LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 51
STENOGRAMA

2013 m. gegužės 16 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojai
I. DEGUTIENĖ, J. NARKEVIČIUS ir K. KOMSKIS

PIRMININKĖ (I. DEGUTIENĖ, TS-LKDF). Labą rytą, gerbiamieji kolegos, pradedame 2013 m. gegužės 16 d. rytinį plenarinį posėdį. (Gongas) Registruojamės.
Užsiregistravo 68 Seimo nariai.
Gerbiamieji kolegos, vakar, gegužės 15 d., buvo Steigiamojo Seimo diena. Primenu, kad 1920 m. gegužės 15 d., prieš 93 metus, susirinko Steigiamasis Seimas, pirmoji Tautos atstovybė, išrinkta pirmuose Lietuvoje demokratiniuose, visuotiniuose, tiesioginiuose rinkimuose. 
Parlamentarų nuveikti darbai neabejotinai pateisino šį Steigiamojo Seimo vardą. Steigiamojo Seimo darbo metais (1920–1922) buvo priimti 268 jauną Lietuvos valstybę kūrę įstatymai. 1922 m. rugpjūčio 1 d. Steigiamasis Seimas priėmė pirmąją nuolatinę Lietuvos valstybės Konstituciją. Ta proga noriu pacituoti Juozą Tumą-Vaižgantą: „Seimas reiškia tikrąją laisvę, nebepopierinį pažadą. Steigiamasis Seimas iškyla aukščiau visų kitų tautos veiksmų, kokių tik randame mūsų istorijoje.“ 
Taigi, gerbiamieji kolegos, mes ir tęsiame prieš 93 metus pradėtus Steigiamojo Seimo darbus. Jie pradėjo, o mes esame tų darbų tęsėjai. 
 
10.03 val.
Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. gegužės 16 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

Dabar pirmiausia darbotvarkės tvirtinimas. Seniūnų sueigoje buvo pasiūlyta iš darbotvarkės išbraukti 1-7a, 1-7b ir 1-7c klausimus. Kadangi Seniūnų sueigoje nuomonės išsiskyrė, todėl siūlau Seimui apsispręsti balsuojant dėl šių įstatymų projektų. 
Dėl vedimo tvarkos – A. Salamakinas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Aš kaip tik tuo klausimu. Mielieji kolegos, išties Biudžeto ir finansų komitetas paprašė Vyriausybės išvados dėl naftos ir dujų išteklių mokesčio. Bet tas mokestis gali būti nustatytas po trejų, ketverių ar penkerių metų, nes pirmiausia reikia rasti tų skalūnų, po to galima nustatyti kainą. Tuo tarpu pirmų žemės gelmių mokesčių ir (…) ūkinės veiklos įstatymų reikia, kad atliktume žvalgybą. Yra sutarta su Vyriausybe, kad Seimas sutvarko teisinę bazę, po to Vyriausybė pasirašo sutartį. Tai aš nesuprantu, kodėl yra vilkinama ir nenorima, kad ta sutartis būtų pasirašyta? Pabrėžiu, gelmių mokesčiai niekaip nesusiję su pirmaisiais dviem įstatymais.
PIRMININKĖ. Gerbiamasis kolega pasakė agitacinę kalbą, kodėl to nereikia daryti. Bet aš vadovaujuosi Seimo statutu, kadangi, dar kartą sakau, Seniūnų sueigoje buvo dvi nuomonės (kita nuomonė, kad reikia išbraukti ir laukti Vyriausybės išvados), todėl balsuojame. Kas už tai, kad iš darbotvarkės išbrauktume 1-7a, 1-7b ir 1-7c klausimus, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 87: už – 60, prieš – 20, susilaikė 7. Iš darbotvarkės 1-7a, 1-7b ir 1-7c klausimai išbraukiami.
A. Bilotaitė. 
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Frakcijos vardu norime siūlyti išbraukti iš šios dienos darbotvarkės Viešųjų pirkimų įstatymo pataisas, darbotvarkės 2-6 klausimą, kadangi, mūsų nuomone, šis projektas yra korupcinis, jame yra atveriamos spragos korupciniams dalykams. Kadangi yra siūloma didinti didelės vertės viešųjų pirkimų kainos ribas, taip pat iš tiesų atsisakoma kreiptis į Viešųjų pirkimų tarnybą, kai norima organizuoti pirkimus…
PIRMININKĖ. Gerbiamoji kolege, jau įstatymo necituokite.
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Tai tiesiog prašome balsuoti.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, yra frakcijos siūlymas išbraukti iš darbotvarkės 2-6 klausimą. Balsuojame. Kas pritariate siūlymui išbraukti iš darbotvarkės 2-6 klausimą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Balsavo 88: už – 32, prieš – 46, susilaikė 10. Klausimas darbotvarkėje lieka.
Daugiau siūlymų neturime? Taigi darbotvarkė patvirtinta. 
Norite balsuoti dėl?.. Gerai. Kas už tai, kad darbotvarkė būtų patvirtinta, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 90 Seimo narių: už – 80, prieš nėra, susilaikė 10. Seimo 2013 m. gegužės 16 d. plenarinių posėdžių darbotvarkė patvirtinta.
Gerbiamieji kolegos, šiek tiek dėmesio. Jau praėjo tam tikras laiko tarpas, kai mūsų vienas kolega – G. Jakavonis – šventė savo gražų pusiau apvalų jubiliejų, tačiau gerbiamojo Gedimino neturėjome galimybės pasveikinti visų mūsų vardu. Taigi jūsų visų vardu leiskite pasveikinti G. Jakavonį, atšventusį tikrai gražų pusiau jubiliejų, ir palinkėti toliau išlikti dzūkų lyderiu, toliau mylėti dzūkišką gamtą ir puoselėti senoviškas tradicijas, na, ir palinkėti kuo geriausios sėkmės politiniame kelyje bei asmeniniame gyvenime. (Plojimai) 
Gerbiamieji kolegos, šiandien švenčia savo pusamžį jubiliejų, 50 metų, rimtas vyras, tikras europietis, atvedęs ir Lietuvą į Europos Sąjungą, mūsų derybininkas P. Auštrevičius, aktyvus, perspektyvus politikas, Seimo vicepirmininkas ir šiaip labai simpatiškas vyriškis. Linkiu kuo geriausios jam sėkmės tiek asmeniniame gyvenime, kad politinė karjera nesibaigtų vicepirmininko pareigomis. (Plojimai) 
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Nuoširdus ačiū, kolegos, už plojimus. Aš jums priminsiu juos, bet aš jums noriu pasakyti komplimentą, kolegos. Kai dabar pažvelgiu šiek tiek atgalios, 50 metų prabėgo greičiau negu devyneri metai su jumis. (Plojimai) 
PIRMININKĖ. Taip ir negali suprasti, ar čia jis mums komplimentą pasakė, ar apgailestauja. 

