate už, kas kitaip manote, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Dėkoju, kolegos. Už - 76, prieš nėra, susilaikė 7. Ypatingai skubai yra pritarta. Tiesiog po trijų valandų mes turėsime galimybę grįžti prie šitų įstatymų projektų ir priimti abu įstatymų projektus.

10.58 val.
    Baudžiamojo proceso kodekso priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-885(2)ES (priėmimas)

    Darbotvarkės 1-3 klausimas - Baudžiamojo proceso kodekso priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-885. Pranešėjas - gerbiamasis J. Sabatauskas. Aš manau, kad jo net nereikia kviesti į tribūną, nes čia labai viskas paprasta, aš taip įsivaizduoju.
    Priėmimas pastraipsniui. Vienas straipsnis. Galime pritarti bendru sutarimu? Priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-885, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 86, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-885) yra priimtas. (Gongas)

10.59 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos valstybinio socialinio draudimo fondo 2012 metų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektas Nr. XIIP-952(2) (priėmimas)

    Darbotvarkės 1-4 klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos valstybinio socialinio draudimo fondo 2012 metų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektas Nr. XIIP-952. Taigi priėmimas. Vienas straipsnis.
    Balsuojame už visą nutarimo projektą. Norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume nutarimą, kurio projekto Nr. XIIP-952, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio nutarimo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 85, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Nutarimas (projekto Nr. XIP-952) yra priimtas. (Gongas)

11.00 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos 2012 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo metinių konsoliduotųjų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektas Nr. XIIP-1035 (priėmimas)

    Darbotvarkės 1-5 klausimas - Seimo nutarimo "Dėl 2012 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo metinių konsoliduotųjų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektas Nr. XIIP-1035. Priėmimas.
    Taip pat vienas straipsnis. Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra.
    Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume nutarimo projektui Nr. XIIP-1035, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio nutarimo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 83, prieš nėra, susilaikė 3. Nutarimas (projekto Nr. XIIP-1035) yra priimtas. (Gongas)

11.02 val.
    2014 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1116 (svarstymas)

    Darbotvarkės 1-6 klausimas - 2014 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1116. Svarstymas.
    Į tribūną kviečiu D. Mikutienę, Sveikatos reikalų komiteto pirmininkę.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, Seimo Sveikatos reikalų komitetas svarstė 2014 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą. Komitetas, išsamiai išanalizavęs situaciją, įvertinęs pateiktus pasiūlymus iš įvairių asociacijų ir institucijų, priėmė sprendimą grąžinti įstatymo projektą iniciatoriams tobulinti atsižvelgus į Sveikatos reikalų komiteto pasiūlymus.
    Pasiūlymai Vyriausybei ir Sveikatos apsaugos ministerijai. Siekti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2012-2014 m. programos įgyvendinimo prioritetinėmis priemonėmis numatytų tikslų, kad Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto pajamos 2016 m. sudarytų 4,2 % bendrojo vidaus produkto. Jeigu minėtas tikslas būtų nuosekliai įgyvendinamas, tada 2014 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetas turėtų sudaryti 4 % bendrojo vidaus produkto, t. y. apie 5 mlrd. Lt, o 2015 m. - apie 5,6 mlrd. Lt.
    Antra. Ieškoti galimybių padidinti valstybės biudžeto skiriamus asignavimus 2014 m. Sveikatos draudimo fondo biudžetui 229 mln. Lt. Šios lėšos skiriamos siekiant įvykdyti valstybės funkcijas, nes teisės aktais yra priskirta Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetui tokios funkcijos, kaip neapdraustiesiems asmenims suteiktoms būtinosios medicinos pagalbos išlaidoms apmokėti, imunoprofilaktikos programoms, priemonėms finansuoti ir kitoms. Numatoma, kad 2014 m. išlaidos šioms funkcijoms įgyvendinti sudarys 346 mln. Lt, o 2014 m. PSDF biudžete numatyta valstybės asignavimų suma šioms funkcijoms vykdyti yra tik 41 mln. Mūsų nuomone, socialiai tai yra tikrai neteisinga. Valstybės asignavimai nuo 2012 m. PSDF biudžetui labai mažinami.
    Trečia. Siekiant už asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimą gydymo įstaigoms apmokėti pagal jų išlaidas, siūloma atkurti asmens sveikatos priežiūros paslaugų balo vertę iki 1 Lt. Perduoti arba grąžinti Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai ortopedijos technikos priemonių įsigijimo išlaidų kompensavimo funkciją. Detaliai išnagrinėti kiekvieną pasiūlymą, pateiktą nurodytuose kreipimųsi raštuose, ir priimti tam tikrus sprendimus dėl: 2013 m. spalio 15 d. Lietuvos gydytojų vadovų sąjungos suvažiavimo rezoliucijos; 2013 m. spalio 22 d. Lietuvos rajoninių ligoninių asociacijos kreipimosi; 2013 m. lapkričio 4 d. nevyriausybinių organizacijų, t. y. Lietuvos pacientų organizacijos atstovų tarybos, Lietuvos gydytojų vadovų sąjungos, Lietuvos gydytojų sąjungos, Lietuvos sveikatos apsaugos darbuotojų profesinės sąjungos, Laisvosios rinkos instituto, atviro kreipimosi į visuomenę, valdžios institucijas ir politines partijas.
    Šešta. Parengti ir pateikti Seimui teisės aktų, reglamentuojančių papildomą savanorišką sveikatos draudimą, projektus.
    Septinta. Atsižvelgus į tai, kad pateiktame 2014 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatymo projekte nėra įgyvendinamas Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo 2013 m. gegužės 16 d. nutarimas, parengti ir iki 2014 m. liepos 1 d. pateikti Seimui teisės aktų, reglamentuojančių būtinosios medicinos pagalbos teikimą ir finansavimą, projektus. Konstitucinis Teismas 2013 m. gegužės 16 d. nutarimu pažymėjo, kad Konstitucijos 53 straipsnio 1 dalies nuostata, kad "Įstatymas nustato piliečiams nemokamos medicinos pagalbos valstybinėse gydymo įstaigose teikimo tvarką", yra konstitucinė piliečių teisės nemokamai ir laiku gauti kokybišką, gyvybiškai būtiną medicinos pagalbą valstybinėse gydymo įstaigose garantija, kurios įgyvendinimas turi būti užtikrinamas iš valstybės biudžeto lėšų.
    Balsavimo rezultatai: pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkei, kuri labai išsamiai pristatė komiteto nuomonę. Tiesiog yra norinčių kalbėti už, kad grąžintume iniciatoriams tobulinti, aš taip suprantu. A. Matulas. Prašom, kolega.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, išties Sveikatos apsaugos ministerija yra išdalinusi daugybę pažadų visuomenei, kad užtikrins visas nemokamas paslaugas, stabdys emigraciją, didins atlyginimus, bet iš esmės viskas yra priešingai. Jeigu metų pradžioje apie 25 % gydymo įstaigų turėjo tam tikrų skolų, tai šiandien 100 % stacionarinių įstaigų ir dalis poliklinikų jau turi didžiulių skolų, nes, pasibaigus krizei, nesugebame užtikrinti didesnio balo negu praėjusiais metais, laikomas rezervas, laikomos viršplaninės lėšos, jos nepaskirstomos. Kitų metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžete nieko gero irgi nėra, nes, kaip minėjo ir komiteto pirmininkė, Vyriausybės programoje numatyta 2016 m. užtikrinti 4,2 % finansavimą nuo BVP, bet šiais metais finansavimas mažėja. Dabar yra 3,6 %, o kitais metais numatoma beveik 3,4 %. Kada čia įvyks tas stebuklas ir per tuos likusius dvejus ar trejus metus Vyriausybė suras 1,5 mlrd. Lt? To tikėtis iš esmės yra neįmanoma.
    Daug kritikos buvome sulaukę dėl asignavimų mažinimo. Kaip matyti, asignavimai iš esmės mažėja, nes praėjusiais metais valstybė skyrė asignavimų papildomoms, nenumatytoms funkcijoms, nebūdingoms draudimo funkcijoms vykdyti 21 mln. Lt, šiais metais lyg ir 41 mln. Lt numatyta kitiems metams, bet yra papildomai priskirtos dvi funkcijos. Tai yra didinamos "Sodros" administravimo išlaidos už mokesčių surinkimą ir kai kurios kitos funkcijos, kurios iš esmės asignavimus tik mažina.
    Labai keista, kad pats ministras kreipėsi į Konstitucinį Teismą, gavo jo išaiškinimą ir dabar kažkodėl Vyriausybė sudarė darbo grupę ir numato...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Antanai, jūsų laikas baigėsi.
     A. MATULAS (TS-LKDF). (Baigiu.) ...ir numato teisės aktus dėl Konstitucinio Teismo nutarimo įgyvendinimo pateikti tiktai 2015 m. pabaigoje. Iš esmės vėlgi kitų metų PSDF biudžete nieko nenumatyta, kaip bus įgyvendinti...
     PIRMININKAS. Antanai, jūs viršijote...
     A. MATULAS (TS-LKDF). Aš siūlau, kolegos, pritarti, kad reikia grąžinti tobulinti.
     PIRMININKAS. Aš manau, kad pritars. Tikiuosi.
    Gerbiamieji kolegos, gal galime bendru sutarimu pritarti komiteto nuomonei grąžinti įstatymo projektą tobulinti?
    Balsuojame? Gerai, balsuojame. Kas už tai, kad pritartume Sveikatos reikalų komitetui šį įstatymo projektą grąžinti iniciatoriams tobulinti, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Skelbiu balsavimo rezultatus: už - 78, prieš nėra, susilaikė 2. Taigi pritarta komiteto nuomonei grąžinti iniciatoriams įstatymo projektą Nr. XIIP-1016 tobulinti.

11.11 val.
    Užimtumo rėmimo įstatymo 37 ir 38 straipsnių pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1102(2), Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo 3, 4, 5, 6, 7, 9, 11, 13, 14, 15 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 7 ir 11 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1103(2), Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 22 ir 33 straipsnių pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1104(2), Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 2, 3, 4, 5, 16, 17, 21, 22, 25, 26, 27, 29, 31, 36 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1105(2), Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 29 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1106(2), Nedarbo socialinio draudimo įstatymo 17 ir 23 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1107(2), Nedarbo socialinio draudimo įstatymo 2 ir 17 straipsnių pakeitimo įstatymo 1, 2 ir 3 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1108(2), Nedarbo socialinio draudimo įstatymo 23 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1109(2) (svarstymas)