10.11 val.
Vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinės pagalbos įstatymo projektas Nr. XIIP-111(3) (priėmimas)

Dabar darbotvarkės 1-2a klausimas – Vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinės pagalbos įstatymo projektas. Priėmimas.
Pastraipsniui. 1 straipsnis. Yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento siūlymas, kuriam komitetas nepritarė. Ar galime priimti 1 straipsnį komiteto redakcijos? Priimtas.
2 straipsnis. Priimtas. 3 straipsnis. Priimtas. 4 straipsnis. Priimtas. 5 straipsnis. Priimtas. 
6 straipsnis. Irgi yra Teisės ir teisėtvarkos komiteto siūlymas, kuriam komitetas pritarė. Ar galime priimti 6 straipsnį komiteto redakcijos? Priimtas.
7 straipsnis. Irgi yra vienas Teisės departamento siūlymas, kuriam komitetas nepritarė. 7 straipsnio 3 dalies 7 punkto siūlymui komitetas nepritarė. Ar galime priimti 7 straipsnį, redaguotą komiteto? Priimtas.
8 straipsnis. Priimtas. 9 straipsnis. Priimtas. 10 straipsnis. Priimtas.
11 straipsnis. Seimo kanceliarijos Teisės departamento 11 straipsnio 2 dalies siūlymas. Komitetas nepritarė. 11 straipsnio 3 dalies siūlymas. Komitetas nepritarė. Ar galime priimti 11 straipsnį, redaguotą komiteto? Priimtas.
12 straipsnis. Priimtas.
Dėl viso įstatymo keturi – už, keturi – prieš. Norinčių kalbėti nėra. 
Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas Vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinės pagalbos įstatymas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 97 Seimo nariai: už – 97, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Įstatymas, Nr. XIIP-111(3), priimtas. (Gongas)

10.14 val.
Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 17 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-112(2) (priėmimas)

Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 17 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Priėmimas.
Pastraipsniui. 1 straipsnis. Yra irgi Teisės departamento siūlymas, kuriam komitetas pritarė. Priimame 1 straipsnį, redaguotą komiteto. 
2 straipsnis. Priimtas. Dėl viso įstatymo keturi – už, keturi – prieš. Nėra norinčių kalbėti. 
Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 17 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 90 Seimo narių: už – 87, prieš nėra, susilaikė 3. Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 17 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymas priimtas. (Gongas)

10.15 val.
Mažųjų bendrijų įstatymo 21 straipsnio pakeitimo ir Įstatymo papildymo 61, 311 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-368(2) (priėmimas)

Mažųjų bendrijų įstatymo 21 straipsnio pakeitimo ir įstatymo papildymo 61, 311 straipsniais įstatymo projektas. 
1 straipsnis. Priimtas. 2 straipsnis. Priimtas. 3 straipsnis. Priimtas. 4 straipsnis. Priimtas. Dėl viso įstatymo nėra norinčių kalbėti.
Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas Mažųjų bendrijų įstatymo 21 straipsnio pakeitimo ir įstatymo papildymo 61, 311 straipsniais įstatymo projektas? 

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 90 Seimo narių: už – 89, prieš nėra, susilaikė 1. Mažųjų bendrijų įstatymo 21 straipsnio pakeitimo ir įstatymo papildymo 61, 311 straipsniais įstatymas priimtas. (Gongas)

10.16 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1722 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-369(2) (priėmimas)

Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1722 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Priėmimas.
1 straipsnis. Priimtas. 2 straipsnis. Priimtas. Dėl viso įstatymo nėra norinčių kalbėti. 
Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas šis įstatymas? 

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 98 Seimo nariai: už – 98, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1722 straipsnio pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)

10.17 val.
Reklamos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4682(2)ES (priėmimas)

Reklamos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas. Kviečiu į tribūną R. Šimašių. Priėmimas pastraipsniui.
1 straipsnis įvadinis, jis vadinasi „Lietuvos Respublikos reklamos įstatymo naujoji redakcija“. Ar galime priimti? Priimtas.
Pirmasis skirsnis „Bendrosios nuostatos“. 1 straipsnis. Priimtas. 2 straipsnis. Priimtas. 3 straipsnis. Priimtas. (Gerbiamasis Šimašiau, reikia jūsų pagalbos.) 3 straipsnis. Priimtas. 
Dėl 4 straipsnio yra Seimo nario R. Šimašiaus siūlymas, kuriam komitetas pritarė. Ar galime ir mes pritarti? Pritarta R. Šimašiaus siūlymui ir 4 straipsnis priimtas su gerbiamojo Seimo nario R. Šimašiaus siūlymu. 
5 straipsnis. Priimtas. 6 straipsnis. Priimtas. 7 straipsnis. Priimtas. 8 straipsnis. Priimtas. 9 straipsnis. Priimtas. 10 straipsnis. Priimtas. 11 straipsnis. Priimtas. 
Dėl 12 straipsnio yra Seimo narės A. Pitrėnienės siūlymas, kuriam komitetas nepritarė. Pirmiausia, gerbiamoji Pitrėniene, tada turite pateikti savo siūlymą dėl 12 straipsnio 4 dalies redakcijos.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, Ekonomikos komitetas pateikė net du argumentus, kurie kaip ir yra prieš mano pataisą, kuri skamba labai paprastai ir elementariai. Šalia penkių reikalavimų reklamai siūloma įvesti valstybinės kalbos vartojimą. Tai sukėlė tokį pasipriešinimą, kurio tiesiog negaliu nepakomentuoti. Taigi pirmas jų argumentas yra toks, kad pasiūlymas neva dubliuoja institucijų funkcijas. Antra. Kad kontrolę vykdys Vartotojų teisių apsaugos tarnyba. 
Gerbiamieji kolegos, ką tai reiškia? Ar tai reiškia, kad kažkas Seimui nežinant pakeitė dabar galiojančius Valstybinį kalbos įstatymą ir Valstybinės kalbos inspekcijos įstatymą, kuriuose aiškiai pasakyta, kieno kompetencija yra valstybinės kalbos priežiūra? 
Kita vertus, ar Vartotojų teisių apsaugos tarnyba, veikdama pagal savo nuostatus, bus kompetentinga priimti sprendimus dėl bendrinės kalbos normų? Mano pasiūlymas kaip tik ir yra susijęs su tuo, kad nebūtų dubliuojamos funkcijos, kad kiekviena institucija atliktų jai priskirtas funkcijas. Antras argumentas, atsiprašau, bet tiesiog ciniškas logikos nepaisymas. Pasakoma, kad iš šešių reikalavimų tik reikalavimas paisyti valstybinės kalbos, beje, įrašytos Konstitucijos 14 straipsnyje, sukeltų papildomą naštą verslui. Tai gal galima nepaisyti ir Kelių eismo taisyklių ar kitų normų? Paklauskime savęs, gerbiamieji! Kas tuomet yra mūsų valstybė, mūsų tautos požymis…
PIRMININKĖ. Laikas, kolege!
A. PITRĖNIENĖ (DPF). …jeigu ne kalba? Šiandien viešojoje erdvėje palengva visuomenė pratinama skeptiškai žiūrėti į kalbos normas. Tokias abejones dėl įsipareigojimo ir ištikimybės gimtajai kalbai, valstybinei kalbai, sąmoningai ar ne vis dažniau palaikome. Norėčiau paklausti. Paskutinis sakinys.
PIRMININKĖ. Gerbiamoji kolege, aš turiu jus nutraukti. 
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Tai yra klaida ar dar blogiau? 
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Jeigu galima, aš pakomentuosiu.
PIRMININKĖ. Palaukite, kolega! Procedūriškai dabar turime elgtis taip. Ar yra 29 Seimo nariai, kurie palaiko A. Pitrėnienės siūlymą, kad galėtume mes jį toliau svarstyti? Kaip ir yra. Gerai, tuomet komiteto nuomonė.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Aš tik galiu pasakyti, kad komitete svarstėme šį pasiūlymą, mes visi puikiai suprantame valstybinės kalbos reikalingumą, prasmę ir naudą. Tačiau kalbant apie šiuos du argumentus jie buvo atsakant į gerbiamosios Audronės argumentus. Dėl formalaus teisinio argumento, kad jau kitur reglamentuojama, tiesiog yra teisinis, sakykim, taisyklingumo dalykas, kad tai būtų perteklinė nuostata, jinai būtų kartojama. 
Dėl antro argumento, kuris skamba labai įtikinamai iš gerbiamosios Audronės lūpų, noriu pasakyti, kad gerbiamoji Audronė savo argumentuose teigia, kad reklama prieš ją skelbiant turi būti suderinta, jos tekstas turi būti suderintas. Tiesą sakant, iš jūsų pateikto siūlymo tai vienareikšmiškai neišplaukia. Pirma. Jeigu mes traktuosime taip, kaip skaitytų bet koks teisininkas, atsietai nuo mūsų diskusijos, tai nereikės to teksto derinti. Antra, ir kas yra čia argumentuojama, jeigu argumentavimas reikštų, kad bet kur dedant kiekvieną reklamą reikėtų dar gauti suderinimą, kad būtent šitame tekste nėra klaidų, tai būtų iš tiesų, mes suvokime, rimta administracinė našta. 
Kas veikia dabar? Tai yra kontrolė, kad paskelbtoje reklamoje klaidų nebūtų. Išankstinės kontrolės nėra ir jinai, mes tikslių skaičių neturime, bet, akivaizdu, jinai brangiai kainuotų visiems. Yra daugybė, šimtai, ko gero, tūkstančiai tekstų, kuriuos reikėtų nešti, derinti, kad kas nors dėtų parašą, kad šiame tekste klaidos nėra. Tai buvo Ekonomikos komiteto argumentai, kuriems siūlau pritarti.
PIRMININKĖ. V. A. Matulevičius, kuris palaiko pataisos autorę.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Šiaip tai aš labiau norėjau pranešėjo paklausti. 
PIRMININKĖ. Ne, dabar jūs galite kalbėti tik už arba prieš diskusijoje.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerai, tuomet aš pabandysiu klaustuką gale padėti. Man atrodo, projekte yra labai daug deklaratyvių dalykų prirašyta – draudžiama piktnaudžiauti žmonių pasitikėjimu. Kaip šitą dalyką galima patikrinti? Visa reklama yra grindžiama žmonių pasitikėjimu ir piktnaudžiavimu. Arba, pavyzdžiui, kitas dalykas. 4 straipsnio 5 punkte draudžiama skatinti tokį elgesį reklamoje, kuris kelia grėsmę…
PIRMININKĖ. Kolega, jūs galite dabar kalbėti tik apie konkrečią pataisą, kurią pasiūlė A. Pitrėnienė. 
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). …taip, taip, taip, grėsmę sveikatai. Taip, draudžiama. Vadinasi, bus uždrausta alkoholio reklama. Vis dėlto aš kviesčiau balsuoti už, nes yra sveikintinas bandymas sureguliuoti šitą labai svarbią ir komplikuotą sritį. 
PIRMININKĖ. R. Žilinskas – prieš. 
R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Kam jau kam, o man nepagarbos gimtajai kalbai tikrai neprikiši, gerbiamieji kolegos. Tačiau man yra nesuprantama, kodėl iš gausybės reikalavimų reklamai, tokių kaip etikos, moralės, teisingumo, kalbos teisingumo, yra išskiriamas kalbos teisingumas ir įdedamas tarp gausybės techninių reikalavimų, kuriuos turi sužiūrėti savivaldybė? Tai iš tiesų padidintų administracinę naštą. O paisyti lietuvių kalbos taisyklių reklamoje reikalauja kiti įstatymai. Reklamos tekstas turi būti taisyklingas. Dėkoju. 
PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas pritariate kolegės A. Pitrėnienės siūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote?
Balsavo 97 Seimo nariai: už – 73, prieš – 3, susilaikė 21. Seimo narės A. Pitrėnienės pataisai pritarta. 
Dabar turbūt reikia balsuojant apsispręsti, ar priimame 12 straipsnį su kolegės A. Pitrėnienės pataisa, už kurią balsavo Seimas. 
Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas 12 straipsnis su kolegės A. Pitrėnienės pataisa, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Balsavo 98 Seimo nariai: už – 85, prieš – 1, susilaikė 12. 12 straipsnis priimtas. 
13 straipsnis. Priimtas. 
Dėl 14 straipsnio yra Seimo nario R. Šimašiaus siūlymas. Gerbiamasis Remigijau, tada jūs jį pristatykite. Komitetas pritarė iš dalies. 
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamoji pirmininke, aš prieš tai pasakysiu repliką dėl ankstesnio balsavimo. Gerbiamosios Audronės pasiūlymas yra priimtas, bet aš tik noriu atkreipti dėmesį, kad jos argumentas, kuris buvo išsakytas, yra ne dėl jos pasiūlymo. Mes visi balsavome už kalbą, ir tai yra gerai, bet tai nereiškia, kad bus reikalaujama tikrinti kiekvieną tekstą iš anksto. 
Dabar dėl maisto papildų. Buvo Seimo narės V. Filipovičienės pasiūlymas, į kurį svarstymo metu buvo atsižvelgta. Vėliau mes padiskutavome ir kartu draugiškai nusprendėme (čia keli pasiūlymai susiję), kad ta formuluotė, kurią jinai siūlė, kad reklamuojamas produktas yra maisto papildas, yra per daug griozdiška, per daug ilga, ir iš tiesų jinai sutrumpinta iki formuluotės „maisto papildas“. Taip pat yra nuspręsta pritarti iš dalies mano pasiūlymui dėl įsigaliojimo datos, t. y. pritarti gerbiamosios V. Filipovičienės truputį ankstesnei datai, nei aš siūliau, bet vėlesnei negu visas įstatymas, t. y. nuo 2014 m., atsiprašau, mano siūlymas buvo nuo gruodžio 1 d., pritarta nuo 2014 m. sausio 1 d. Siūlyta pritarti iš dalies. Siūlau pritarti komiteto išvadai.
PIRMININKĖ. Gerbiamoji V. Filipovičienė. Sutinkate?
V. FILIPOVIČIENĖ (DPF). Taip, taip. 
PIRMININKĖ. Sutinka gerbiamoji V. Filipovičienė. Gerbiamieji kolegos, autoriai sutinka, kad komitetas pritarė iš dalies. Ar galime ir mes pritarti, kad būtų papildymas „maisto papildas“? Ši nuostata įsigalioja nuo 2014 m. gruodžio 1 d. Sutinkate?
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Atsiprašau, nuo 2014 m. sausio 1 d. 
PIRMININKĖ. 2014 m. sausio 1 d. Galime priimti 14 straipsnį su pasiūlymais, kuriuos pateikė R. Šimašius ir V. Filipovičienė, o komitetas redagavo? Priimtas. 15 straipsnis. Priimtas. 16 straipsnis. Priimtas. 17 straipsnis. Yra Seimo narių P. Auštrevičiaus ir A. Syso siūlymas. Komitetas nepritarė. Kuris pristatote? P. Auštrevičius. Prašau.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Mielieji kolegos, aš noriu atkreipti dėmesį į, atrodytų, techniškas arba vien tik kalbines pastabas, tačiau jose glūdi esmė. 
Kolegos, mano pasiūlyme yra sakoma, kad draudžiama tokio ir tokio reglamento dėl kosmetikos gaminių nuostatų neatitinkanti reklama. Pati reklama yra draudžiama. Tuo tarpu komitetas siūlo – draudžiama reklamuoti kosmetikos gaminius, neatitinkančius kosmetikos gaminių reikalavimų. Nesvarbu. Suprantama, kad jeigu gaminys neatitinka reklamos ir jame yra, pavyzdžiui, reklamuojama, kad, tarkim, jisai jaunina, o jis nejaunina, tas kremas, aš apie tai nekalbu. Apskritai tokia reklama turi būti draudžiama, jeigu jinai neatitinka gaminio pagal atitinkamą reglamentą nuostatų. Mano pasiūlymas yra išsamesnis, jis neina į technines detales, bet eliminuoja reklamą, kuri neatitinka tų reikalavimų. Kolegos, čia yra jautrus dalykas, kadangi, sutikite, kosmetikos gaminių vartotojai esame mes kiekvienas. Jeigu mes praleisime tam tikrus aspektus lyg ir nepastebėtus, tuo greitai pasinaudos tie gamintojai ir tie pardavėjai, kurie nesilaikys tų labai griežtų, bet vartotojui labai reikalingų ir naudingų nuostatų. 
Todėl aš siūlyčiau remtis reglamentu ir drausti reklamą, kuri neatitinka tų nuostatų, o ne kalbėti apie gaminius, kurie neatitinka tų nuostatų. Čia yra platesnis ir daro prevenciją dėl visų tų gaminių, kad jie nepakliūtų į rinką, apie juos nebūtų kalbama ir jie nebūtų reklamuojami. Kolegos, aš prašau jūsų paramos. 
PIRMININKĖ. Kadangi komitetas nepritarė, tai ar yra 29 Seimo nariai, palaikantys P. Auštrevičiaus ir A. Syso siūlymą? Gal leiskime balsuoti, kadangi rankų mažai matau. 
Yra daug daugiau negu 29. Komiteto pozicija, gerbiamasis Šimašiau. 
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Iš tikrųjų aš pirmiausia noriu pristatyti, kokie buvo Ekonomikos komiteto argumentai ir svarstymai. Tai čia, kad ir kaip apmaudu būtų, mano supratimu, mes daugiausia aiškinamės institucijų santykius, kas ir ką turi atlikti ir prižiūrėti. Neradus tokio labai aiškaus ir institucijas tenkinančio atsakymo buvo nuspręsta, kad geriau iš viso nieko nedarome. Aš taip labai supaprastintai ir vulgariai galbūt pasakiau, bet iš tiesų aš noriu atkreipti dėmesį, kad pagal dabar siūlomą komiteto redakciją, jeigu gaminys neatitinka reglamento, mes apskritai draudžiame reklamuoti, o reglamentas iš tikrųjų kalba apie reklamos tam tikrą specifiką. 
Gerbiamojo P. Auštrevičiaus ir gerbiamojo A. Syso siūlymas, mano supratimu, šiaip jau iš tikrųjų yra tiksliau atspindintis reglamento esmę, kad jeigu neatspindi… jeigu reglamentas nustato tam tikrus reklamos apribojimus, tai jų siūlymu yra draudžiama reklamuoti taip, kaip neleidžia reglamentas, nėra siūloma uždrausti reklamuoti apskritai. Tiesą sakant, asmeniškai aš palaikyčiau gerbiamojo P. Auštrevičiaus ir gerbiamojo A. Syso siūlymus. 
PIRMININKĖ. Gerbiamasis kolega, jūs, būdamas komiteto atstovas, tribūnoje savo nuomonės negalit reikšti, tik komiteto. 
Balsuojame. Kas palaikote P. Auštrevičiaus ir A. Syso siūlymą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Balsavo 91 Seimo narys: už – 80, prieš – 2, susilaikė 9. Siūlymui pritarta. 
Ar galime priimti 17 straipsnį, suredaguotą pagal mūsų jau priimtą P. Auštrevičiaus ir A. Syso pataisą? Priimta. 
18 straipsnis. Tai jau turbūt balsuoti iš naujo nereikia, nes identiška P. Auštrevičiaus ir A. Syso pataisa, dėl kurios mes balsavome ir apsisprendėme. Ar galime 18 straipsnį priimti su P. Auštrevičiaus ir A. Syso siūlymu? Priimtas. 
19 straipsnis. Priimtas. 20 straipsnis. Priimtas. 21 straipsnis. Priimtas. 22 straipsnis. Priimtas. 23 straipsnis. Priimtas. 
Dėl 24 straipsnio yra Seimo nario R. Šimašiaus siūlymas, kuriam komitetas pritarė. Ar galime priimti 24 straipsnį su R. Šimašiaus siūlymu? Priimtas. 
25 straipsnis. Seimo nario R. Šimašiaus siūlymas. Komitetas pritarė. Ar galime priimti 25 straipsnį su R. Šimašiaus siūlymu? Priimtas. 
26 straipsnis. Priimtas. 27 straipsnis. Priimtas. 28 straipsnis. Priimtas.
Toliau bazinis 2 straipsnis – „Pasiūlymai Lietuvos Respublikos Vyriausybei ir priežiūros institucijoms“. Pataisų nėra. Priimtas. 
3 straipsnis – „Įstatymo įsigaliojimas ir taikymas“. Seimo narys R. Šimašius siūlo įsigaliojimą ir Seimo narė V. Filipovičienė, bet mes balsuodami jau pasirinkome ir manau, kad Seimas apsisprendė. Tai būtų 2014 m. sausio 1 d. Todėl dėl šitų klausimų iš naujo nebalsuosime. Ar galime 3 straipsnį priimti? Priimtas. 
Dėkoju pranešėjui. Dabar dėl viso įstatymo keturi – už, keturi – prieš. Nėra norinčių kalbėti. Balsuojame. 
Kas už tai, kad būtų priimtas Reklamos įstatymo pakeitimo įstatymas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 90 Seimo narių: už – 84, prieš nėra, susilaikė 6. Reklamos įstatymo pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas) 
Repliką po balsavimo – A. Vidžiūnas. 
A. VIDŽIŪNAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš paspaudžiau mygtuką „susilaikyti“ ne dėl to, kad įstatymas prastas ar kad R. Šimašius man nepatinka. Aš tuo susilaikymu noriu pasakyti, kad nepritariu tai krypčiai, kuri plaukia iš ministrės B. Vėsaitės, iš liberalo R. Šimašiaus ir iš kitų, kurių argumentas buvo pasakytas iš tribūnos: rašymas be klaidų yra papildoma administracinė našta verslui. Reikalavimas reklamos be klaidų – papildoma administracinė našta verslui, todėl bus mažesnis biudžetas ir panašiai. Tai nesąmonė. 
PIRMININKĖ. V. Gapšys – repliką po balsavimo.
V. GAPŠYS (DPF). Prašyčiau mano balsą į protokolą įrašyti kaip už. 
PIRMININKĖ. V. Gapšys balsavo už. R. Šimašius. 
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Aš noriu atsiliepti į gerbiamojo kolegos nelabai korektišką, mano supratimu, repliką. Aš tikiuosi, kad mes niekada neprieisime iki to, kad prieš pasisakydamas Seimo narys turėtų suderinti savo kalbos tekstą su kalbininkais, kad jame netyčia neįsiveltų klaida ir galbūt netyčia nebūtų ne taip sukirčiuota. Jeigu kalbėtume apie bet kokį kitą viešą tekstą, įskaitant ir reklamą, aš irgi labai tikiuosi, kad mes niekada negyvensime tokiame pasaulyje, kai tekstas, kuris bus pasakytas viešai, prieš tai turės būti suderintas su kalbos specialistais. Ačiū už dėmesį. 