    Darbotvarkės 1-7a - Užimtumo rėmimo įstatymo 37 ir 38 straipsnių pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1102(2) ir visi lydimieji 1-7b, 1-7c, 1-7d, 1-7e, 1-7f, 1-7g, 1-7h. Gerbiamoji komiteto pirmininke, svarstymas. Kviečiu išsakyti komiteto nuomonę dėl visų šių mano paskelbtų įstatymų projektų.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos. Norėčiau pristatyti jums visus šiuos, rodos, aštuonis įstatymų projektus, susijusius su Valstybinio socialinio draudimo fondo 2014 m. biudžetu. Taigi šiais projektais siūloma įtvirtinti, kad darbo rinkos paslaugos ir užimtumo rėmimo politika, taip pat Darbo biržos išlaikymas, paslaugos 2014 m. dar būtų finansuojama iš nedarbo draudimo lėšų. Siūlomu įtvirtinti teisiniu reguliavimu siekiama sudaryti galimybę tausoti valstybės biudžeto lėšas, išlaikyti finansinį stabilumą ir tvarumą, išvengti galimų nedarbo socialinio draudimo sistemos funkcionavimo nesklandumų ir trukdžių. Remiantis galiojančiomis teisės aktų nuostatomis, šiuo metu nedarbo socialinio draudimo lėšų dydis įstatymo nustatytoms užimtumo rėmimo priemonėms įgyvendinti kasmet tvirtinamas būtent Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto atitinkamų metų rodiklių patvirtinimo įstatyme. Pereinamuoju laikotarpiu, t. y. nuo 2009 m. iki šių metų pabaigos, darbo rinkos paslaugos ir užimtumo rėmimo politiką įgyvendinanti įstaiga, t. y. Darbo birža, buvo finansuojama būtent iš nedarbo draudimo lėšų. Taigi įvertinus tas aplinkybes, apie kurias sakiau - finansinį tvarumą, projektu siūloma dar metams, t. y. iki 2015 m. sausio 1 d., tiesiog pratęsti išlaikymą iš "Sodros" lėšų, o nuo 2015 m. sausio 1 d. Darbo birža turėtų būti jau išlaikoma iš valstybės biudžeto lėšų. Šie projektai reikalauja per 170 mln. lėšų "Sodros" biudžete. Tai labai trumpai tiek.
    O dabar, pirmininke, aš pasiruošusi pristatyti kiekvieną projektą, taip? Ar dabar...
     PIRMININKAS. Dėkoju, komiteto pirmininke. Jūs jau pristatėte visus?
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Aš dabar pristačiau trumpai visus, o dabar galėčiau dėl kiekvieno atskirai. Ar taip?
     PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkei. Seimo nariai turi galimybę dalyvauti diskusijoje. Gerbiamoji pirmininke, labai jums ačiū. Dabar diskusijos.
    Gerbiamasis R. J. Dagys išsakys nuomonę dėl šių visų įstatymų projektų.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš noriu atkreipti dėmesį, kad mes pakliuvome į labai įdomią situaciją. Pirmas aspektas, kad šios įstatymo pataisos buvo svarstomos dar iki "Sodros" biudžeto. Joms jau buvo pritarta tik pirmininkės balsu. Komitete balsai pasidalino per pusę. Bet po to, svarstant "Sodros" biudžetą gautos gerbiamojo M. Zasčiurinsko pataisos, kurioms mes pritarėme ir siūlėme atmesti "Sodros" biudžetą dėl to, vienas iš motyvų buvo kaip tik dėl to, kad Darbo biržos administravimas bus finansuojamas iš "Sodros" lėšų. Mes tą sprendimą jau priėmėme, atidavėme Vyriausybei tobulinti ir tvarkyti šį įstatymo projektą. Dabar mes atsidūrėme keistoje situacijoje. Vieną kartą priėmėme sprendimą, kad Darbo birža nebūtų finansuojama iš "Sodros", kitu atveju dabar mes pritarsime savo priešingam sprendimui, lyg ir priimam kitą sprendimą, sutinkam su tuo projektu. Taip, Darbo biržos administravimas kainuoja apie 71 mln., nors ir nedaug, bet tai yra 2 Lt papildomai kiekvienam pensininkui prie pensijos. Juo labiau kad Užimtumo fonde ir dabar yra numatytas "Sodros" deficitas, beveik 100 mln. išlaidos viršys pajamas. Faktiškai ta suma, kiek ir kainuoja "Sodros" administracijai išlaikyti. O mes esame priėmę sprendimą ir jau turėjo galioti. Kadangi Darbo birža yra valstybės tarnyba, tai valstybės tarnyba ir visi kiti turi būti finansuojama iš valstybės biudžeto. Dabar yra perkeliama našta nuo valstybės biudžeto ant socialinio draudimo biudžeto, ant pensininkų. Jeigu mes norime sutvarkyti, kad "Sodra" veiktų, turėtų subalansuotas išlaidas ir pajamas, tai turi būti tik tai, kas susiję su draudimo išlaidomis. Tos draudimo išlaidos ir turi būti pagrindinis šaltinis mūsų visų keturių numatytų draudimų. Šiuo atveju mes Darbo biržą perkeliame čia ir formuluotę dar taip patvarkome, kad faktiškai 0,2 %, kuriais draudžiama nuo nedarbo, mes niekada nepasieksim to, kad tos išlaidos bus subalansuotos. Jos visą laiką viršys, nes jau 71 mln., kai mes iš viso tenai matome 200 mln. draudimo dėl nedarbo. Ką mes darome? Faktiškai nedarome reformos, o tiesiog iš esmės tokiu būdu žlugdome tą pačią reformą. O tai iš esmės yra tik lėšų perkėlimas, valstybinės naštos perkėlimas. Aš siūlau nepritarti šiems projektams, išskyrus 1-7e klausimą, kur yra techninis dalykas, kur iš kokios kasos į kokį fondą pervesti, tai yra techninis pataisymas. Bet visi kiti kertasi su mūsų, kaip jau minėjau, anksčiau priimtu sprendimu, dėl kurio Seimas apsisprendė dabar, ne kada nors. Kita vertus, tai yra neteisinga, nes faktiškai administraciją mes finansuosime pensininkų pensijomis ar motinystės išmokomis, ar kitomis draudimo rūšių lėšomis ir tai tikrai nebus teisinga. Juo labiau kad Valstybės kontrolė primygtinai kelis kartus jau tą patį pabrėžė, kad toks finansavimo būdas yra netinkamas. Mes vėl svarstome Valstybės kontrolės išvadas, tą patį rašo. Ir vis tiek mes atkakliai ignoruojame Valstybės kontrolės išvadas.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegai R. J. Dagiui už išsakytą nuomonę. Norinčių kalbėti po svarstymo už, prieš nėra. (Balsai salėje) Mečislovai, kurioje vietoje jūs užsirašėte? Jūs norite kalbėti? (Balsai salėje) Mečislovai, truputį pavėlavote, gal kalbėkite dėl motyvų, ką? Mečislovai, čia yra svarstymas. Gerbiamasis Mečislovai, aš jums leidžiu. Prašom, leidžiu, ateikite, pakalbėkite. Tiesiog vardan demokratijos. Mečislovai, jūs pažeidėte...
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Labai dėkui, kad leidote kalbėti. Aš noriu atlikti savo pareigą.
    Aš suprantu, kad tikriausiai karavanas eis toliau, čia mūsų balsas niekam neįdomus, bet noriu atkreipti dėmesį į tokį dalyką: mes esame pasirinkimo kryžkelėje. Ar mes?.. Noriu pabrėžti pirmiausia tai, kad tai, ką aš kalbėsiu, nereikalauja jokių papildomų pinigų, absoliučiai nė vieno lito. Tie pinigai yra, tik klausimas, kur jie yra - ar jie valstybės biudžete yra, ar jie dirbtinai perkelti į "Sodros" biudžetą?
    Šiuo atveju mes kalbame apie tai, kad 171 mln. Lt, tai, kas turi būti finansuojama iš valstybės biudžeto, dirbtinai užkraunama "Sodrai". Iš to daromos išvados, kad "Sodros" biudžetas yra deficitinis, kad jai trūksta 1 mlrd. 200 Lt, nors praeitame posėdyje aš iškilmingai visiems paskleidžiau ypač slaptą žinią, kad "Sodros" biudžetas 2014 m. yra visiškai subalansuotas. O visiškai subalansuotas reiškia tai, kad mes galime pensininkams pradėti kompensuoti iš jų atimtas pensijas, kad mes galime likusiems 200 tūkst. žmonių visiškai grąžinti atlyginimą į ikikrizinį lygį, nes tų pinigų yra pakankamai.
    Iš tiesų kolega R. J. Dagys atkreipė jūsų, kolegos, dėmesį į tai, kad mes praeito posėdžio metu visi vieningai balsavome už tai, kad "Sodros" biudžetą grąžintume Vyriausybei patikslinti, ir vienoje iš mūsų grąžinimo sąlygų buvo ir įrašyta tai, kad tie pinigai privalo būti ne "Sodros" biudžete, o privalo būti perkelti arba grąžinti atgal į valstybės biudžetą. Todėl, šiandien balsuodami, mes kaip - balsuosime prieš tai, už ką balsavome ketvirtadienį? O jeigu balsuosime taip, tai mes ką pripažinsime? Mes pripažinsime, kad ketvirtadienį arba šiandien balsuojame ne visai galvodami apie pasekmes.
    Gerbiamieji kolegos, atlikdamas tokią pareigą, aš noriu pakviesti jus nepritarti šitam įstatymo projektui. Geriausiu atveju palaukime, kol "Sodros" biudžetas bus grąžintas po mūsų pastabų, pažiūrėsime, kaip reaguos Vyriausybė. Tuo labiau kad organizuojamas, kaip jūs žinote, labai galingas mitingas, kur žmonės išreikš savo nuomonę, kaip turi būti atkuriami atlyginimai, kaip turi būti sprendžiami pensininkų klausimai, tuo labiau kad 2014 m. yra metai prieš 2015 m., o 2015 m. yra labai didelis noras įsivesti eurą, o įsivedus eurą, didės šeimos išlaidos, nes neišvengiamai didės kainos. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju gerbiamajam M. Zasčiurinskui. Nuomonės už, nuomonės prieš dėl šių įstatymų projektų. Nuomonė už - K. Miškinienė. Prašom.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš suprantu opoziciją, kuri turėtų tiesiog viskam prieštarauti, bet kai kalba M. Zasčiurinskas, noriu priminti: praeitą savaitę mes visi susitarėme ir palaikėme ponios V. Baltraitienės pasiūlytą Seimo nutarimą dėl pensijų kompensavimo, kad Vyriausybė kartu su biudžetu turėtų pristatyti mums, ir tikimės, kad tai prasidės nuo kitų metų liepos 1 d., o galbūt ir anksčiau. Aš dabar negaliu suprasti, kai mes, jums pateikdami 2014 m. "Sodros" biudžetą, jau pasakėme, kad valstybės biudžete papildomai dėl to, kad mes nepritarėme, kad iš "Sodros" lėšų būtų pervedami asignavimai privatiems pensijų fondams bei palūkanoms ir skolai administruoti... tai daugiau kaip 1 mlrd. lėšų. O šiandien dar mes kalbame apie 171 mln., kuriuos turės surasti Vyriausybė valstybės biudžete.
    Kolegos, mes visi suprantame, kad tai yra tęstiniai dalykai. Aš jau pradžioje minėjau, kad būtina subalansuoti biudžetą, laikytis fiskalinės drausmės, Mastrichto kriterijų. Aš labai prašau jūsų tiesiog ne politikuoti, o pritarti minėtiems projektams. Kaip minėjau, jie teikiami tik vieniems metams, kol bus stabilizuota situacija, nes mūsų norai ir padidinti darbo užmokestį mažiausiai uždirbantiems žmonėms, ir pradėti pensijų kompensavimą - išties yra daug papildomų mūsų ir visos Lietuvos žmonių lūkesčių. Tai neišdraskykime viso to, kas buvo pateikta biudžetuose. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė prieš - R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Ponia pirmininke, komiteto pirmininke, tai nedraskykite, ką mes jau esame priėmę. Mes jau esame šitai nuostatai pritarę, kad "Sodros" biudžetas ne... kad Darbo biržos administravimas neturėtų būti apmokamas iš socialinio draudimo biudžeto. Mes tam projektui pritarėme. Tai dabar jūs siūlote daryti priešingai, negu mes pritarėme. Iš tikrųjų taip ir yra.
    Kita vertus, jūsų teiginys, kad tai nepareikalaus lėšų, neišlaiko jokios kritikos, nes mes siūlome perkelti šitą eilutę iš "Sodros" eilutės į valstybės biudžeto. Pagal makroekonominį principą yra tas pats, išskyrus vieną dalyką, tai yra tai, kad "Sodra" skolinasi lėšas tam paimti, moka palūkanas. Užuot tai dengę iš valstybės biudžeto, mes toliau gramzdiname "Sodrą" į papildomas skolas - čia yra esmė, o jokių papildomų lėšų niekas nereikalauja. Bet negali nebūdingos funkcijos būti užkrautos "Sodrai" ir "Sodrai" skaičiuojamos palūkanos, nes tai mažina mūsų galimybę paskui mokėti didesnes pensijas. Tai ne jos funkcija - administravimas, čia yra esmė. Vieną kartą priimame vienokį sprendimą, kitą kartą kitokį sprendimą. Išsiaiškinkite tarpusavyje, ką jūs norite daryti.
    Aš siūlau šitoms pataisoms nepritarti arba bent jau daryti pertrauką, kol Vyriausybė apsispręs, nes dabar bus vienas kitą paneigiantys sprendimai. Siūlau tikrai vykdyti tos nubrėžtos reformos gaires, kur ir numatyta, kad šitos išlaidos turi būti numatytos valstybės socialinių reikalų ir darbo kuruojamoje srityje, tame biudžete, o ne pensininkai turėtų dar užmokėti už tai, už užkrautą funkciją, ir dar sumokėti palūkanas. Siūlau nepritarti.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolegos, buvo išsakytos nuomonės už, nuomonės prieš.
    Tiesiog noriu pasitarti, kad visi klausimai, kuriuos dabar mes svarstome, yra vienas su kitu labai glaudžiai susiję. Tiesiog mes turime priimti bendrą sprendimą, jeigu jūs nieko prieš... (Balsai salėje) Prašau? Balsuojame dėl kiekvieno? Aš noriu paklausti, ar mes balsuojame už kiekvieną atskirai, ar už visus kartu, nes jie visi labai susiję? Prašau? (Balsai salėje) Už visus. Yra tokia nuomonė, gerbiamasis Rimantai, gal jūs neprieštarausite? Kurį jūs norite, tiesiog pasakykite. (Balsai salėje) 1-7e. Gerai, mes galime, nėra jokių problemų. Dėl 1-7e yra toks pasiūlymas gerbiamojo R. J. Dagio, už jį galime atskirai balsuoti. Tiesiog dabar balsuojame už visus kitus, išskyrus už 1-7e. Gerai?
    Kas už tai, kad pritartume po svarstymo įstatymų projektams... Aš tuoj visus išvardinsiu, aš privalau tai padaryti. Įstatymų projektai Nr. XIIP-1103, Nr. XIIP-1104, Nr. XIIP-1105, Nr. XIIP-1107, Nr. XIIP-1108 ir Nr. XIIP-1109. Kas po svarstymo pritaria šiems įstatymų projektams, balsuoja už, kas mano kitaip... Ir Nr. XIIP-1102. Kas už, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. Būtent už šituos įstatymų projektus, kuriuos aš jums ką tik išvardinau.
    Balsavimo rezultatai: už - 43, prieš - 17 ir susilaikė 19. Taigi po svarstymo šiems įstatymų projektams yra pritarta.
    Atsiprašau, dar dėl vieno įstatymo projekto apsispręsime ir tada bus galima kalbėti. Gerai?
    Dabar dėl 1-7e, kur, gerbiamasis Rimantai Jonai Dagy, sakei atskirai. Pritariame? Bendru sutarimu? Ar galime pritarti bendru sutarimu? Taigi 1-7e, draugiškai pritariame bendru sutarimu šitam įstatymo projektui. Visi įstatymų projektai yra apsvarstyti ir visiems yra pritarta.
    Dabar B. Bradauskas dėl vedimo tvarkos.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Ne, repliką po balsavimo noriu pasakyti.
     PIRMININKAS. Replika po balsavimo. Gerai.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Tikras stebuklų laukas - ketverius metus buvo valdžioje, visiškai nieko nesutvarkė. Tik baigė savo valdymą, iš karto pasipylė tokie siūlymai, kurie net nelabai protu suvokiami: perdėti iš vienos kišenės į kitą. Koks skirtumas, Rimantai, jeigu permesime į biudžetą šias lėšas? Koks skirtumas, tu man pasakyk? Visiškai jokio skirtumo nėra. Bet būtinai daryti kitaip, negu yra. Tai reikėjo sutvarkyti viską per ketverius metus, laiko buvo apsčiai.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, matau, nori repliką po balsavimo. Prašom, gerbiamasis E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Ne repliką, įskaityti balsą už, nes nesuveikė mygtukas.
     PIRMININKAS. Gerai, gerbiamojo E. Šablinsko balsas už. Gerbiamasis R. J. Dagys. Prašom.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis Broniau, tai ir buvo sutvarkyta. Jūs tą tvarką dabar atkeičiate į vėl ydingą ir reikalaujate už administracinę naštą pensininkams sumokėti iš savo pensijų. Tai ir buvo sutvarkyta. Jūs dabar tiesiog šitą nuostatą keičiate.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad labai išsiskyrė nuomonės dėl šitų įstatymų projektų, todėl aš neteiksiu ypatingai skubai, atidėsime kitam, nes labai išsiskiria, nedidelė persvara, kitą posėdį mes priimsime šituose įstatymų projektus.
    Gerbiamieji kolegos, skelbiu pertrauką iki 12 val. Ačiū.

Pertrauka

12.01 val.
    Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo 4, 23 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1110(2) (svarstymas)

     PIRMININKĖ (I. DEGUTIENĖ, TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kviečiu grįžti į posėdžių salę ir tęsti posėdį. Toliau būtų Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo 4, 23 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-1110(2) svarstymas. Tačiau kol kas salėje matau tik vieną pranešėją. Tai gal ir pradėkime. V. V. Margevičienė, Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto išvada.
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, noriu jums pristatyti Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto išvadą. Mūsų komitetas buvo papildomas komitetas dėl šio įstatymo projekto. Mūsų komiteto išvada yra siūlyti pagrindiniam komitetui įstatymo projektą tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas ir svarstyti kartu su Vietos savivaldos įstatymo 6, 7, ir 32 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo 1, 2, 4 straipsnių pakeitimo įstatymo projektu ir Vietos savivaldos įstatymo 6 ir 7 straipsnio pakeitimo įstatymo projektu. Ir pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Nematau Seimo nario A. Dumbravos, tai gal, pirmininke, perskaitysite išvadą? Gerbiamoji Miškiniene? Mes duosime jums.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Socialinių reikalų ir darbo komitetas, kaip pagrindinis komitetas, spalio 31 dieną svarstė minėtą projektą ir pritarė komiteto patobulintam įstatymo projektui ir išvadoms. Pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKĖ. Viskas? Ačiū. Nematau R. Tamašunienės, tai gal kviečiu A. Nesteckį, Biudžeto ir finansų komiteto išvada.
     A. NESTECKIS (LSDPF). Dėkoju posėdžio pirmininkei. Biudžeto ir finansų komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė šį įstatymo projektą ir pritarė bendru sutarimu įstatymo projektui.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Dabar diskusija. Kviečiu R. J. Dagį.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų svarstome įstatymo projektą, kuris galėtų būti tam tikru pavyzdžiu, kaip seimai turėtų dirbti, ir būsimi seimai, kai įstatymų projektai, priimti ankstesnėje kadencijoje, sėkmingai pratęsiami per kitą kadenciją. Buvo pradėtas eksperimentas, kuris tikrai pasiteisino, - bendruomenių ir kitų žmonių įtraukimas į socialinę paramą atiduodant lėšas skirstyti savivaldybėms pasiteisino kaip jų savarankiška funkcija. Gaila, kad nebuvo rasta sutarimo ir nebuvo prieita iki viso šio eksperimento įgyvendinimo - atiduoti ir kompensacijas už šildymą taip pat savivaldybėms. Dabar penkios savivaldybės turės visą kompleksą įsipareigojimų, kitos turės ne visai visą. Bet tai yra irgi pozityvus žingsnis, tai yra sveikintinas dalykas.
    Į vieną dalyką norėčiau atkreipti dėmesį, jis iki šiol nėra iki galo išspręstas ir reikėtų ieškoti sprendimo. Ir čia reikėtų ieškoti sprendimo su mūsų Biudžeto komitetu. Problema yra ta, kad dabar su deleguotomis funkcijomis turi ateiti į savivaldybes ir pinigai. Tų pinigų atėjimo gali būti įvairūs mechanizmai: fiksuotas dydis arba numatyta suma atskira eilute. Dabar gi visuose mūsų įstatymuose numatyta, kad bus atsižvelgta ir sudėliota per koeficientus, atskaitymas nuo mūsų pajamų mokesčio. Ką tai reiškia? Atsiranda galimybė manipuliuoti, sakykime, tais pajamų mokesčio koeficientais. Finansų ministerija... Sakykime, net ir neteisingai suprognozavus pajamų mokesčio augimą, jeigu bus užaukštintas pajamų surinkimo planas savivaldybėms, planuojant, kad jie surinks kur kas daugiau, ir čia dar bus pridėta ta kompensacija, jeigu planas bus neteisingas, o teisingumo planas priklauso nuo Finansų ministerijos, tai tą visą neatitikimo skirtumą turės padengti savivaldybės iš kitų lėšų būtent šitai savarankiškai funkcijai vykdyti. Mano galva, tai yra ydingas mechanizmas. Kadangi mes planuojame perkelti ir kitas lėšas, kuo daugiau funkcijų ateityje perduoti savivaldybėms, tai toks mechanizmas yra negeras, nes gali būti taip, kad ta savarankiška funkcija ilgainiui liks perduota, o pajamos, kurios ateitų iš biudžeto, papildomos lėšos, neateis. Viskas bus užkrauta savivaldybėms ant galvos, o jos neturės iš ko finansuoti visų šių funkcijų. Šiuo metu tas sprendimas tikrai rastas ne toks, koks turėtų būti rastas. Vis dėlto aš manau, kad mums reikėtų grįžti prie fiksuoto pajamų skaičiaus numatymo biudžete toms funkcijoms vykdyti, kad jos nebūtų susietos su kokiu nors koeficientų žaismu savivaldybėms. Tą ne viename susitikime sakė ir savivaldybėms atstovaujantys žmonės, jie mano, kad kituose įstatymuose tas nėra iki galo sureguliuota. Manau, kad mes skubiai turime prie šios problemos susėsti ir rasti aiškų mechanizmą ateičiai, kad nediskredituotume gero mechanizmo, kurį įrašome į šitą įstatymą.
     PIRMININKĖ. Dėkoju pranešėjui. Dabar po svarstymo vienas - už, vienas - prieš. Gerbiamasis Rimai, jūs užsirašęs vienas už. Nekalbėsite? Gal galime bendru sutarimu po svarstymo pritarti įstatymo projektui? Galime. Taigi po svarstymo pritarta Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo 4, 23 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui.

12.08 val.
    Vietos savivaldos įstatymo 6, 7, 32 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 1, 2, 4 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1111(2) (svarstymas)

    Lydimasis - Vietos savivaldos įstatymo 6, 7, 32 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 1, 2, 4 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas, svarstymas. Pranešėjas - A. Dumbrava, Socialinių reikalų ir darbo komitetas.
     A. DUMBRAVA (TTF). Laba diena, gerbiamieji kolegos. Posėdžio pirmininkė pasakė, kad tai yra lydimasis dokumentas. Socialinių reikalų ir darbo komitetas svarstė šį klausimą ir priėmė išvadą pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu R. Tamašunienę, Biudžeto ir finansų komitetas.
     R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Biudžeto ir finansų komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė šio įstatymo projektą ir priėmė išvadą pasiūlyti pagrindiniam komitetui pritarti pateiktam įstatymo projektui ir jį patobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas bei pasiūlymus, kuriems komitetas pritarė. Balsavimo rezultatai: pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKĖ. Kviečiu V. V. Margevičienę, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas.
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas buvo papildomu komitetu. Aš jums teikiu mūsų komiteto išvadą siūlyti pagrindiniam komitetui tobulinti įstatymo projektą atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento siūlymus ir jį derinant su Piniginės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo 4 ir 23 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektu bei Vietos savivaldos įstatymo 6 ir 7 straipsnių pakeitimo įstatymo projektu. Pritarta bendru sutarimu. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Diskusijoje užsirašė dalyvauti 2 Seimo nariai. Pirmiausia kviečiu M. Zasčiurinską. Jo nėra. Tada - K. Miškinienė. Kviečiu į tribūną.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, išties, kaip ką tik kalbėjo gerbiamasis R. J. Dagys, mes manome, kad pašalpų mokėjimo, kaip savarankiškos funkcijos, perdavimas iš tikrųjų padės bendruomenėms tiksliau numatyti ir paskirstyti lėšas nepasiturinčiai gyvenantiems žmonėms. Rytoj mes renkamės į pasitarimą, kad įsitikintume, jog GPM lėšų užteks, o ateityje tikrai galėtume diskutuoti, nes labai svarbu, kad savivaldybėms tų lėšų nepritrūktų. Kaip žinote, situacija savivaldybėse įtempta, savarankiškoms funkcijoms lėšų trūksta. Todėl mūsų komiteto rūpestis, savaime suprantama, nuolat domėtis šiuo klausimu, kad visi nepasiturinčiai gyvenantys asmenys gautų paramą. Šį klausimą svarstė Savivaldybių asociacija, mes rengėme klausymus, bandomųjų savivaldybių patirtis labai teigiama ir reikia toliau dirbti šia linkme siekiant kuo geriausių rezultatų. Siūlau pritarti.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Dabar po svarstymo vienas - už, vienas - prieš. Nėra norinčių kalbėti. Galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Noriu paklausti Seimo Pirmininko pirmojo pavaduotojo. Gerbiamasis Pirmininke, ar nesiūlote ypatingos skubos? (Balsai salėje) Vietos savivaldos įstatymas ir Piniginės socialinės paramos įstatymas. (Balsai salėje) Niekas neprieštaravo. Taip. Bendru sutarimu po svarstymo pritarta. Galima? (Balsai salėje)
    Gerbiamieji kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti siūlymui dėl Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo projekto priėmimo? Pritarta ypatingai skubai. Ir dėl Vietos savivaldos įstatymo kelių straipsnių pakeitimo įstatymo priėmimo galime bendru sutarimu pritarti ypatingai skubai? Pritarta.

12.13 val.
    Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo 4, 23 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1110(2) (priėmimas)

    Taigi Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo 4 ir 23 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. 1 straipsnis. Priimtas. 2 straipsnis. Priimtas. 3 straipsnis. Priimtas.
    Dėl viso įstatymo keturi - už, keturi - prieš. Nėra norinčių kalbėti. Kviečiu balsuoti. Kas už tai, kad būtų priimtas Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo 4, 23 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymas, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko. Trūksta.
    Užsiregistravo 65 Seimo nariai. Balsavimą atidedame.

12.15 val.
    Vietos savivaldos įstatymo 6, 7, 32 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 1, 2, 4 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1111(2) (priėmimas)

    Tada Vietos savivaldos įstatymo 6, 7, 32 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 1, 2, 4 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto priėmimas. 1 straipsnis priimtas. 2 straipsnis priimtas. 3 straipsnis priimtas.
    Dėl viso įstatymo keturi - už, keturi - prieš. Nėra norinčių kalbėti. Prašau balsuoti. Kas už tai, kad minėtas įstatymas būtų priimtas, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Užsiregistravo tik 67 Seimo nariai. Balsavimas atidedamas.

12.16 val.
    Vietos savivaldos įstatymo 6 ir 7 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-540(2) (svarstymas ir priėmimas)

    Gerbiamieji kolegos, darbotvarkės 1-9 klausimas - Vietos savivaldos įstatymo 6 ir 7 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-540(2). Svarstymas. Kviečiu į tribūną A. Dumbravą.
     A. DUMBRAVA (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, Socialinių reikalų ir darbo komitetas svarstė šį įstatymo projektą, taip pat susietą su dviem ankstesniais įstatymais, ir pritarė jam bendru sutarimu.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu R. Tamašunienę pateikti Biudžeto ir finansų komiteto išvadą.
     R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Biudžeto ir finansų komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo 6, 7 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą ir priėmė sprendimą: atsižvelgiant į Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarime išdėstytus argumentus, Seimo kanceliarijos Teisės departamento, Lietuvos savivaldybių asociacijos ir Vilniaus miesto savivaldybės pateiktas pastabas ir pasiūlymus, pasiūlyti pagrindiniam komitetui daryti įstatymo projekto svarstymo pertrauką, iki bus pateikti svarstyti Lietuvos Respublikos piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo 4 ir 23 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas ir Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo 6, 7, 32 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo pakeitimo projektas. Komitetas pritarė bendru sutarimu.
     PIRMININKĖ. Kviečiu V. V. Margevičienę kalbėti Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto vardu.
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas buvo papildomas komitetas. Leiskite jums paskelbti išvadą. Siūlome pagrindiniam komitetui tobulinti Vietos savivaldos įstatymo 6, 7 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą, atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento, Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Savivaldybių asociacijos pastabas; siekiant teisės aktų suderinamumo ir nuoseklumo, kartu svarstyti Vietos savivaldos įstatymo projektą ir Piniginės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo projektą. Pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Diskusijoje nėra norinčių dalyvauti. Ar galime po svarstymo bendru sutarimu pritarti? Pritarta.
    Gerbiamasis Pirmininke, ar galime siūlyti irgi ypatingą skubą, nes čia vienas iš lydimųjų bus? Seimo Pirmininkas siūlo ypatingos skubos tvarka priimti. Ar galime pritarti? Dėkui.
    Taigi priėmimas. 1 straipsnis. Priimtas. 2 straipsnis. Priimtas. 3 straipsnis. Priimtas.
    Dėl viso įstatymo projekto. Gerbiamoji Miškiniene, gal nekalbėsite, nes tiktai už? Dėkoju. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas Vietos savivaldos įstatymo 6, 7 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-540(2). Gerbiamieji kolegos, labai kviesčiau balsuoti, bent jau registruokitės. Vyrai, už kolonų!

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 77 Seimo nariai: už - 76, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymas, projekto Nr. XIIP-540(2), priimtas. (Gongas)

12.21 val.
    Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo 4, 23 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1110(2) (priėmimo tęsinys)

    Gerbiamieji kolegos, kviesčiau atidėtus balsavimus dabar pabandyti balsuoti. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo 4, 23 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 80 Seimo narių: už - 80, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo 4, 23 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymas priimtas. (Gongas)

12.22 val.
    Vietos savivaldos įstatymo 6, 7, 32 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 1, 2, 4 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1111(2) (priėmimo tęsinys)

    Dar kviečiu balsuoti. Kas už tai, kad būtų priimtas Vietos savivaldos įstatymo 6, 7, 32 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 1, 2, 4 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 81 Seimo narys: už - 80, prieš nėra, susilaikė 1. Vietos savivaldos įstatymo 6, 7, 32 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 1, 2, 4 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymas priimtas. (Gongas)

12.23 val.
    Valstybės politikų, teisėjų, valstybės pareigūnų ir valstybės tarnautojų pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio, taikomo 2014 metais, įstatymo projektas Nr. XIIP-1112(2) (svarstymas)