10.37 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 5, 18914, 2141, 224, 239, 2411 ir 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4683(2) (priėmimas)

PIRMININKĖ. Dirbame toliau. Administracinių teisės pažeidimų kodekso 5, 18914, 2141, 224, 239, 2411 ir 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Priėmimas. Pastraipsniui. 
1 straipsnis. Priimtas. 2 straipsnis. Priimtas. 3 straipsnis. Priimtas. 4 straipsnis. Priimtas. 5 straipsnis. Priimtas. 6 straipsnis. Priimtas. 7 straipsnis. Priimtas. 8 straipsnis. Priimtas.
Dėl viso įstatymo nėra norinčių kalbėti. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas įstatymas Nr. XIP-4683(2), balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 90 Seimo narių: už – 88, prieš nėra, susilaikė 2. 
Administracinių teisės pažeidimų kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymas (projektas Nr. XIP-4683(2) priimtas. (Gongas)

10.40 val.
Nesąžiningos komercinės veiklos vartotojams draudimo įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4684(2) (priėmimas)

Nesąžiningos komercinės veiklos vartotojams draudimo įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymas. 1 straipsnis. Priimtas. 2 straipsnis. Priimtas. Dėl viso įstatymo nėra norinčių kalbėti. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas minėtas įstatymas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 93 Seimo nariai. Už – 91, prieš nėra, susilaikė 2. Nesąžiningos komercinės veiklos vartotojams draudimo įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas) 

10.41 val.
Garantinio fondo įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-340(2) (priėmimas)

Garantinio fondo įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Priėmimas. Vienas straipsnis. Taigi iš karto balsuojame dėl viso įstatymo. Kas už tai, kad būtų priimtas Garantinio fondo įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 93 Seimo nariai. Už – 92, prieš nėra, susilaikė 1. Garantinio fondo įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas) 