    Valstybės politikų, teisėjų, valstybės pareigūnų ir valstybės tarnautojų pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio, taikomo 2014 m., įstatymo projektas. Svarstymas. Kviečiu į tribūną pirmininkę K. Miškinienę, Socialinių reikalų ir darbo komitetas.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamoji posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Socialinių reikalų ir darbo komitetas svarstė minėtą projektą, kuriuo siūloma 2014 metais dar taikyti tokį pat 450 Lt pareiginės algos bazinį dydį, koks buvo šiais metais. Šiam projektui pritarė 7, prieš - 2 ir 1 susilaikė.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu M. Petrauskienę, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas.
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas siūlo pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Pritarta vienbalsiai.
     PIRMININKĖ. Diskusija. Kviečiu J. Razmą.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš manau, palikus tą patį bazinį dydį, koks buvo 2009 m., didžiausio ekonomikos nukritimo laikotarpiu, tikrai sunku visuomenei paaiškinti, kaip čia yra, kad ekonomika kitais metais jau pasieks tą buvusį aukščiausią lygį, o bazinis dydis sustojo prie minimalios 2009 m. ribos. Priminsiu, kad daug optimistiškiau į tą klausimą žiūrėjo Darbo partijos atstovai, kai 2011 m., kai ekonomikos lygis buvo dar kokiais 7 % žemesnis, jie drąsiai siūlė, kad galima nustatyti 475 Lt bazinį dydį. Kodėl ta drąsa taip dingo patiems gavus valdžią, gavus pareigas socialinės apsaugos ir darbo ministro, kuris kaip tik už tą sritį atsakingas? Aš kviesčiau vis dėlto pagalvoti ir bent simboliškai tą bazinį dydį didinti kad ir 10 Lt. Tai nebūtų jau tokia didelė našta biudžetui, bet žmonėms būtų aiškus signalas, kad išeiname iš tos krizės, kad visi tai pajunta. Jeigu nepadidinsime šio bazinio dydžio, be abejo, mažiausius koeficientus turintys valstybės tarnautojai, kiti biudžetiniai darbuotojai dar jokio atlyginimų padidėjimo nepajus, sugrįžimo į 2008 m. nepajus, jeigu jų koeficientai nebuvo progresiškai mažinami. Tokiu atveju tą visą ekonomikos atsigavimą, kaip ne kartą sakyta, pajunta politikai, aukštieji pareigūnai, teisėjai ir t. t. Aš kviečiu nepamiršti ir tų mažiau apmokamų žmonių kategorijų ir, kaip minėjau, bent simboliškai spręsti ir dėl bazinio dydžio.
     PIRMININKĖ. Dėkui. Kviečiu R. J. Dagį.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kadangi mes priėmėme... tiksliau dauguma priėmė tokį sprendimą, kad turime atkurti, remdamiesi Konstitucinio Teismo sprendimu, atlyginimus pareigūnams, kuriems jie buvo sumažinti (elgiantis solidarumo principu, didesnės algos sumažintos mažiau negu dabar, negu kitiems). Iš esmės nesvarstydami kitokių sprendimo būdų, kuriuos mes esame siūlę, kad būtų galima pereiti prie kitos darbo apmokėjimo tvarkos, padarėme tam tikrą neteisingą sistemą, neteisingą atlyginimų atkūrimo būdą. Dabar tas mūsų sprendimas iš esmės palietė tos kategorijos pareigūnus, kurių koeficientas yra 12. Iš esmės nuo 12 kategorijos. O daugiausiai žmonių, kurie dirba savivaldybėse, įvairiose regioninėse tarnybose, turimi koeficientai retai viršija 12-13 kategorijas.
    Kita vertus, mes pasiūlėme sprendimus dėl biudžeto, kad pakeltume atlyginimus mažas pajamas gaunantiems kultūros, socialiniams darbuotojams, bet jeigu jūs užsispyrusiai laikotės tos koncepcijos, kad negalima diferencijuotai ką nors daryti, tai vienintelis teisėtas būdas, kaip jiems pakelti tuos atlyginimus, yra koeficiento didinimas. Nėra kitokio būdo, nes jeigu visiems proporcingai reikia kelti, ko jūs visą laiką... Teisės ir teisėtvarkos komitetas tą patį pripažino kaip aksiomą, kurią priėmė iš Konstitucinio Teismo. Kito būdo nėra - tik bazinio atlyginimo kėlimas. Kad mes ir numatysime lėšas kam nors pakelti atlyginimus, mes kitaip nepakelsime, turėsime taisyti Vyriausybės nutarimą Nr. 511 arba kelti bazinį koeficientą. Jūs patys užkirtote sau šitą kelią ką nors kitaip daryti. Remdamiesi ta logika, kurią jūs primetėte mums svarstyti, mes nematome kitos galimybės, kaip tik kelti bazinį koeficientą tam, kad mažos algos pakiltų. Taip pakils visiems, bet nėra kito būdo dėl jūsų tos patvirtintos atlyginimų atkūrimo koncepcijos. Todėl siūlau tikrai nepritarti tokiam sprendimui ir palaikyti tas pataisas, kuriomis siūloma bent minimaliai pakelti bazinį dydį.
     PIRMININKĖ. Dėkui. Gerbiamieji kolegos, yra Seimo nario J. Razmos siūlymas dėl 3 straipsnio - "Pareiginės algos bazinis dydis". Gerbiamąją K. Miškinienę kviečiu į tribūną kaip komiteto atstovę ir pirmininkę, o J. Razmą kviečiu pristatyti savo pataisą.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kaip ir minėjau, aš nesiūlau bazinės algos didinti tiek, kiek 2011 m. siūlė Darbo partijos atstovai, o tą siūlymą palaikė ir socialdemokratai. Nors ekonomika per tą laiką paaugo apie 7 %, bet aš siūlau tik 10 Lt didinti - iki 460 Lt. Manau, kad tas biudžeto poreikis - apie 61 mln. Lt tikrai būtų pakeliamas Vyriausybei dabar koreguojant biudžetą, galbūt grįžtant ir prie mūsų pasiūlymo dėl tų didžiųjų koeficientų palaipsnio atkūrimo ar dar kitaip randant šaltinį. Tada, kaip minėjau, pajustų ir tie žemas pajamas turintys biudžetiniai valstybės tarnautojai, kad ir jiems vis dėlto gyvenimas, palyginti su 2009 m., bent simboliškai jau pradeda gerėti.
     PIRMININKĖ. Komiteto nuomonė.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Komitetas šiam siūlymui nepritarė, nes bazinio dydžio padidinimas 10 Lt pareikalautų papildomų biudžeto lėšų - 61 mln. Lt. Kaip jau minėjo kolega R. Dagys, iš tiesų po Konstitucinio Teismo nutarimo priėmimo ir taip tiesiog papildomai apie 250 mln. Lt reikės darbo užmokesčiui didinti. 10 Lt pakėlimas dar labiau padidintų darbo užmokestį ir minėtiems asmenims, kuriems padidintos klasės ir koeficientai. Jų atlyginimas dar didėtų. Todėl komitetas nepritarė.
     PIRMININKĖ. Ačiū, pirmininke. Dabar R. Dagys, kuris palaiko J. Razmos siūlymą.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Dar kartą noriu pakartoti, kad jūsų priimtų sprendimų logika nepalieka kitokio būdo spręsti problemą - tik bazinį koeficientą didinant, nes jūs fiksavote, kad visiems turi būti keliama proporcingai pagal senas proporcijas, jokių mažinimų negali būti. Vadinasi, mažus atlyginimus gali kelti tiktai per bazinį dydį ir per nieką kita. Tada jūs privalote priimti sprendimą, kad bazinis atlyginimas turėtų būti keliamas. Jūs niekaip kitaip nerasite būdų, kaip padidinti kultūros darbuotojų atlyginimus, nėra kitokio būdo, nei socialinių darbuotojų, nei kitų. Tai yra vienintelis būdas, ką jūs galite padaryti. Jeigu jūs manėte, kad yra kitokių būdų, tada jūs gudravote ir buvote ne iki galo sąžiningi. Be reikalo atmetėte mūsų siūlymus, kurie leido kitaip sutvarkyti per koeficientus, per kategorijas visą darbo užmokestį. Tada reikėjo taip ir tvarkyti. Tada būtume didžiuosius sumažinę daugiau, šituos pakėlę daugiau, būtume subalansavę tas pajamas, kad nereikėtų tiek biudžeto pinigų išleisti. Jūs patys visiškai susipainiojote. Dabar visa kita yra tiktai žmonių guodimas, realiai jokios algos padidėjimo tie mažus atlyginimus gaunantys nejaus. Todėl aš siūlau didinti bazinį dydį. Atkreipsiu dėmesį, kad, ekonomikai kylant 7 %, bazinio dydžio jūs siūlote visiškai nedidinti, o čia padidinimo suma yra 2 %. Ar nenusipelnė bazinės algos padidinimas bent trečdaliu ekonominio augimo koeficiento dydžio? Nežinau, kodėl jūs esate tokie užsispyrę.
     PIRMININKĖ. E. Masiulis - prieš.
     E. MASIULIS (LSF). Mielieji kolegos, be jokios abejonės, didinimas yra visada geriau negu mažinimas, tačiau manyčiau, kad nereikėtų kartoti kai kurių 2008 m. sprendimų ir klaidų, kai buvo, iš tikrųjų neįvertinus valstybės finansinių galimybių, priimami sprendimai neatsakingai didinti tiek bazinį atlyginimą, tiek pensijas ir t. t. Aš manau, kad vis tiek reikėtų ir tai įvertinti, kad ne visų valstybės tarnautojų, gaunančių iš biudžeto pinigus, atlyginimai yra skaičiuojami pagal mėnesinį bazinį dydį. Yra sutartinių darbuotojų, biudžetinių organizacijų darbuotojų, kuriems atlyginimo skaičiavimo principas yra visai kitoks. Pirmiausia tai apima būtent kultūros, socialinius darbuotojus, kurių šiandien atlyginimai dar mažesni negu valstybės tarnautojų. Įsivaizduokime tai, kad mes šiandieną padidiname bazinį mėnesinį atlyginimą ir tam tikrai kategorijai žmonių atlyginimai padidėja, o tiems jautriausiems biudžetinių organizacijų darbuotojams mes jokio sprendimo nesiūlome. Aš siūlyčiau vis dėlto kompleksiškai vertinti visą atlyginimų sistemą ir atsižvelgus į kitų metų valstybės biudžeto galimybes sulaukti iš Vyriausybės išsamaus viso vaizdo, kaip mes tuos atlyginimus didinsime ateities perspektyvoje.
     PIRMININKĖ. Balsuojame, kas pritariate J. Razmos siūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 89 Seimo nariai: už - 33, prieš - 20, susilaikė 36. Siūlymui nepritarta.
    Dabar dėl viso projekto. K. Miškinienė - už.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, jau čia minėjo ir gerbiamasis E. Masiulis, kad išties šiuo metu turime gyventi pagal finansines galimybes. Aš tik noriu priminti, kad svarstydami 2014 m. valstybės biudžetą mes ir mūsų Biudžeto ir finansų komitetas atskiru nutarimu prašėme Vyriausybės atkreipti dėmesį ir ieškoti būdų padidinti mažiausiai biudžetiniame sektoriuje uždirbančių žmonių atlyginimus. Be to, rengiamas naujas įstatymas dėl biudžetinių įstaigų darbuotojų darbo apmokėjimo.
    Taigi, kolegos, aš suprantu, kad daugeliui žmonių tai yra aktualu, bet gyvenkime pagal galimybes. Kviečiu pritarti mūsų projektui. Ačiū.
     PIRMININKĖ. R. J. Dagys - prieš.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, nėra jokio adekvatumo tarp mūsų priimtų sprendimų ir to, kad mes kažko prašėme. Į prašymus gali pusę metų žiūrėti ir metus laiko žiūrėti, ir tai bus prašymas. Mes priimame sprendimus. O tai, kad atsižvelgti... Po žodžio "atsižvelgti" yra tam tikras mechanizmas. Mechanizmas yra vienas, kaip ir minėjau - didinti bazinį dydį, nes kitokio mechanizmo jūs nepriimate, kad reikia peržiūrėti koeficientus. Kadangi jūs to nepriėmėte, vadinasi, vienintelis sprendimas - didinti bazinį dydį. Jeigu jūs to atsisakote, vadinasi, konkrečiai atsisakote didinti mažuosius atlyginimus. O visa kita yra palinkėjimai Seneliui Šalčiui, nes jokios biudžetinės sandaros nei kitų įstatymų jis neatitinka ir mokėti niekam negalėsit, kaip atsitiko ir su socialinių darbuotojų atlyginimais praėjusiais metais. Numatytas 10 % pakėlimas, bet nieko nebuvo iš esmės padaryta, nes tiesiog nebuvo parengtų naujų mechanizmų. Gerbiamasis E. Masiulis pasakė tik dalį tiesos. Visada, tai yra taisyklė, jeigu koreguojamas bazinis dydis šiame įstatyme, visada yra peržiūrimas ir nutarimas Nr. 511, kuris reguliuoja pagal darbo sutartį dirbančių darbuotojų, niekada kitaip nedaroma, kad atitiktų tuos lygmenis pagal savo prasmę ir darbų svarbą. Visada taip yra daroma, automatiškai taip yra daroma ir tai ne pretekstas nesvarstyti bazinės algos.
     PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas po svarstymo pritariate Valstybės politikų, teisėjų, valstybės pareigūnų ir valstybės tarnautojų pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio, taikomo 2014 metais, įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 86 Seimo nariai: už - 54, prieš - 21, susilaikė 11. Po svarstymo projektui Nr. XIIP-1112(2) pritarta.
    Toliau projektas... (Balsai salėje) Repliką po balsavimo J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gaila, aš neišgirdau Darbo partijos frakcijos atstovo kokio nors paaiškinimo, kodėl jie manė, kad 2012 m., kai dirbo A. Kubiliaus Vyriausybė, bazinis dydis jau gali būti 475 Lt, o dabar 2014 m., kai ekonomika per tą laiką paaugo apie 7 %, negali būti nei 460 Lt? Negi tiek prastesne laiko dabartinę Vyriausybę?
     PIRMININKĖ. V. Baltraitienė.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Atsakau asmeniškai ponui Jurgiui ir visiems kitiems. Yra įregistruotos įstatymo pataisos, kur yra siūloma mažiausiai uždirbantiems valstybės tarnautojams iki dešimtos kategorijos sumažinti šakutę, tai išspręstų mažiausiai apmokamų žmonių darbo užmokesčio pakėlimą. Man atrodo, jums labai aiškiai sakė, jeigu padidinam bazinį dydį, tai atlyginimai dar labiau didėja ir tiems patiems Seimo nariams, ir visiems politikams, ministrams, teisėjams. Iš tikrųjų mes vėl neišsprendžiame mažiausiai apmokamų žmonių darbo užmokesčio pakėlimo. Kai ateis Valstybės tarnybos įstatymo priedėliai, tikrai kviečiu visus vieningai balsuoti ir vienu sumažinti tarpą tarp šakučių iki dešimtos kategorijos. Tai iš tiesų išspręstų visiems mažiausiai uždirbantiems darbuotojams darbo užmokesčio pakėlimą.
     PIRMININKĖ. Nėra daugiau norinčių replikuoti? Gerai. Dirbame toliau.

12.41 val.
    Valstybinių pensijų įstatymo 4, 5, 6 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1113(2) (svarstymas)

    Valstybinių pensijų įstatymo 4, 5, 6 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Svarstymas. Kviečiu K. Miškinienę, Socialinių reikalų ir darbo komitetas.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, šis įstatymo projektas jau gana ilgą laiką svarstomas Seime įvairiuose komitetuose. Buvo gauta neigiama Vyriausybės išvada, bet mūsų komitetas vis dėlto pasiūlė 2014 m. sausio 1 d. pradėti mokėti motinoms, pagimdžiusioms penkis ir daugiau vaikų, išauginusioms juos iki aštuonerių metų ir gerai išauklėjusioms, bet ne visoms, o kurioms sukanka 80 metų ir (arba) yra netekusios 60 % ir daugiau darbingumo. O nuo kitų metų sausio 1 d. visos motinos turėtų teisę gauti minėtas valstybines pensijas. Šio įstatymo priėmimas pareikalautų papildomų lėšų, kurių nėra numatyta valstybės biudžete, todėl toks yra komiteto siūlymas, toks sprendimas. Visi komiteto nariai balsavo už.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu R. Markauską, Biudžeto ir finansų komitetas.
     R. MARKAUSKAS (DPF). Mielieji kolegos, Biudžeto ir finansų komitetas iš esmės pritarė iniciatorių pateiktam įstatymo projektui ir pasiūlė pagrindiniam Socialinių reikalų ir darbo komitetui tobulinti įstatymo projektą pagal komiteto pasiūlymus. Pirma. Nustatyti, kad nuo 2014 m. sausio 1 d. teisę gauti antrojo laipsnio valstybinę pensiją turi motinos, pagimdžiusios (įvaikinusios) penkis ir daugiau vaikų, išauginusios juos iki aštuonerių metų ir gerai išauklėjusios, kurioms sukako 85 metai arba yra netekusios 60 % ir daugiau darbingumo. Antra. Nustatyti, kad nuo 2015 m. sausio 1 d. teisę gauti antrojo laipsnio valstybinę pensiją turi visos motinos, pagimdžiusios (įvaikinusios) penkis ir daugiau vaikų, išauginusios juos iki aštuonerių metų ir gerai išauklėjusios.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Diskusijoje nori dalyvauti net septyni Seimo nariai. Pirmąją kviečiu D. Teišerskytę.
     D. TEIŠERSKYTĖ (LSF). Kaip visada, tikiuosi tylos, nes tema yra...
     PIRMININKĖ. Gerbiamoji kolege, gal mikrofonus pataisykite, nes negirdėti.
     D. TEIŠERSKYTĖ (LSF). Tema yra labai svarbi, labai skaudi ir, sakyčiau, labai valstybiška.
    Vienas labai talentingas, labai žinomas, labai įdomus Lietuvos žmogus, filosofas Arvydas Šliogeris pokalbio tėkmėje, kontekste apie motiną ir tėvynę, prioritetu pasirinko motiną. Jis pagrindė tuo, kad žmogus, kuris nemyli, negerbia, negodoja savo motinos, niekada neaukos savo gyvybės už tėvynę ir niekada neatiduos jai to, kas priklauso pagal vidinį balsą, etines pareigas ir krikščioniškąją moralę.
    Kalbėdami apie tai, kad daugiavaikės motinos gali gauti valstybinę pensiją tik sulaukusios 80 metų, mes nusižengiame bet kokiai žmogiškajai moralei. Anot klasiko, labai garsaus lietuvių poeto, šitokio amžiaus mūsų mamos jau renka bruknes danguje. Kiek joms beliko gyventi? Jos padovanojo Lietuvai puikius vaikus, kurie šiandien suneša Lietuvos biudžetą, iš kurio mes visi gyvename.
    Šitas įstatymas yra priimtas ir turėjo įsigalioti 2009 m. Valstybė kasmet atidėlioja, pasiteisindama vis naujomis priežastimis. Tai darosi nepadoru prieš žmogų, prieš motiną. Aš pati esu penktas vaikas šeimoje, tačiau privataus intereso čia neturiu jokio, nes neturiu motinos jau trisdešimt treji metai. Gyvenimą atiduočiau, kad turėčiau ją. Mąstykime apie tai. Būkime atidūs savo motinoms ir nežeminkime jų šitokiais pareiškimais: gausi tai, kas tau priklauso jau penkeri metai, tik tada, jeigu turi 80. Kuri iš mūsų sulauks šitiek metų? Yra labai daug žmonių kalbančių, prisikišusių pinigines, kurie teigia, kad apskritai Lietuvos motinos be reikalo gauna tokias dideles motinystės išmokas ir tokį ilgą nedarbo laiką, tai yra motinystės laiką, motinos laiką, skirtą vaikui.
    Mūsų valstybė sensta ir miršta. Negerbdami savo motinų, nei jaunų, nei senų, mes iš tikrųjų turime labai liūdną ateitį. Labai norėčiau, kad nugara klausydami žmonės išgirstų tai, ką aš sakau, ypač moterys. Man net nepadoru žiūrėti į tuos, kurie dabar maskatuojasi po salę ir kalba apie bet ką, kada kalbama apie švenčiausius dalykus - apie žmones, kurie mus pagimdė, kurie pagimdė mūsų valstybę, kurie išaugino sūnus ir dukras, kurie šiandien uždirba mums atlyginimus.
    Du pagrindiniai ydingi dalykai yra šitame įstatyme: tai, kad jis turi būti taikomas nuo 2016 m., ir tai, kad tik sukakus 80 metų. Iš tikrųjų, pasiremdami poetu, nelaukime, kol mamos pradės rinkti bruknes danguje. Gerbkime jas šiandien, tuoj pat. (Plojimai)
     PIRMININKĖ. Kviečiu J. Razmą.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų Dalia, kaip poetė, čia labai gražiai pasakė apie motinas. Aš nebandysiu dar aiškinti, ką reiškia motina, mama kiekvieno iš mūsų gyvenime.
    Šiuo atveju mes kalbame apie sprendimus dėl daugiavaikių mamų, kurios pasiryžo ir užaugino, gražiai išauklėjo didelį būrį tų vaikų. Svarstome, kad valstybė šiek tiek labiau įvertintų tą jų apsisprendimą, ir ta finansinė išraiška, kuri yra siūloma, tikrai yra ne kažin kas tokio, ką būtų galima vertinti kaip kokią nors valstybės dovaną. Tai toli gražu net nekompensuoja tų praradimų, kiek motina, pasiryžusi auginti vaikus, praranda galimybių siekti karjeros, turėti didesnį atlyginimą, turėti didesnį darbo stažą ir gauti didesnę senatvės pensiją.
    Kaip žinome, buvo bandymų, ir aš pats registravau pataisas, bet teisininkai pasakė, kad negalima už tą dar sovietinius laikus liečiantį laikotarpį kaip nors dabar skaičiuoti papildomą stažą ar kokį didesnį atlyginimo koeficientą, kad būtų įvertinta formulėje kaip papildoma dedamoji už vaikų auginimą. Tai ir yra šiandien vienintelė teisinė galimybė, mokant valstybinę pensiją, tą praradimą kompensuoti.
    Aš norėčiau padėkoti Socialinių reikalų ir darbo komitetui, kad jie vis dėlto ryžosi bent nedidelį žingsnį žengti jau kitais metais, kad mes vis neatidėliotume kas metai to sprendimo. Bet, aišku, 80 metų riba labai didelė. Suprantama, kad vis dėlto nedaug motinų sulaukia tokio amžiaus, kad ir kaip būtų gaila, ir tai yra daugiau simbolinis teorinis gestas.
    Aš manau, kad mes vis dėlto galėtume ryžtis ir iš esmės visa apimtimi leisti tam įstatymui įsigalioti, ar priimdami mano pataisą dėl 65 metų ribos, ar kolegos pataisa yra panašaus turinio, bet iš esmės reiškianti tą patį. 28 mln. Lt biudžetui - ar tai yra ta suma, dėl kurios Vyriausybė negali išspręsti? Man atrodo, kad tai tikrai nėra jau tokia našta biudžetui. Jeigu parodysime politinę valią, aš manau, Vyriausybė, dabar tobulindama biudžeto projektą, tikrai suras tuos 28 mln. Lt.
    Aš dar siūlyčiau įvertinti tą didelį darbą, kurį atliko daugiavaikes mamas vienijančios organizacijos vadovės, jų aktyvas, įrodinėdamos savo tiesą. Kiek būta jų važiavimų į Seimą, susitikimų su politikais, pagaliau nepriklausomų skaičiavimų, kiek reikės tų pinigų? Aš manau, mes beveik nerastume pavyzdžių, kad kitais atvejais visuomenininkai dėtų tiek daug pastangų, kad įrodytų savo tiesą. Tai savo sprendimu ir šitą mes galime įvertinti, todėl baigiu kalbėti tikėdamasis jautrių jūsų sprendimų. (Plojimai)
     PIRMININKĖ. Kviečiu N. Puteikį.
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Kolegos, Socialinės apsaugos ir darbo ministerija daugybę metų nesugeba suskaičiuoti, kiek tokių mamų yra. Šiuo atveju gėda tenka ir Tėvynės sąjungai, kuri nesugebėjo iki šiol, ir socialdemokratų vadovaujamai koalicijai, nes jūs taip pat nesugebėjote iki šiol suskaičiuoti, kiek tiksliai tų mamų yra. Todėl tie skaičiai, kuriuos mums pateikia Socialinės apsaugos ir darbo ministerija, yra netikslūs. Į tuos dvidešimt kelis milijonus įeina ir motinos, kurios turi 7 ir daugiau vaikų. Taigi tie skaičiai iš tikrųjų nėra tokie baisūs, kokia baisi yra mūsų valstybė, nesugebanti pasakyti gyventojams, kokią gi mes politiką remiame - ar mes remiame tuos, kurie neturi vaikų, ar mes remiame tuos, kurie turi vaikų.
    Šiuo konkrečiu atveju, kolegos, aš prašyčiau vis dėlto pasirinkti vieną iš trijų variantų: arba tarpinį, kompromisinį komiteto variantą, arba J. Razmos, arba D. Teišerskytės variantą, atsižvelgdami į tai, kaip jūs žiūrite į tas daugiavaikes mamas. Bet mes tikrai negalime palikti taip, kaip iki šiol, kad vargšės motinos, užuot dirbusios, visą gyvenimą auginusios vaikus ir taip nesukaupusios stažo pensijai, ir toliau vargtų. Jeigu mes suskaičiavome pašalpų gavėjus, jeigu jūs, asmeniškai jūsų giminaičiai, jūsų padėjėjai pažįsta žmones, kurie gauna pašalpas, nors yra jėgų žydėjime ir užsidirba pinigus nelegaliai, ir jeigu mes tų dalykų nesugebame sutvarkyti, tai mes bent jau padėkime, kol sutvarkysime pašalpų klausimus, daugiavaikėms mamoms. Todėl, kolegos, siūlau... Neišeikite iš salės, mums reikia 71 balso. Neišsilakstykite! Motinos stebi jus iš tribūnos. Labai prašyčiau joms padėti.
     PIRMININKĖ. Dėkoju, kolega. Kviečiu R. J. Dagį.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, svarstome klausimą, kuris yra tikrai svarbus. Tai yra klausimas, kuris demonstruoja ir tam tikrą mūsų Seimo poziciją, ir mūsų tam tikrų daromų žingsnių logiškumą. Atkreipiu dėmesį, kad nuostata, kad tėvai, kurie augina vaikus, jų įdėtas rūpestis ir triūsas yra svarbus valstybei, turbūt niekam nekelia labai didelių abejonių. Klausimas, kaip mes ją įvertiname.
    Tą įvertinimą mes jau vieną kartą esame padarę. Atkreipiu dėmesį, kad jau yra Pensijų kaupimo įstatyme, tėvų, kurie augina vaikus iki trejų metų, kofinansavimas iš valstybės biudžeto yra dvigubas. Tai kaip ir kompensacija dėl to galimo praradimo draudžiamųjų pajamų ateityje. Mūsų Socialinio draudimo gairėse taip pat numatyta, kad už tą laikotarpį, per kurį auginami vaikai panašiai iki 8 metų, skaičiuojant pensiją, koeficientas yra dvigubinamas. Logiška, kad ir šių žmonių atveju mes priimtume adekvatų sprendimą. Kadangi įvertinti to laikotarpio koeficientų mes negalime, nes tiesiog neturėtų nei "Sodra", nei kiti duomenų, tai vienintelis būdas eiti per valstybinių pensijų draudimą, per valstybines pensijas.
    Todėl tikrai sveikintinos pastangos ir komiteto pirmininkės, ir Biudžeto ir finansų komiteto pirmininko, kad šiuo atveju buvo rastas, pasiūlytas nors dalinis sprendimas, žinant, kad Vyriausybės nuomonė dėl šito įstatymo projekto yra neigiama. Bet mes turėtume pagalvoti, ar tikrai čia ta vieta, kur mes galėtume žiūrėti tik į dalinius sprendimus. Aišku, nenorėčiau, kad būtų palaidotas bent ir dalinis sprendimas, vis tiek tai yra geriau negu nieko, geriau būtų, tai būtų žingsnis į priekį.
    Realios statistikos niekas ir neturi. Čia galima kaltinti kokias nori vyriausybes. Pagal dabartinius mūsų įstatymus savivaldybės, kurios turi pateikti šiuos duomenis, tą gali daryti tik geranoriškai. Ypač tai atsiliepia didiesiems miestams. Nes mažųjų miestų savivaldybių duomenys yra surinkti ir rodo, kad pagal tą statistiką, kuria remiasi Statistikos departamento duomenys ir kuri surenkama realiai, maždaug trečdaliu tų motinų skaičius yra mažesnis. Galima prognozuoti, kad kas nors panašaus bus ir didžiuosiuose miestuose ir ta suma greičiausiai bus irgi trečdaliu mažesnė, o gal ir daugiau. Bet didieji miestai neapsiima eiti tikrinti, kaip tos motinos gyvena, nes nėra tokios ir prievolės. Jie sako, kad čia ne mūsų pareiga tą daryti. Reikės turbūt žiūrėti kitus įstatymus, nes vien geranoriškumo čia neužtenka. Komitetas jau trejus ar ketverius metus, atrodo, šį klausimą kelia ir mėgina išsireikalauti, bet atsimuša į tą pačią sieną ir į tuos pačius didžiuosius miestus, kurie sako, kad jiems būtų nepakeliama funkcija patikrinti visas tas motinas, ar jos gyvos, ar negyvos, juo labiau kai dar niekas dėl jų nesvarstoma.
    Siūlau maksimaliai pritarti pataisoms, kurios siūlomos, ir komitetui parodyti pavyzdį ir mums visiems, kad mes vykdome tęstinumą ir palaikome tuos tėvus, kurie augina vaikus ir dorai juos išauklėja.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu A. Mitrulevičių.
     A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamoji posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, iš tiesų mes svarstome socialiai labai jautrų klausimą, būtent dėl antro laipsnio valstybinių pensijų mokėjimo motinoms, išauginusioms penkis ir daugiau vaikų. Aš puikiai suprantu tą dalyką, kadangi užaugau gausioje šeimoje, devynių vaikų šeimoje, ir puikiai žinau, kiek reikia pastangų, kad tie vaikai būtų išleisti į gyvenimą. Aš tikrai visiškai pritariu tam dalykui.
    Bet man šiandien keista - tas įstatymas buvo priimtas dar 2008 m., bet konservatorių Vyriausybė nesugebėjo pradėti mokėti tas pensijas. O dabar, kada sugriuvo visi reikalai, tada jie visomis keturiomis puola, kad reikia viską daryti ir kelti bazinį lygį, ir kitus dalykus. Palaukite! Mes pirmiausia turime žiūrėti valstybės galimybes, ką mes šiandien turime, ką mes galime daryti. Man yra labai nesuprantamas šis dalykas. Kodėl konservatoriai taip šiandien stumia tuos klausimus, o mes, kiti, labai abejingai žiūrime į tuos dalykus. Taigi turime spręsti ir galvoti valstybiškai dėl tų dalykų.
    Dabar aš tikrai pritariu komiteto nuostatai: reikia pradėti jau nuo ateinančių metų mokėti tai daliai, o nuo 2015 m. turėtų būti mokama visoms motinoms, išauginusioms penkis ir daugiau vaikų. Ačiū už dėmesį.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu A. Dumbravą.
     A. DUMBRAVA (TTF). Taigi, mielieji kolegos, tikrai jautrus klausimas, ir galbūt aš norėčiau pratęsti gerbiamojo Albino mintį, daug mamų yra susirinkusių, matome, kad tai yra svarbus klausimas. Tikrai mes buvome apstulbę ar nustebę, švelniai tariant, kada sužinojome, kad skirtumas tarp Statistikos departamento ir savivaldybių yra penki, šeši kartai. Tai norėčiau padėkoti toms aktyvioms mamoms, kurios pačios surinko duomenis iš savivaldybių ir pasakė, kad ne tokie skaičiai. Mes išsigandome, iš kur mes tiek lėšų paimsime, iš kur pas mus tiek daugiavaikių motinų, išauginusių penkis ir daugiau vaikų. Ten nerealūs skaičiai buvo. Bet aš džiaugiuosi, kad komitetas ėmėsi svarstyti tuos klausimus, ir mes priėmėme tokį sprendimą, kokį siūlome šiandien Seimui.
    Kitas dalykas, kas man nepatinka, tas mūsų žaidimas ping pongas - tai konservatoriai, tai socialdemokratai. Aišku, visi mes, ko gero, esame prisidėję prie tų negerų dalykų, tačiau prisiminkime ir tai, kad mes sumažinome valstybines pensijas ir toms mamoms, kurios turi septynis ir daugiau vaikų. Nors nedaug, bet mes jas sumažinome anuomet ir iki šio laiko jos dar yra sumažintos. Reikia prisiimti atsakomybę. Aš labai džiaugiuosi, kad pirmas žingsnis yra žengtas. Galbūt ne visai visi juos pateisina, ne visi gal patenkinti tokiu žingsniu, tačiau jau ateina ir vyresnių žmonių, virš 80 metų, ir klausia: kada jūs pagaliau priimsite tą įstatymą? Tai manau, kad tebūnie taip, kad nuo 2014 m. mes pradedame atsiskaityti su tomis mamomis, kurios turi penkis ir daugiau vaikų ir kurioms yra 80 metų, ir kurios turi negalią, tai yra kurių darbingumas yra nuo 0 iki 40 %, ir kurios turi specialiųjų poreikių, o jau nuo 2015 metų reikės atsiskaityti su visomis. Kadangi mes visi dar dirbsime šią kadenciją, tai, ko gero, galime prisiimti šiandien įsipareigojimus, kad mes prisimename, ką esame pažadėję, ir tikrai jau daugiau šitų daugiavaikių motinų nebeskriausti.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Diskusija baigta. Dabar, gerbiamieji kolegos, yra registruotos pataisos. Kviečiu gerbiamąją komiteto pirmininkę vėl į tribūną, nes reikės pakomentuoti komiteto nuomonę. Biudžeto ir finansų komiteto siūlymui Socialinių reikalų ir darbo komitetas pritarė. Ar galime pritarti bendru sutarimu?
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Taip.
     PIRMININKĖ. Pritarta. Toliau yra Seimo narių D. Teišerskytės, R. Žemaitaičio ir N. Puteikio siūlymas. Katras pristatome? D. Teišerskytė.
     D. TEIŠERSKYTĖ (LSF). Aš jau savo pasiūlymo esmę išsakiau. Mano pasiūlymas yra atkurti pensijas nuo 2014 m. sausio 1 d. Taip būtų atiduota duoklė visoms motinoms, kurios pagimdė daugiau nei 5 vaikus. Iš to skaičiaus, kurį jūs teikėte, reikia atimti skaičių tų pensijų, kurias gauna daugiau nei 7 vaikus pagimdžiusios motinos, tą skaičių, kurios jau išėjo anapilin, ir yra dar daug dėmenų, kurie yra perdėtai sukišti į jūsų teikiamą skaičių. Prašau balsuoti už mano pataisą.
     PIRMININKĖ. Komiteto nuomonė?
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, dar sykį dėl tų pačių motyvų, kurie jau buvo paminėti, aš labai apgailestauju, kad mes negalime jų iki galo tenkinti. Komitetas ieškojo tarpinio varianto, kad pradėtume mokėti, apie tai jau buvo minėta. Aš atsiprašau, suklydau, kad ne tik nuo 80 %, bet nedarbingumo lygis nuo 0 % iki 40 % bei toms mamoms, kurioms nustatytas vidutinis specialiųjų poreikių lygis - didelis arba vidutinis. Joms siūlome pradėti mokėti jau nuo kitų metų pradžios, o visoms kitoms - nuo 2015 m. Gerbiamosios D. Teišerskytės siūlymui komitetas nepritarė ir liko prie savo nuomonės.
     PIRMININKĖ. Ar yra 10 Seimo narių, palaikančių gerbiamąją D. Teišerskytę, R. Žemaitaitį ir N. Puteikį? (Balsai salėje)
    Balsavo 45 Seimo nariai. Yra daugiau kaip 44, kurie palaiko.
    Taigi dabar turėtų kalbėti vienas - už, vienas - prieš siūlymą. Nėra norinčių kalbėti. Balsuojame. Kas palaikote D. Teišerskytės, R. Žemaitaičio ir N. Puteikio siūlymą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 84 Seimo nariai: už - 52, prieš nėra, susilaikė 32. Po svarstymo pritarta D. Teišerskytės, R. Žemaitaičio ir N. Puteikio siūlymui. (Balsai salėje)
    Dabar yra kitas J. Razmos ir N. Puteikio siūlymas. J. Razma.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Nėra prasmės.
     PIRMININKĖ. Palaukite, palaukite, pirma pasiūlymas.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Pirmininkė jau nujaučia, kad aš tikrai neprašysiu balsuoti dėl mano pataisos, nes beveik dėl tokios pat pataisos buvo balsuota, net truputį platesnės. Aš prašau nebeteikti balsuoti.
     PIRMININKĖ. Jūs atsiimate savo siūlymą? Dėkoju. Ačiū, pirmininke.
    Dabar dėl viso įstatymo projekto vienas - už, vienas - prieš. D. Teišerskytė - už. N. Puteikis.
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Kolegos, tie milijonai, kuriuos skelbia Socialinės apsaugos ir darbo ministerija, yra klaidingi. Jeigu skaičiuotume pavardėmis, ta suma nukrenta iki 12 mln. Tuos duomenis daugiavaikių mamų organizacijos surinko iš kiekvienos savivaldybės. Labai gerai, kad viceministras A. Bitinas išėjo ar buvo išvesdintas, nes jis nuolat klaidino dėl tų milijonų. Ar valstybė dėl keliolikos milijonų ką nors praras? Mes juk duosime ženklą jaunesnėms mamoms, kad jos nebijotų gimdyti daugiau vaikų, nes valstybė jomis pasirūpins. Aš agituoju balsuoti visiems bendru sutarimu už. (Balsai salėje)
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Dėl vedimo tvarkos - A. Salamakinas.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš nekalbėsiu apie tai, ar čia gera ta pataisa buvo, ar ne. Statutas numato, kad šiai pataisai reikės ne 1 mln. ir ne 2 mln. Lt, todėl mes turime žengti žingsnį, kurį numato Statutas, t. y. arba prašyti Vyriausybės išvados, arba prie šios pataisos numatyti šaltinį, iš kur bus pinigai. Frakcijos vardu aš prašau padaryti pertrauką, paprašyti Vyriausybės išvados, kad Vyriausybė pateiktų šaltinį, iš kurio numatoma finansuoti šią pataisą. Kartoju, tai nėra maža suma.
     PIRMININKĖ. Gerbiamasis kolega, aš manau, kad būtų išmintinga pabaigti svarstymo procedūrą ir jūsų valia prašyti Vyriausybės išvados. J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Iš tiesų pagal Statutą ponas Algimantas pertraukos po svarstymo gali prašyti tik iki kito posėdžio. Kaip pirmininkė minėjo, iki priėmimo, jeigu jūs manote, kad reikalinga Vyriausybės išvada, tai ji iš esmės buvo dėl to paties. Galbūt teoriškai pagal grąžinto biudžeto projekto svarstymą gal ir gali ta išvada būti palankesnė, mes to neneigiame. Bus pertrauka tarp svarstymo ir priėmimo, tai kam čia laužyti ietis?
     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, aš vis dėlto siūlau po svarstymo balsuoti dėl šio projekto. Siūlymas frakcijos vardu prašyti Vyriausybės išvados yra teisėtas ir jūs balsuosite dėl to. Dabar balsuojame. Kas po svarstymo pritariate Valstybinių pensijų įstatymo 4, 5, 6 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 83 Seimo nariai: už - 68, prieš nėra, susilaikė 15. Po svarstymo projektui pritarta.
    Dabar turime apsispręsti, ar bendru sutarimu pritariame Socialdemokratų frakcijos prašymui dėl Vyriausybės išvados iki priėmimo. Ar pritariate tam? (Balsai salėje) Prašau. Replika po balsavimo.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Ne po balsavimo, o dėl šio siūlymo. Gerbiamieji kolegos, prisiminkime, kad dėl tokio įstatymo projekto su tokia pataisa Vyriausybė jau yra pateikusi savo išvadą. Ji buvo neigiama, bet mes apsisprendėme teigiamai. Ar mums dabar reikia iš naujo Vyriausybės prašyti išvados, juk ji jau vieną kartą yra pareiškusi nuomonę? (Balsai salėje) Yra pareikšta Vyriausybės išvada dėl to.
     PIRMININKĖ. Gerbiamasis kolega, pirmiausia aš noriu pasakyti, kad ta pataisa, kuriai mes dabar po svarstymo pritarėme, visiškai keičia situaciją. Tai viena.
    Antra. Pagal Statutą frakcija turi teisę bet kada (bet kuri frakcija) prašyti Vyriausybės išvados. Tai yra teisėtas sprendimas. Kitas dalykas, jeigu ne visi Seimo nariai sutinka, mes privalome balsuoti dėl to, ar tam siūlymui pritariame, ar tam siūlymui nepritariame. Jeigu, gerbiamasis Rimantai, nepritariame ar paliekame bendru sutarimu, iki priėmimo prašome su nauju biudžeto projektu per antrąjį svarstymą. Balsuojame?
    Dar kartą balsuojame. Kas pritariate Socialdemokratų frakcijos siūlymui prašyti Vyriausybės išvados iki biudžeto priėmimo ir šio įstatymo priėmimo, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 86: už - 53, prieš - 6, susilaikė 27. Pritarta prašyti Vyriausybės išvados iki priėmimo.
    Repliką po balsavimo - N. Puteikis.
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Kolegos socialdemokratai, jūs galite nedidelius progresinius mokesčius Konstitucinio Teismo teisėjams ir Seimo nariams nustatyti, pavyzdžiui, ta suma, kur virš 5 tūkst. Aš manau, kaip tik ir būtų nuo 12 iki 20 mln.
     PIRMININKĖ. K. Glaveckas. Replika.
     K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad Finansų ministerija, Vyriausybė tikrai suras šaltinių. Reikia prisiminti vieną dalyką. Kai mes ieškojome pinigų pirmininkavimui, 217 mln. suradome labai lengva ranka. Dabar, kai reikia motinoms dvidešimt kelių milijonų, mes dėl jų darome problemą. Manau, kad Vyriausybė tikrai suras šaltinį (o šaltinių tikrai yra nemažai), iš kurio bus galima patenkinti tą nenumatytą pasikeitusią situaciją ir išmokėti. Ačiū.