10.42 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Privatizavimo komisijos“ 1 straipsnio pakeitimo ir 2 straipsnio pripažinimo netekusiu galios“ projektas Nr. XIIP-465(2) (priėmimas)

Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Privatizavimo komisijos“ 1 straipsnio pakeitimo ir 2 straipsnio pripažinimo netekusiu galios“. Priėmimas. 1 straipsnis priimtas. 2 straipsnis priimtas. 3 straipsnis priimtas. Norinčių kalbėti nematau. Balsuojame. Kas už tai, kad Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Privatizavimo komisijos“ 1 straipsnio pakeitimo ir 2 straipsnio pripažinimo netekusiu galios“ būtų priimtas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio nutarimo priėmimas

Balsavo 89 Seimo nariai. Už – 89, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Seimo nutarimas, registracijos Nr. XIIP-465(2), priimtas. (Gongas) 

10.43 val.
Seimo nutarimo „Dėl Privatizavimo komisijos pirmininko skyrimo“ projektas Nr. XIIP-496 (svarstymas ir priėmimas)

Seimo nutarimas „Dėl Privatizavimo komisijos pirmininko skyrimo“. Svarstymas. Pranešėjas – A. Mockus, Ekonomikos komitetas. Prašau komiteto išvadą.
A. MOCKUS (LSDPF). Gerbiamieji Seimo nariai, gerbiamoji pirmininke. Ekonomikos komitetas svarstė pasiūlytą klausimą ir bendru sutarimu nusprendė priimti.
PIRMININKĖ. Dėkui. Gerbiamieji kolegos, diskusijose niekas nenori dalyvauti. Iš karto priėmimo stadija, nes mes turėsime slapta balsuoti dėl Privatizavimo komisijos pirmininko. Irgi nėra norinčių kalbėti. 
Dabar informuoju, kad slaptą balsavimą, kadangi pagal Statutą priklauso slaptas balsavimas, siūlau daryti per pietų pertrauką. Mes dabar turime patvirtinti slapto balsavimo biuletenį „Dėl Remigijaus Motuzo skyrimo Privatizavimo komisijos pirmininku“. Ar galime patvirtinti? Biuletenis patvirtintas. Aš vis tiek turiu pasakyti tikslų balsavimo laiką, todėl siūlau nuo 14.30 iki 14.45 val. 15 min., manau, užteks. 
Ir dar kartą noriu priminti balsų skaičiavimo komisiją: A. Bilotaitė, L. Graužinienė, D. Kuodytė, A. Mazuronis, G. Mikolaitis, I. Rozova, V. Vasiliauskas. Taigi dar kartą sakau: 14.30 val. – balsavimo pradžia, 14.45 val. – balsavimo pabaiga. 

10.46 val.
Valstybės paramos būstui įsigyti ar išsinuomoti ir daugiabučiams namams atnaujinti (modernizuoti) įstatymo 2, 13 ir 15 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-434(2) (svarstymas ir priėmimas)