13.14 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 224 bei 2591 straipsnių pakeitimo ir Kodekso papildymo 18821 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-4490(2) (svarstymas)

     PIRMININKĖ. Dėkoju. Toliau Administracinių teisės pažeidimų kodekso 224 bei 2591 straipsnių pakeitimo ir kodekso papildymo 18821 straipsniu įstatymo projektas. Svarstymas. Kviečiu L. Talmontą, Žmogaus teisių komitetas.
     L. TALMONT (LLRAF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, Žmogaus teisių komitetas svarstė įstatymo projektą Nr. XIP-4490 ir nusprendė siūlyti Seimui projektą atmesti. Argumentai - Seimo Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto išvada, Seimo Teisės ir teisėtvarkos komiteto, Seimo kanceliarijos Teisės departamento, Europos teisės departamento pastabos. Balsavimo rezultatai - vyko alternatyvus balsavimas. Pirmas siūlymas - grąžinti projektą iniciatoriams tobulinti: už - 3, prieš - 4, susilaikiusių nebuvo. Antras siūlymas - siūlyti Seimui projektą atmesti: už - 4, prieš - 3, susilaikiusių nebuvo. Taigi siūlyti Seimui atmesti. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, yra komiteto siūlymas atmesti. Taigi mes kalbame vienas už ir vienas prieš atmetimą. Už - P. Gražulis. Už atmetimą jūs kalbate.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamoji pirmininke, aš noriu kalbėti prieš komiteto nuomonę, prieš komiteto poziciją.
     PIRMININKĖ. Gerbiamasis kolega, jūs užsirašėte už, kad atmestume, todėl aš jums negaliu duoti kalbėti prieš.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gaila.
     PIRMININKĖ. Gaila, aišku, bet ką darysi. R. Dagys - prieš komiteto nuomonę?
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Taip. Gerbiamieji kolegos, mes iš tikrųjų svarstome fundamentalų klausimą, susijusį su mūsų galimybe vienaip ar kitaip išreikšti Konstitucijoje numatytas apginti šeimos ir kitas vertybes, mūsų sugebėjimą auklėti, mūsų tėvų diegiamas sampratas ir supratimą savo vaikams, o ne leisti, kad bet kas bet kokiu būdu, bet kaip galėtų brukti kitokią nuomonę, tai, kas mums nepriimtina. Kaip iš vienos pusės yra apsaugotos mažumų teisės, mes įvairiais kodeksais apsaugome jų teises išreikšti savo nuomonę, lygiai taip pat simetriškai turėtų būti apsaugotos ir mūsų teisės, kitos pusės teisės. Tada atsirastų tam tikras balansas, niekas nieko neniekintų, niekas nieko nepravardžiuotų, kiekvienas galėtume atstovauti toms vertybėms, kurias kiekvienas mes suprantame, kurios, mūsų galva, yra teisingos.
    Todėl komiteto sprendimas, kaip dabar yra parašyta "atmesti", net nemėginant šito įstatymo patobulinti, nors aš sunkiai įsivaizduoju, ką ten reikėtų tobulinti, čia parašytos tik bendros frazės įvairiausių (...) institutų, kurie tiesiog gina vienašališką pusę. Aš manau, tikrai reikėtų šitą klausimą palikti, atiduoti iniciatoriams toliau tobulinti ir dirbti prie šito, arba kitas komitetas turėtų tą daryti, o ne taip numoti ranka ir viskas. Dabar jau yra precedentų ir Europos Sąjungoje, kai prievartiniu būdu tėvai nušalinami nuo bet kokio švietimo, nuo kitų klausimų, jiems yra prievartinė (...) teigiama ir t. t. Tos pačios jėgos tą patį mėgina padaryti pas mus.
    Tikrai šitas klausimas yra vertas dėmesio, kad būtų apsaugotos mūsų prigimtinės teisės, mūsų teisės ginti, laisvai reikšti savo mintis ir auklėjimą.
     PIRMININKĖ. R. Žilinskas - už.
     R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, nenorėdamas aitrinti diskusijos, aš norėčiau pasidalyti su jumis savo abejonėmis ir man kylančiais klausimais, išplaukiančiais iš šitos pataisos. Vis dėlto kas yra tos konstitucinės vertybės, kurias norima šia pataisa apginti? Ar tai yra šeimos vertybės, ar jos nėra pakankamai ginamos? Ar tai yra tėvų teisė diegti šeimos vertybes savo vaikams, ar šios teisės yra pažeidžiamos? Ar tėvai nesijaučia pakankamai apsaugoti, ar jų teisė auklėti savo vaikus savo nuožiūra yra pažeidžiama? Galų gale, ar konstitucinė vertybė nėra kitos lytinės orientacijos žmonių teisė egzistuoti, teisė turėti savo pažiūras? Aš nekalbu apie teisę tas pažiūras primesti. Niekas neturi teisės primesti savo pažiūras kitiems. Lygiai taip pat kaip ir šeimos vertybių puoselėtojai, savo vaikų auklėtojai teauklėja savo vaikus, bet ne kitus.
    Taigi šita pataisa man iškelia daug daugiau klausimų, negu duoda atsakymų. Aš siūlyčiau jai nepritarti pripažįstant ir kitokių žmonių teisę egzistuoti, reikšti savo pažiūras. Jūs esate tėvai, jūs gimdote šiame pasaulyje vaikus, jūs juos auklėjate, tai jūsų teisė auklėti juos savo nuožiūra. Mes į ją nesikėsiname. Dėkoju.
     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, mes balsuojame, ar atmesti siūlomą įstatymo projektą, ar neatmesti. Taigi balsuojame. Kas pritariate komiteto nuomonei atmesti Administracinių teisės pažeidimų kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 76 Seimo nariai: už - 29, prieš - 33, susilaikė 14. Neatmestas.
    Dabar reikia siūlyti kitą komitetą. Koks komitetas čia galėtų būti? Teisės ir teisėtvarkos komitetas buvo... Ne, čia buvo Žmogaus teisių komitetas. Dabar siūlau Teisės ir teisėtvarkos komitetą. (Balsai salėje) Jau anksčiau buvo? (Balsai salėje) Na, tai siūlykite. (Balsai salėje) Ar galite kas nors pasiūlyti komitetą? J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Man atrodo, arčiausiai tokių teisinių dalykų dėl administracinių pažeidimų yra Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Galėtų to ir imtis.
     PIRMININKĖ. Gerai. Yra siūlymas - Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Ar pritariate? (Balsai salėje) Vadinasi, pritariama, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas turėtų svarstyti. Dėkui.

13.25 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 26, 129 ir 1302 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-458(2) (svarstymas)

    Dar vienas - Administracinių teisės pažeidimų kodekso 26, 129 ir 1302 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Svarstymas. Kviečiu J. Sabatauską, Teisės ir teisėtvarkos komitetas.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė Administracinių teisės pažeidimų kodekso (...) 127, 129 ir 1302 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Buvo tikrai nemažai pastabų, tačiau komitetas atitinkamai pagal visas pastabas patobulino įstatymo projektą ir pritarė patobulintam projektui bendru sutarimu. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Diskusijoje nėra norinčių dalyvauti. Po svarstymo vienas - už ir vienas - prieš. Nėra norinčių kalbėti. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta. Dėkoju.

13.26 val.
    Mėgėjiškos žūklės įstatymo 9 straipsnio 9 dalies pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-126 (svarstymas)

    Toliau. Mėgėjiškos žūklės įstatymo 9 straipsnio 9 dalies pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Svarstymas. Kviečiu A. Salamakiną, Aplinkos apsaugos komiteto pirmininką.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Aplinkos apsaugos komitetas apsvarstė įstatymo projektą ir siūlo jį atmesti. Už atmetimą balsavo 4 Seimo nariai, 1 - prieš. Argumentai yra tokie, kad projekto teikėjas nurodė ne dėl tų straipsnių savo pataisas, nes 2012 m. rugsėjo 11 d. pakito Mėgėjiškos žūklės įstatymas ir 9 straipsnio 9 dalies naujame įstatyme nėra.
    Antras dalykas yra tai, ką pasakė ir Teisės departamentas, kad leidimus nemokamai išduoti uždrausti ... apmokestinti galima ir vienu centu. Vis dėlto įstatymų leidybos teisę turintis asmuo turėjo nurodyti, koks tas mokestis turi būti.
    Antras dalykas. Pagal veikiantį įstatymą, šiuo metu nemokamai žvejoja vaikai iki 16 metų, socialinio draudimo pensininkai ir neįgalieji asmenys. Norint jiems įvesti naują sistemą, t. y. juos apmokestinti, reikia keisti kitus įstatymo straipsnius.
    Paskutinis mano sakinys. Aplinkos apsaugos komitetas šiuo metu dirba prie įstatymo pataisų, reglamentuojančių mėgėjišką žvejybą, todėl šis patobulintas siūlymas gali atsirasti naujame projekte. Siūlau projektą atmesti.
     PIRMININKĖ. Dėkui. Norinčių kalbėti nėra.
    Balsuojame. Kas pritariate komiteto išvadai atmesti Mėgėjiškos žūklės įstatymo 9 straipsnio 9 dalies pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 73 Seimo nariai: už - 72, prieš nėra, susilaikė 1. Projektas atmestas.

13.29 val.
    Rinkliavų įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2268(2) (svarstymas)

    Rinkliavų įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto svarstymas. Kviečiu R. Šimašių, Ekonomikos komitetas. Aš jo nematau. Kas gali iš Ekonomikos komiteto?.. Atsiprašau. R. Šimašius, Ekonomikos komitetas.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Ekonomikos komitetas apsvarstė Rinkliavų įstatymą su visais pasiūlymais, į daugelį pastabų yra atsižvelgta iš dalies. Komitetas patobulino įstatymo projektą, patobulintam projektui, kuris jums teikiamas, pritarė. 6 - už, 2 susilaikė.
     PIRMININKĖ. Dėkui, pirmininke. Dar pabūkite, nes dar, žiūriu, yra įregistruotų pataisų. Diskusijoje nėra norinčių kalbėti, tačiau yra Audito komiteto siūlymas. Jūsų komitetas pritarė iš dalies. Ar galime ir mes pritarti tam? Audito komitetas sutinka?
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Iš esmės galėčiau, jeigu galima...
     PIRMININKĖ. Pirmininke Vaickiene! Audito komiteto pirmininke Vaickiene, ar sutinkate su Ekonomikos komiteto išvada pritarti iš dalies?
     J. VAICKIENĖ (TTF). Taip.
     PIRMININKĖ. Ačiū.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkui.
     PIRMININKĖ. Seimo narys B. Pauža. Irgi pritarta iš dalies. Ir B. Paužos nematau. Gal ir gerai. Pritariam? (Balsas salėje: "Ne.") Nepritariam? Kam nepritariat? (Juokas salėje)
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Jeigu galima, gerbiamieji kolegos, pakomentuosiu. Iš tikrųjų gerbiamojo B. Paužos pasiūlymas buvo labai panašus į Audito komiteto. Iš esmės yra atsižvelgta ir pritarta. Yra tiktai kitaip, sistemiškiau ir aiškiau, sudėlioti žodžiai.
     PIRMININKĖ. Šiauliene, jūs esate prieš B. Paužos siūlymą?
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ne, aš norėčiau dėl viso. Atsiprašau.
     PIRMININKĖ. Gerbiamasis Šimašiau, ačiū. Daugiau nėra.
    Dabar dėl viso Rinkliavų įstatymo. I. Šiaulienė - prieš.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū. Gerbiamieji kolegos, čia nėra, kad I. Šiaulienė prieš. Yra ir Lietuvos savivaldybių asociacijos nuomonė, nes vietinė rinkliava neturi būti susieta su paslaugos suteikimo išlaidomis. Tai tiesiog pažeistų savivaldybių teisę formuoti savo biudžetus. Vienas iš šių biudžetų šaltinių yra vietinės rinkliavos. Mes, prieštaraudami tokiai vietinės rinkliavos esmei, tiesiog padarytume problemų. Jeigu įsigaliotų nuo ateinančių metų, savivaldybės tiesiog netektų dalies pajamų, kurios jau yra įskaičiuotos į pateiktą biudžetą, į kitų metų biudžeto prognozę. Reikėtų keisti visą patvirtintą įstatymo projektą. Manyčiau, kad šitoks reguliavimas tikrai neatitinka savivaldybių interesų. Reikėtų, kad galbūt ir Vyriausybė dar sykį pažiūrėtų ir pateiktų savo nuomonę dėl siūlomo įstatymo projekto.
     PIRMININKĖ. R. Šimašius - už.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų pristatysiu detaliau, kokie argumentai nulėmė ir Ekonomikos komitete, kodėl aš pats irgi teikiau pasiūlymus, kuriais iš dalies atsižvelgta į rengėjų siūlymus. Jų esmė yra ta, kad vietinės rinkliavos būtų traktuojamos taip pat, kaip ir valstybinės rinkliavos, kad būtų tik pagal sąnaudas nustatoma kaina, o ne pagal kitus kriterijus vien todėl, kad dažnas argumentas, kuris yra girdimas, kad jeigu vietinės rinkliavos nebus organizuojamos taip, kad būtų apribojančios reklamą, staiga mūsų miestuose pasipils neįmanomi reklamų kiekiai (čia dažnai buvo vardijamas Lenkijos pavyzdys) ir kad tai neva bus labai blogai. Realybė yra visiškai kitokia. Mes turime Lietuvoje ir šiandien miestų, kai nepaisant to, kad ant privačių pastatų... imamos didelės sumos, ir ten yra visiškas chaosas, daug tų reklamų. Noriu pabrėžti vieną paprastą dalyką. Tai patys leidimai, ar galima, ar negalima iškabinti reklamą, yra visiškai atskirtas klausimas nuo to, kiek reikia ir ar apskritai reikia papildomai imti dėl to mokestį. Jeigu yra privatus namas, yra kokio nors privataus UAB'o kokia nors didžiulė siena arba kokia nors mažesnė erdvė, kur galima iškabinti reklamą, tai visiškai logiška, kad nebūtų už tai čia savivaldybės reketo. Lygiai taip pat, jeigu nusprendžia savininkas persidažyti namą ir pakeisti eksterjerą, galbūt kai kuriais atvejais reikia architekto leidimo, bet tikrai nereikia niekam už tai mokėti papildomai, išskyrus tai, kiek pačiam tai kainuoja.
    Dar į ką galėčiau atkreipti dėmesį? Šio projekto svarstymas atskleidė ir didesnių ydų, susijusių su savivaldybės turtu ir ant jų kabinama reklama. Šiandien rinkliavos už reklamą iš tikrųjų atlieka tarsi tokią nuomos funkciją, o realiai visame tvarkingai reikalus tvarkančiame pasaulyje yra taip, kad savivaldybių plotai yra nuomojami. Lygiai taip pat, kaip privatūs savininkai nuomoja, taip ir savivaldybės turėtų nuomoti, o rinkliavos turėtų būti imamos pagal sąnaudas, o ne pagal kitus kriterijus. Savivaldybių asociacijos nuomone, yra apie... remiantis senu įstatymu, kad negalima jo pakeisti. Tai iš esmės yra neteisinga. Kviečiu palaikyti Ekonomikos komiteto nuomonę. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas pritariate Rinkliavų įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui po svarstymo, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 72: už - 13, prieš - 21, susilaikė 38. Po svarstymo nepritarta.
    Ką siūlote - atmesti ar tobulinti? Kas nors pasakykite, ko norite. (Balsai salėje) Yra siūlymas atmesti.
    Balsuojame. Kas už atmetimą, balsuojate už, kas už tobulinimą, balsuojate prieš. Alternatyvus balsavimas.
    Balsavo 70: už - 53, prieš - 17. Projektas Nr. XIP-2268(2) atmestas.

13.37 val.
    Seimo nutarimo "Dėl referendumo dėl Lietuvos Respublikos Konstitucijos 9 ir 147 straipsnių pakeitimo paskelbimo" projektas Nr. XIIP-1016(2) (svarstymas)