Gerbiamieji kolegos, toliau – Valstybės paramos būstui įsigyti ar išsinuomoti ir daugiabučiams namams atnaujinti (modernizuoti) įstatymo 2, 13 ir 15 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Svarstymas. Kviečiu A. Salamakiną, Aplinkos apsaugos komitetas. Jo nematau, gal gali kas nors kitas iš Aplinkos apsaugos komiteto? Ar yra salėje kas nors iš Aplinkos apsaugos komiteto? 
A. DUDĖNAS (LSDPF). Aplinkos apsaugos komitetas svarstė minėtą įstatymo projektą ir nutarė pritarti pagal Seimo kanceliarijos Teisės departamento išdėstytas pastabas, taip pat papildomo komiteto ir Aplinkos apsaugos komiteto pateiktus pasiūlymus patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. 
PIRMININKĖ. Dėkoju. Pristatė Ekonomikos komiteto išvadą gerbiamasis A. Dudėnas. Atiduokite mums tą… 
Toliau – R. Tamašunienė, Biudžeto ir finansų komiteto išvada. Ruošiasi K. Miškinienė, Socialinių reikalų ir darbo komitetas.
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Biudžeto ir finansų komitetas svarstė Valstybės paramos būstui įsigyti ar išsinuomoti ir daugiabučiams namams atnaujinti (modernizuoti) įstatymo 2, 13 ir 15 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą. Išvada: pasiūlyti pagrindiniam Aplinkos apsaugos komitetui pritarti pateiktam įstatymo projektui ir jį patobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, kurioms komitetas pritaria bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Dėkoju. K. Miškinienė, Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Ruošiasi V. Baltraitienė, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. 
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamoji posėdžio pirmininke, kolegos. Gegužės 8 d. Socialinių reikalų ir darbo komitetas taip pat svarstė minėtą projektą ir pasiūlė pagrindiniam Aplinkos apsaugos komitetui pritarti iniciatorių pateiktam projektui, jį patobulinti atsižvelgiant į Teisės departamento pastabas ir pasiūlymus. Bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Dėkui. V. Baltraitienė, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. 
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas svarstė įstatymo projektą ir dėl 1 straipsnio pateikė alternatyvą, jai bendru sutarimu pritarė ir pasiūlė pagrindiniam komitetui; pritarė visam projektui ir pasiūlė pagrindiniam komitetui pritarti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pateiktus siūlymus ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pasiūlytą alternatyvą dėl 1 straipsnio. Bendru sutarimu buvo pritarta.
PIRMININKĖ. Gerbiamoji kolege, aš noriu iš karto paklausti. Kadangi pagrindinis komitetas jūsų siūlymui pritarė iš dalies, ar jūs sutinkate su tuo?
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Taip, sutinkame. Tam pritarė, man atrodo, 1 straipsniui visiškai, o kitam iš dalies. Mes sutinkame.
PIRMININKĖ. Dėkui. Diskusija. Kviečiu R. J. Dagį.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, nekalbėdamas prieš patį įstatymą, vis dėlto norėčiau atkreipti dėmesį į vieną pavojų, kuris jame slypi, ir, atsižvelgiant į mūsų balsavimą dėl pataisų, gali būti dar didesnis. 
Mechanizmas numato, kad žmonės, ypač socialiai pažeidžiami žmonės, pensininkai, kiti, turės tam tikrų sankcijų, jie bus gąsdinami, kad bus atimama dalis kompensacijų už šildymą, kas yra tikrai didelis dalykas, net ir tuo atveju, jeigu jie balsavo prieš renovavimo projektą visiškai ne dėl tų priežasčių, kad yra prieš renovavimą, bet, sakykime, jiems nepatinka rangovas. Svarstant komitete ministras patikino, kad taip tikrai nebus. Bet kai dabar matau pataisas, dėl kurių komitetas apsisprendė, kad tie griežti kriterijai, kurie susiję su šilumos varžos, namo varžos dalykais, jau yra išplaukę, atsiranda toks lyginimas pagal lyginimą, kiek prieš tai buvo sunaudota šilumos, kiek dabar, mes faktiškai ir atveriame tam tikrą kelią, galime atverti kelią nesąžiningiems būsto renovuotojams, ypač tiems, kurie turi savo rankose visas šildymo sistemas. 
Mes puikiai suprantame, apie kokias įmones kalbame, ypač Vilniaus mieste, kai prieš pradedant formalūs kriterijai… gali būti dirbtinai užkeltos šildymo kainos, o po to be jokių sąnaudų jos sumažintos arba grąžintos į normalų lygį, pasiektas 40 % kriterijus, o paskui renovavimo kompanijos galės ką nori daryti, renovavimo kokybė bus tokia, kokios jie norės, ir vis tiek pasieks tą formalų kriterijų. Tai matydami, žmonės gali tiesiog nenorėti renovuoti būtent taip, ne todėl, kad jie nenori renovacijos, bet nenorės konkretaus rangovo. 
Kai balsuosime už pataisas, prašyčiau visų atkreipti į tai dėmesį, kad taip nebūtų, nes, mano galva, tai atveria kelią nesąžiningai konkurencijai tų įmonių, kurios valdo arba yra susijusios su šilumos tiekėjais. 
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu į tribūną V. Mazuronį. 
V. MAZURONIS (TTF). Labai ačiū, gerbiamoji pirmininke. Mielieji kolegos, aš dėkoju už šio įstatymo projekto palaikymą komitetuose ir labai prašau palaikyti šį įstatymą salėje, ypač valdančiosios daugumos atstovus, taip pat ir opozicijos atstovus, kurie mano, kad vis dėlto renovavimo klausimas yra realios energetinės nepriklausomybės, mažesnio pinigų mokėjimo „Gazpromui“, o palikimo Lietuvoje… klausimą reikia spręsti. Visi, kurie su tuo sutinka, turėtų pritarti šiam įstatymui. Kviečiu pritarti šiam įstatymui ta forma, kuria yra pateikta Vyriausybės, kuriai pritarė komitetai. O gerbiamasis kolega R. J. Dagys gal ne iki galo mūsų renovacijos modelį mato arba žino, todėl pasakysiu porą žodžių.
Jis kalba apie sankcijas žmonėms, kuriems mes mokame kompensacijas už šildymą. Manau, šiuo įstatymu mes padidiname jiems paramą ir pageriname jų gyvenimo sąlygas. Šiandien jie moka už šilumą, sakykime, sąlyginai 30 %, kitus 70 % už šilumą mes visi iš mūsų visų biudžeto mokame už juos ir mokame ne kam kitam, o šilumos tiekėjui ir galiausiai „Gazpromui“, prieš kurį gerbiamasis Rimantas taip stipriai pasisako ir kuris mums tiekia dujas. Mes šiuo atveju kaip visuomenė sakome: gerai, jūs ir toliau mokėsite tiek, kiek mokėjote, tą patį 30 %, bet dar 10 % mažiau (kalbama apie šilumos kiekį); bet tą dalį, kurią mes atiduodavome dujų tiekėjams ir šilumininkams, mes atiduosime čia, vietoje, statyboms, renovuosime pastatus, ir jūsų gyvenamosios patalpos vertė pakils, mes padidinsime vertę, jūs neprarandate nė cento, taip mes pageriname jūsų buto sąlygas. Jeigu žmogus šiomis sąlygomis sako, kad aš vis tiek nenoriu, man užtenka 30 % mokėti, o jūs visi toliau mokėkite sąlyginai 70 % už mane susidėję, tai mes šiuo atveju tikrai galime pasakyti: jūsų teisė rinktis, kur jūs norite dėti pinigus, bet savo, o ne tuos, kuriuos mes jums duodame, jūs tada negaunate kompensacijos, mokate 100 % už šilumą ir atiduodate tuos pinigus dujų tiekėjui, jūsų pasirinkimas. Bet čia, man atrodo, mes kaip tik geriname ir padedame. 
Nesąžiningas būsto renovavimas. Galėsime susitikti su gerbiamuoju Rimantu. Renovavimo programoje yra labai daug iššūkių, yra labai daug vietų, kur reikia dėti saugiklius, mes juos dedame pradėdami nuo statybininkų atrankos, kokybės. Yra visa sistema, kaip bus nustatoma ne šilumos kaina, o šilumos kiekiai, yra metodika, išvedamas paskutinių trejų metų vidurkis ir t. t. Vieną mėnesį pakėlus čia nieko neišeis. Tas viskas yra padaryta.
Todėl aš kviečiu visus pritarti šiam įstatymo projektui ir pritarti, jeigu bus toks Pirmininko siūlymas, kuo galima greičiau, net ir šiandien, nes tai yra tikrai labai svarbūs visi trys įstatymai, aš gal toliau neisiu. Šiandien mes realiais veiksmais jau nuėjome šiek tiek toliau į priekį, o įstatymų bazė pasilikusi. Padėkite, dirbkime ir turėsime rezultatą, kuris bus naudingas visiems Lietuvos žmonėms, nepaisant, kokios politinės pažiūros.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Dabar po svarstymo vienas – už, vienas – prieš. R. J. Dagys – prieš.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Kadangi turime priimti redakciją, noriu atkreipti mūsų kolegų dėmesį, kad mes neužkirtome visų galimybių nesąžiningai konkurencijai. Atkreipiu dėmesį, ne apie visas blogybes, kad kas nors atstovauja „Gazpromo“ interesams. Aš kalbu, kas tada čia atstovauja „City Service“ interesams Vilniaus mieste, kuris valdo ir dabar laiko užkėlęs šilumos ir elektros kainas. Su juo susitvarkyti negali net Valstybinė kainų komisija. Užkėlė dirbtinai, trejus metus tą jau daro, ir dabar jis su savo įmonėmis dalyvaus renovavimo procese, sumažins tas kainas iki normalaus lygio, kiek ir turėtų konkrečiai mokėti, pasieks tos jūsų skaičiuojamos kainos vidurkį ir kriterijus ir galės ramiai tep lep atlikti visą renovaciją. O kas laimės renovacijos konkursus Vilniuje, esant dabartinei valdžiai, man nekelia jokių abejonių. Tai štai kaip mes svarstome mūsų įstatymus. Gražiai kalbame, bet (…) landą specialiai padarome. 
Todėl aš susilaikysiu dėl šito įstatymo, nors suprantu jo reikšmę, bet šitą landą iki priėmimo tikrai siūlau sutvarkyti, kad taip nebūtų. Vyriausybės parengtas projektas buvo geresnis. Dabar jis tapo blogesnis. Už Vyriausybės pateiktą nuostatą aš būčiau balsavęs. 
PIRMININKĖ. V. Kamblevičius – už.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų aš nesuprantu gerbiamųjų konservatorių pozicijos. Ketverius metus darėte, klaidinote, šnekėjote, kad viskas gerai. Nieko neįvyko. Dabar pamatėte, kad atėję nauji žmonės pradėjo tą darbą daryti, atsirado pavydas, kodėl jūs nepadarėte, o kiti iš karto atėję daro. Man atrodo, neklaidinkime tautos. Aplinkos ministerijos daromas teigiamas darbas, žmonėms aiškinama, kaip iš tikrųjų bus sumažinama šilumos kaina, todėl mes visi turime aktyviai, mobilizuotai agituoti ir žmonėms išaiškinti, kad yra atliekamas geras darbas, o mes sąmoningai klaidiname. Nežinau, ar jūs specialiai tą darote, ar nesuprasdami klaidinate tautą. Siūlau visiems balsuoti už. 
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kas po svarstymo pritariate minėtam įstatymo projektui Nr. XIIP-434(2), balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 84 Seimo nariai: už – 77, prieš nėra, susilaikė 7. Po svarstymo pritarta.
Seimo Pirmininkas siūlo šį įstatymą priimti ypatingos skubos tvarka. 
Taigi dabar turime balsuoti dėl šio siūlymo. Kas už tai, kad šį įstatymą priimtume ypatingos skubos?.. (Balsai salėje) Balsuojame. Kas už tai, kad įstatymą priimtume ypatingos skubos tvarka, balsuojate už, kas manote, kad dar nereikia to daryti, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Balsavo 79: už – 66, prieš – 6, susilaikė 7. Pritarta ypatingai skubai.
Priėmimas pastraipsniui. 1 straipsnis. Priimtas. 2 straipsnis. Priimtas. 3 straipsnis. Priimtas. 4 straipsnis. Priimtas. 
Dėl viso įstatymo keturi – už ir keturi – prieš. Norinčių kalbėti nėra. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas Valstybės paramos būstui įsigyti ar išsinuomoti ir daugiabučiams namams atnaujinti (modernizuoti) įstatymo 2, 13 ir 15 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 76 Seimo nariai: už – 74, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-434(2) priimtas. (Gongas) 