    Seimo nutarimo "Dėl referendumo dėl Lietuvos Respublikos Konstitucijos 9 ir 147 straipsnių pakeitimo paskelbimo" projektas. Svarstymas. Pranešėjas - J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komitetas.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė Seimo nutarimo "Dėl referendumo dėl Lietuvos Respublikos Konstitucijos 9 ir 147 straipsnių pakeitimo paskelbimo" projektą ir atsižvelgęs į Teisės departamento, Teisės instituto ir atitinkamų komitetų nuomonę priėmė sprendimą, kadangi per pirminį balsavimą komitete nebuvo pritarta pirminiam įstatymo variantui, t. y. dėl 100 tūkst. piliečių parašų, tai komitetas atitinkamai patobulino projektą ir komitetas už balsavus 5, susilaikius 2 pritarė patobulintam projektui. Kartu komitetas atkreipė dėmesį, kad atsižvelgiant į Referendumo įstatymo 15 straipsnio 2 dalyje įtvirtintą referendumo vykdymo datos nustatymo taisyklę, kad Seimo nutarime referendumo vykdymo data skiriama ne vėliau kaip po 3 mėnesių ir ne anksčiau kaip po 2 mėnesių nuo Seimo nutarimo dėl referendumo paskelbimo priėmimo dienos ir į nurodytą iniciatorių užsibrėžtą tikslą Seimo nutarimo projekto 2 straipsnyje, kad referendumas vykdomas kartu su 2014 m. Respublikos Prezidento rinkimais, Seimo nutarimas turi būti priimtas laikotarpiu nuo 2014 m. vasario 11 d. iki kovo 11 d. Dabar gali būti, atkreipiu dėmesį, ne daugiau kaip svarstymo stadija. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu V. Kravčionok, Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto išvada.
     V. KRAVČIONOK (LLRAF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė klausimą dėl Seimo nutarimo dėl referendumo ir nusprendė pritarti iniciatorių pateiktam Seimo nutarimo projektui ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti, atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, kurioms pritarė Seimo Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. R. Šalaševičiūtė, Konstitucijos komisija.
     R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDPF). Gerbiamoji posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Konstitucijos komisija nusprendė iš esmės pritarti Seimo nutarimo "Dėl referendumo dėl Lietuvos Respublikos Konstitucijos 9 ir 147 straipsnių pakeitimo paskelbimo" projektui Nr. XIIP-1016(2) ir siūlyti pagrindiniam komitetui, atsižvelgus į Seimo Teisės departamento pastabas, jį tobulinti. Siūlyti pagrindiniam komitetui pritarti Seimo nutarimo "Dėl referendumo dėl Lietuvos Respublikos Konstitucijos 9 ir 147 straipsnių pakeitimo paskelbimo" projekto Nr. XIIP-1016(2) priede išdėstytoms Lietuvos Respublikos Konstitucijos 9 ir 147 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto nuostatoms. Balsavimo rezultatai: už - 4, prieš - 1, susilaikė 2.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Diskusijoje užsirašė dalyvauti trys Seimo nariai. Pirmasis - P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, gerbiamieji komitetų nariai ir vadovai, noriu padėkoti, kad jūs vis dėlto pritarėte patobulintam šio įstatymo projektui, kadangi jūs žinote, šitas klausimas keliamas ne pirmą kadenciją ir žmonės mano, kad šiandien taip pat yra labai sunku surinkti tuos parašus, nes reikalavimai yra aukšti, faktiškai šiuo metu galima tiktai paso ir kortelės numerį įrašyti, žmogus su savimi nesinešioja, todėl tas, kas darė tą darbą, tikrai mato, kad yra labai sudėtinga padaryti.
    Aš norėčiau pateikti tam tikrus skaičius, kaip yra Europos Sąjungoje. Seimo Informacijos ir analizės skyrius pateikė man tą informaciją, galiu trumpai supažindinti. Ta iniciatyvos teisė Airijoje nenumatyta, Austrijoje yra 100 tūkst. parašų, kai surenki, Belgijoje yra 7,6 mln. gyventojų, jeigu surenka 500 tūkst., tada yra privaloma skelbti. Parlamento diskusija taip pat po to tęsiama. Čekijoje nėra, Danijoje nėra, Estijoje nėra, Graikijoje nėra, Ispanijoje - 500, surinkimo laikotarpis yra 9 mėnesiai, Italijoje - 50 tūkst., surinkimo laikotarpis mėnuo, bet jeigu norima iniciatyvos teise skelbti Konstitucijos pataisas - 0,5 mln., 3 mėnesiai, taip pat Latvijoje yra ne mažiau kaip dešimtadalis piliečių, turinčių teisę balsuoti, Liuksemburge - 25 tūkst., 2 mėnesių laiko tarpas, Lenkijoje nenumatyta. Taip pat Maltoje yra 10 % rinkėjų. Portugalijoje - 75 tūkst., Prancūzijoje 1/10 rinkėjų turi iniciatyvos teisę, Rumunijoje - 100 tūkst., Slovakijoje - 350 tūkst., 5,5 mln. gyventojų. Slovėnijoje - 40 tūkst., 35 dienos surinkti ir Vengrijoje - 200 tūkst. gyventojų. Šveicarijoje turi surinkti 100 tūkst., šalyje gyvena beveik 8 mln. gyventojų, parašų rinkimo laikas - 18 mėnesių.
    Gerbiamieji Seimo nariai, aš manau, kad daugelyje Europos Sąjungos šalių yra visiškai kitokia iniciatyvos teisė, bet daugumoje tokia iniciatyva yra numatyta Konstitucijoje. Kadangi, kad ir kiek mes bandėme, viena ar kita politinė partija ar iniciatyvinė grupė pareikšti, vis dėlto parašus surinkti sekasi gana sunkiai. Sumažinti yra būtina. Gal 200 tūkst. parašų būtų toks nedrastiškas mažinimas, gal būtų galima pritarti ir 200 tūkst. parašų.
    Bet aš norėčiau dar kelis sakinius pasakyti apie konservatorių vis keliamus argumentus, kad čia yra grėsmė nacionalinei valstybei iš Rusijos ir panašiai. Aš nemanau, kad čia yra kokia nors grėsmė, savo piliečių tikrai nereikia bijoti ir reikia jais pasitikėti. O daryti įtaką šiandien tokią teisę turi 30 Seimo narių, t. y. 29 Seimo nariai. Jeigu kas norės daryti įtaką, tai tikrai daug lengviau daryti įtaką 30 Seimo narių nei 200 tūkst. piliečių. Čia tik iniciatyvos teisė, po to bus rengiamas referendumas, kurio metu tauta gali pasisakyti vienaip arba kitaip, iniciatyvai nepritarti. Pritarkime, manau, pritars ir konservatoriai, ir šitas klausimas, kuris nuolat keliamas Seime daugelį metų, bus išspręstas. Manau, kad 200 tūkst. parašų dar lieka didelis skaičius, kad mes galėtume inicijuoti ir Konstitucijos pataisas, ir kitus svarbius teisės aktų pakeitimus.
     PIRMININKĖ. A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mūsų frakcija nepritaria šiai iniciatyvai ir tą sakome labai paprastai ir aiškiai. Aš toliau pasakysiu keletą argumentų, kodėl mes iš tikrųjų raginame Seimą nepritarti šitam siūlymui. Pirmas dalykas, yra susiklosčiusi labai ydinga praktika, kad kairioji parlamento pusė, arba dabar esantys valdančiojoje daugumoje, jau yra sukūrę tradiciją, kad kai ateina rinkimai, per kuriuos valdančioji koalicija arba kairiosios partijos jaučiasi nelabai stipriai, jos organizuoja referendumus. Tai yra grynai populistinis tikslas tokiu būdu rasti papildomai rinkėjų savo partijoms paremti per rinkimus. Ne kokios nors valstybės problemos, ne žmonių problemos yra svarbu, o svarbu tokiu būdu, naudojantis tokiais populistiniais instrumentais, sutelkti sau žmonių paramą. Taip iš tikrųjų yra rizikuojama labai svarbiais valstybei dalykais.
    Čia noriu priminti, kaip 2008 m. socialdemokratai, patys būdami valdžioje, organizavo referendumą prieš Ignalinos atominės elektrinės uždarymą, kuris vos nesibaigė tuo, kad Lietuva būtų turėjusi iš tikrųjų sudėtingą teisinę problemą su Europos Sąjunga dėl sutarties įgyvendinimo. Tie patys socialdemokratai 2012 m. parėmė referendumą prieš Visagino atominės elektrinės statybą.
    Ką tai rodo? Tai rodo paprastą dalyką - kad iš tikrųjų yra rizikuojama labai svarbiais valstybei dalykais vardan populistinių tikslų organizuojant referendumą. Yra akivaizdu. Su kiekvienais rinkimais vis kokie nors referendumai yra organizuojami, visiškai nežiūrint į tai, ką tie referendumai reiškia ir kokį tikslą jie turi.
    Iš tikrųjų mes prieš tokią praktiką pasisakome labai griežtai. Jeigu iš tikrųjų yra labai rimtas klausimas ir žmonės tikrai yra suinteresuoti tą klausimą spręsti referendumu, tai, kaip rodo mūsų 1995 m. patirtis, parašus dėl to, kad priimtume referendumu įstatymą dėl indėlių grąžinimo, mes surinkome visiškai dėl to nesiskųsdami, kad 300 tūkst. parašų negalima surinkti.
    Kolegos, kelkite klausimus, kurie tikrai rūpi žmonėms. Jeigu žmonėms tai rūpės, ir parašus bus nesunku surinkti. O jeigu keliami populistiniai klausimai, rūpinantis tik savo partijų reikalais, tai nereikia trukdyti žmonių ir nereikia galvoti, kad mažinant parašų kiekį, kurį reikia surinkti, kas nors pagerės Lietuvoje.
    Dabar antras dalykas, kuris mums iš tikrųjų, kalbant apie referendumus, kelia visiškai natūralų rūpestį, tai klausimai, susiję ir su nacionaliniu saugumu. Taip, referendumai iš išorės atrodo labai gražiai. Visi žino Šveicarijos visuomenės, iš tikrųjų brandžios visuomenės, pavyzdį, kai ji kiekvieną klausimą sprendžia referendumu. Bet pasaulio istorija ir Europos istorija taip pat žino ir tokių pavyzdžių, pavyzdžiui, Vokietiją. Ten po Antrojo pasaulinio karo apskritai nėra leidžiama organizuoti referendumo. Kodėl taip yra? Nes A. Hitleris, atėjęs į valdžią, visą savo galią, kaip tik neteisėtą galią, autoritarinę galią, bet sukaupė referendumais.
    Kai yra nestabili visuomenė, visuomenė, patirianti dar daug lūžių, visuomenė, kuriai labai stipriai daro įtaką įvairios išorinės informacinės atakos, minkštosios galios ir t. t., ir t. t., naudojimas tokio instrumento kaip referendumas neatsargiai ir neatsakingai iš tiesų gali sukelti labai pavojingų pasekmių. Čia kalbėti apie tai, kad ar pasitikime, ar nepasitikime žmonėmis ir jų išmintimi, yra visiškai neatsakinga. Aš, pavyzdžiui, tikrai nepasitikiu P. Gražulio išmintimi, aš tai sakau labai paprastai ir atvirai, o P. Gražulis yra vienas iš Lietuvos piliečių. Tai kodėl aš turiu galvoti, kad jo siūlymai organizuoti referendumus gali būti tik išmintingi ir protingi? Aš galvoju, kad gali būti ir neišmintingų, ir neprotingų, todėl siūlau balsuoti prieš. (Plojimai)
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Dabar vienas - už, vienas - prieš.
    Atsiprašau, dar yra pataisų. Yra Seimo Konstitucijos komisijos siūlymas, kuriam komitetas pritarė iš dalies. Ar sutinkate su tuo? R. Šalaševičiūtė - Konstitucijos komisijos pirmininkė. Ar sutinkate? Ar sutinkate su pritarimu iš dalies? Taip. Gerai. Ačiū. Toliau yra Seimo Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto siūlymas, kuriam pagrindinis komitetas irgi pritarė iš dalies. Ar sutinkate? Sutinkate. Dėkoju.
    Dabar vienas - už, vienas - prieš po svarstymo. P. Gražulis - už.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, man atrodo, kad pono A. Kubiliaus vadovaujama Konservatorių partija kelia didžiausią grėsmę nacionaliniam saugumui. Ir tikrai, jeigu vadovautų I. Degutienė ar kas nors kitas Konservatorių partijai, tai ta grėsmė valstybei nekiltų. Bet ką jau darysi, tokį blogą pasirinkimą nusprendė pasirinkti Konservatorių partijos nariai, tačiau, manau, trumpam - greitai pakeis tokį lyderį. Aš manau, kad partija, kuri nepasitiki savo tauta, savo piliečiais, apskritai galbūt mūsų valstybėje neturėtų būti net registruojama arba turėtų būti išregistruojama tokia partija.
    Dabar jeigu kalbame apie nacionalines populistines grėsmes, taigi jūs kalbate, jūsų laikais nacionaliniam saugumui lėšos buvo sumažintos drastiškai, o nuolat gąsdinate Rusija. Rusijai yra labai naudinga tai, ką jūs padarėte. Todėl jūs, gerbiamasis Kubiliau, tikrai tokiu pigiu populizmu neužsiimkite.
    Man atrodo, kad ši pataisa tikrai reikalinga ir kad visuomenė to reikalauja. Jeigu būtų taip pat pritarta referendumui ir tauta būtų referendumu pritarusi, kad atominė elektrinė Lietuvoje nebūtų uždaryta, tai, dėl ko jūs neturėjote politinės valios, nes kinkos drebėjo prieš Briuselį, anksčiau prieš Maskvą, tai šiandien neturėtume nesaugių atominių elektrinių nei Baltarusijoje, nei Kaliningrade. Taigi tauta būtų daug išmintingiau pasielgusi, negu jūs pasielgėte, gerbiamasis Kubiliau, balsuodamas, kad būtų uždaryta atominė elektrinė. Aš manau, čia jūs sutarėte su rusais. Su rusais sutarėte, kad jie galėtų pasistatyti dvi atomines elektrines. Štai ir išryškėjo mūsų politika - tarnavimas Rusijos interesams. Taigi dar kartą sakau: jūs pats, pone Kubiliau, keliate didžiausią grėsmę Lietuvos valstybės nacionaliniam saugumui.
     PIRMININKĖ. R. Juknevičienė - prieš.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tai štai Petras ir įrodė savo pasisakymu, kad iš tikrųjų nėra protingi ir atsakingi Lietuvos kai kurie politikai, ir tokiems žmonėms negalima duoti į rankas tokio palengvinto ginklo mulkinti žmones.
    Aš manau, kad visi atsakingi šito Seimo žmonės nepritars šitam pasiūlymui, nes jis yra akivaizdžiai populistinis, neatsakingas. Tiems, kurie lygina Lietuvą su Šveicarija, siūlau pažiūrėti į žemėlapį, pažiūrėti abiejų valstybių istoriją. Artimiausius 10 metų, kol į Rytus nuo mūsų neatsiras stabili ir prognozuojama demokratija, kol toje valstybėje šalia mūsų, pačiuose aukščiausiuose Kremliaus sluoksniuose, bus organizuojamos atakos ir bus organizuojami specialūs padaliniai, kad darytų įtaką mūsų politinei sistemai, ir kol Seimo gražulizacija bus mūsų politinės sistemos realybė, siūlau Lietuvos politikams, jeigu jie tikrai yra Lietuvos politikai, susilaikyti nuo tokių pasiūlymų ir susitarti, kad dabar galiojančios įstatymų normos bent jau artimiausius 10 metų nebus keičiamos.
     PIRMININKĖ. Dėkui. Balsuojame. Kas pritariate Seimo nutarimui Nr. XIIP-1016, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 87 Seimo nariai: už - 49, prieš - 25, susilaikė 13. Pritarta šiam Seimo nutarimui Nr. XIIP-1016(2).
    Gerbiamieji Seimo nariai, aš turiu paskelbti komisiją dėl Seimo nutarimo "Dėl Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį Viktorą Uspaskichą patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę sudarymo". Dabar atstovai frakcijų, kuriuos iš anksto kviečiu per pietų pertrauką prie centrinės tribūnos susirinkti ir išsirinkti komisijos pirmininką. Skaitau pavardes, dėmesio! A. Anušauskas, A. Dudėnas, P. Gražulis, Z. Jedinskis, S. Jovaiša, A. Kašėta, O. Leiputė, R. Markauskas, A. Nesteckis, D. Ulickas, J. Varkala, P. Žeimys, ir viskas. Iš karto kviečiu per pietų pertrauką susirinkti prie tribūnos.
    Gerbiamieji kolegos, mūsų rytinės darbotvarkės laikas pasibaigė, jau mes šiek tiek ir viršijome. Skelbiu rytinį plenarinį posėdį baigtą.