11.03 val.
Viešojo administravimo įstatymo 2, 3, 4, 41, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 14, 15, 16, 23, 24, 34 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 44 straipsniu įstatymo 17 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-435(2) (svarstymas ir priėmimas)

Viešojo administravimo įstatymo 2, 3, 4, 41, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 14, 15, 16, 23, 24, 34 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 44 straipsniu įstatymo 17 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Svarstymas. Kviečiu V. Baltraitienę pristatyti Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto nuomonę.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas svarstė įstatymo projektą, pateikė savo pasiūlymus, kuriems komiteto nariai vienbalsiai pritarė. Dėl bendro įstatymo projekto pritarta komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Balsuota vienbalsiai. 
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu A. Dudėną pateikti Aplinkos apsaugos komiteto išvadą.
A. DUDĖNAS (LSDPF). Aplinkos apsaugos komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė minėtą įstatymo projektą ir iš esmės pritarė iniciatorių pateiktam įstatymo projektui: už balsavo 6, susilaikė 1.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Diskusijoje nėra norinčių dalyvauti. Tada po svarstymo vienas kalbės už ir vienas – prieš. Valentinai, jūs norite kalbėti, nes prieš nėra? Gerai. Tada balsuojame. Ar galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo? (Balsai salėje) Pritariame… Gerai. 
Tai irgi priėmimas ypatingos skubos tvarka. Pastraipsniui. 1 straipsnis. Priimtas. 2 straipsnis. Priimtas. 
Dėl viso. Nėra. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas Viešojo administravimo įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo įstatymas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 85 Seimo nariai: už – 85, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Įstatymas, kurio projekto Nr. XIIP-435(2), priimtas. (Gongas) 

11.06 val.
Viešojo administravimo įstatymo 41 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-436(2) (svarstymas ir priėmimas)

Viešojo administravimo įstatymo 41 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Svarstymas. V. Baltraitienė pateiks Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto išvadą.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Komitetas svarstė, taip pat buvo pateiktas pasiūlymas dėl 2 straipsnio, kuriam komitetas vienbalsiai pritarė. Dėl viso bendro projekto komitetas pritarė patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms bendru sutarimu.
PIRMININKĖ. Kolege, aš vėl noriu paklausti. Aš nelabai žinau, gal jūs galite pasakyti, nes ką tik mes priėmėme Viešojo administravimo įstatymą, kur irgi buvo 41 straipsnis…
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Tai ten buvo viena, į kurį straipsnį atsižvelgiant reikėtų… Ten buvo parašyta, man atrodo, taip, kad…
PIRMININKĖ. Mes galėsime sujungti po to?
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Galima sujungti, man atrodo.
PIRMININKĖ. Gerai. Bendrai sujungti galime.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Taip. O čia mes patį apibrėžimą jau (…).
PIRMININKĖ. Supratau. Ačiū. A. Dudėnas, Aplinkos apsaugos komitetas. 
A. DUDĖNAS (LSDPF). Aplinkos apsaugos komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė minėto įstatymo projektą ir iš esmės pritarė iniciatorių pateiktam įstatymo projektui. Siūlo pagrindiniam Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetui jį patobulinti, atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, kurioms komitetas pritarė.
PIRMININKĖ. Dėkui. Diskusijoje nėra norinčių kalbėti. Ar galime po svarstymo pritarti šiam įstatymo projektui bendru sutarimu? Pritarta. 
Lydintysis irgi ypatinga skuba. 1 straipsnis. Priimtas. 2 straipsnis. Priimtas. 
Dėl viso įstatymo. Nematau norinčių kalbėti. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas Viešojo administravimo įstatymo 41 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 82 Seimo nariai: už – 81, prieš nėra, susilaikė 1. Viešojo administravimo įstatymo 41 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymas priimtas. (Gongas) 

11.09 val.
Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo 2, 3, 7, 8, 9, 10, 16, 17, 21, 23, 24 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-452(2) (svarstymas ir priėmimas)

Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo 2, 3, 7, 8, 9, 10, 16, 17, 21, 23, 24 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Svarstymas. Kviečiu į tribūną K. Miškinienę, Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Ruošiasi A. Mitrulevičius, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamoji pirmininke, gerbiamieji kolegos, minėtas įstatymo projektas buvo svarstomas kartu su Daugiabučių namų modernizavimo įstatymo projektu. Komitetas surengė didelius klausymus, pakvietė dalyvauti klausymuose, aišku, visus rengėjus, dviejų ministerijų atstovus, asociacijas, bandomųjų ir kitų savivaldybių merus, socialinės paramos skyrių vedėjus, daugiabučių namų, Butų ūkio asociacijos vadovus. 
Socialinių reikalų ir darbo komitetas taip pat surengė darbo pasitarimus svarstydamas minėtą projektą, juose kartu su ministerijų atstovais detaliai išdiskutavo įstatymo pataisas. Po diskusijų gegužės 8 d. komitetas balsų dauguma iš esmės pritarė įstatymo pataisoms, jas patobulino atsižvelgdamas į Teisės departamento pastabas ir Seimo narių siūlymus. Įstatymų pataisomis siekiama paskatinti daugiabučių namų modernizavimą, didinti nepasiturinčių gyventojų integraciją į darbo rinką, mažinti ilgalaikę priklausomybę nuo piniginės socialinės paramos ir piktnaudžiavimo parama galimybes. Patobulintame įstatymo projekte numatyta didesnė savivaldybių diskrecija individualiai vertinti besikreipiančių gyventojų socialinę padėtį ir priimti tam tikrus sprendimus. 
Komitetas svarstymo metu taip pat gavo Seimo narių siūlymų. Dabar aš trumpai pakomentuosiu gautus siūlymus.
PIRMININKĖ. Gerbiamoji kolege, jų dabar nereikia komentuoti. Kai bus siūlymai, tada jūs ir pasakysite komiteto nuomonę. Ačiū.
Kviečiu A. Mitrulevičių, Aplinkos apsaugos komitetas. Atsiprašau, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamoji posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą ir yra komiteto sprendimas siūlyti pagrindiniam komitetui įstatymo projektą Nr. XIIP-452 tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, subjektų, turinčių įstatymų leidybos iniciatyvinę teisę, pasiūlymus, kuriems komitetas pritarė, ir į Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pasiūlymus. Balsavimo rezultatai: už – 7, prieš nebuvo, susilaikė 1.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Diskutuoti užsirašė du Seimo nariai. Kviečiu į tribūną R. Dagį.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš dabar pamėginsiu atskleisti mechanizmą, kurį jūs įdėjote, nes turbūt ne visi įsigilinote, nepaisant ministro audringos kalbos. Tikrai apeliuoju į jus, kad jūs išgirstumėte, ką aš pasakysiu, nes buvau pasirengęs kalbą prisimindamas ankstesnės piniginės socialinės paramos svarstymą, kaip čia visa to meto opozicija rėkė, kad mes iš viso jau baigiame žmones uždusinti mažindami kažkokias pašalpas ir darydami priklausomybę, jeigu žmogus neieško darbo, tuoj pat jam turi būti mažinamos pašalpos. Bet aš tuo keliu neisiu. 
Bet jūs persistengėte, gerbiamoji opozicija. Persistengėte visiškai. Dabar, kai mechanizmas… Dar ir nubalsavome už tai, kad nors žmogus gali matyti nesąžiningą renovuotoją, įdedate prievartinį mechanizmą, kad jis bet kuriuo atveju ne tik kad dalyvautų susitikime, jis būtinai turi balsuoti už bet kuriuo atveju. Taip pat įdėtas mechanizmas, kad jeigu kiti balsuos prieš, jis vis tiek bus kaltas dėl to. Dabar kas jam dėl to gresia? O gresia jam paprastai. Įsivaizduokime pensininką, gaunantį 670 Lt. Žiemos mėnesį jis dabar moka už šilumą, kai likusią dalį kompensuojame, 130 Lt. Jūs siūlote sumažinti jam šią paramą šilumai 50 %. Jis turės dar prie to primokėti, jeigu net ne dėl jo kaltės arba jam nepatiks renovuotojas, susimokėti per mėnesį 370 Lt. Tai suma susidaro 500 Lt nuo 670 litų pensijos. Pragyventi jūs paliekate 170 Lt. 
Maža to, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas dar pasiūlė ta proga atimti ir socialines pašalpas jam už tai. Visiškai neaišku, iš ko jis iš viso gyvens. Kur čia tas humanizmas, kur tas požiūris į pensininką? Pirmininkė kalbėjo, kad mes diskutavome. Taip, su Savivaldybių asociacija, bet nebuvo nė vienos pensininkų organizacijos ir nebuvo daugiavaikėms šeimoms atstovaujančių organizacijų, prie ko aš dabar prieisiu. Ankstesnis mechanizmas buvo… Jame yra įdėta dar viena yda, kad daugiavaikėms motinoms, kurios augina vaikus, palikti integraciją ateiti į darbo rinką, jeigu jos augina keletą vaikų pamečiui, treji metai susirasti darbą, nes ji dažniausiai bus praradusi kvalifikaciją, praradusi savo buvusią specialybę, bet dabar mes priverčiame ją per metus susirasti darbą ir, jeigu ji to nepadarys, mes jai mažiname paramą labai jau taip keistai pasakydami, kad mes mažiname jai paramą, bet ne vaikams. Tai yra trauklapis. Ar vaikai, gyvenantys su ja, ne prie vieno stalo valgo? 
Lygiai tas pats su neįgaliaisiais. Komitetas nepritarė toms mano pataisoms, kurios buvo siūlomos, kad šitas dvi grupes eliminuotume. Tikslas teisingas, kad žmonės nebūtų išlaikytiniai. Bet, kolegos, jūs visiškai persistengėte šitoje situacijoje. Siūlau, kolegos, atkreipti dėmesį, kad aš prašysiu balsuoti dėl tų pataisų, kurioms buvo nepritarta komitete, nes tikrai persistengta. Man atrodo, pensininkui sankcijos ir 100 Lt per akis. 
Kita vertus, netgi socialinės rūpybos požiūriu yra bloga sankcija, nes jeigu tu padarai ją per daug didelę (šiuo atveju 500 Lt baudi jį už tai), tai įsijungia kiti paramos mechanizmai ir mes turėsime per socialines pašalpas jam tuos litus atiduoti. Kam to žaidimo reikia? Argi čia iš tikrųjų taip jau stringa ta programa? Programa išvis anksčiau strigo ne dėl šito, o dėl to, kad žmonės nesirinko į susirinkimus ir neleido priimti sprendimų. Kai ateina, tai balsuoja. Pensininkas, net 10 Lt jam atėmus, balsuos jums už tas paramas, bet mes negalime padaryti jų šitos sistemos įkaitais. Turėkime nors dalelę humanizmo. 
PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu A. Sysą.
A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamoji pirmininke, gerbiamieji kolegos, aišku, po tokios fatalinės kolegos kalbos aš nenorėčiau polemizuoti čia iš tribūnos, bet, gerbiamieji, turbūt kiekvienas susitinkame su rinkėjais, važiuojame, žinome, kokia žmonių reakcija, kurie ką nors nori padaryti ir negali dėl tam tikrų nuostatų. Aš suprantu, kad Rimantas, ketverius metus šiek tiek turėjęs kitokią poziciją, dabar turi atgailauti, nes ketverius metus darėme visiškai priešingai. Dabar reikia pasakyti, kad darau labai gerai ir ginu. Suprantu, kad įstatymas labai jautrus. Taip. Bet, gerbiamieji, aš manau, kad jeigu per ketverius metus renovavome šešis namus, taip toliau tęstis negali. Elementariai mes sumokame 3,5 mlrd. Lt „Gazpromui“ ir dabartinė Vyriausybė kaltinama tuo, kad ji žaidžia su „Gazpromu“ ir sudaro kokias nors sutartis. Aš manau, kol mes nepradėsime renovuoti namų, tol po 3,5 mlrd. kiekvienais metais mes, Lietuvos gyventojai, ir mokėsime tam „Gazpromui“. Dabar vėl surandame priežasčių. Aš manau, kad mano kolega kalbėjo net apie tuos dalykus, kuriems komitetas nepritarė. Taip, nepritarta, kad vaikai dėl to neturi kentėti, bet negali keli gyvenantys kitų mokesčių mokėtojų sąskaita blokuoti viso namo norą renovuoti namą. Negali taip tęstis. Elementariai. Ir tas žmogus gali pasirinkti, jeigu jam nesinori renovuoti, tada jis negali gauti mokesčių mokėtojų paramos. Mes negalime mokėti kiekvienais metais šimtus milijonų litų kompensacijų, o… Jiems labai gerai. Jiems daugiau nereikia mokėti. Visi kiti sumoka ir tas procesas nejuda. Verskime visus būti piliečiais ir pilietiškai žiūrėti į tą situaciją. Visi nori mokėti mažiau už šildymą, gyventi geriau, o ne vadovaujantis viena ar kita nuostata. Aš manau, jeigu kam nors bus sunkiau, tam yra socialinės rūpybos skyriai savivaldybėse, yra skirtos papildomos lėšos ekstra atvejais, kuriais dažniausiai savivalda nesinaudoja, ir galima tokias problemas spręsti. Bet sakau, dėl to, kad kažkam nepatinka, neturi sustoti visas procesas. Manau, kad kai kurios sutartys jau pasirašytos Ignalinos rajone, dar kažkur, procesas juda. Aš manau, tas procesas turi judėti per visą Lietuvą. Čia ir darbo vietos, ir socialinių išmokų mažėjimas visos Lietuvos mastu, nes atsiranda darbo vietų, atsiranda pajamos, o žmonėms nereikia eiti į socialinius skyrius ir prašyti paramos. Mes turime judėti į priekį, tam ir yra parlamentinė kontrolė, yra Socialinių reikalų ir darbo komitetas, yra kiti komitetai, kurie gali pasižiūrėti. Jeigu kas nors veiks šiek tiek ne taip, galima taisyti. Bet aš siūlau priimti šiuos įstatymus ir pajudėti iš mirties taško, kad per metus renovuotų ne 1,5 namo, o 600 namų. Tada mes turėsime realius rezultatus ir visi kartu sumokėsime daug mažiau už tokį malonumą, kai šildome orą. 
PIRMININKĖ. Dėkoju. Vėl kviečiu į tribūną K. Miškinienę. Yra Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto siūlymas. Pagrindinis komitetas pritarė iš dalies. Ar sutinka Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas? Pone Mitrulevičiau! 
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Taip. Vakar… 
PIRMININKĖ. Palaukite! Aš turiu atsiklausti Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto. Ar sutinkate?
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Taip, sutinkame.
PIRMININKĖ. Sutinka. Vadinasi, dėl to balsuoti nereikia. 
Toliau – Seimo nario R. J. Dagio siūlymas. Gerbiamasis Rimai, prašau pristatyti. „Papildyti 7 straipsnio 5 dalį arba siūlau pakeisti įstatymo projekto 3 straipsnio 2 dalį.“ Pagal naują redakciją. 3 straipsnio 2 dalis.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, labai prašyčiau susikaupti, nes kolega A. Sysas viską suplakė į krūvą. Yra dvi šio įstatymo dalys. Viena yra susijusi su renovavimu, kita apskritai su Piniginės socialinės paramos įstatymu. 
Aš kalbu, kas kokią privilegiją gali turėti, ką mes galime priversti piliečius daryti? Mūsų įstatymai sukonstruoti taip, kad visi yra savininkai. Bendrijos vadovaujasi kitais norminiais aktais, Bendrijų įstatymu ir taip toliau. Vienintelį prievartos mechanizmą, kurį mes galime siūlyti, tai dalyvauti. Jeigu tu jau darai prievartos mechanizmą savininkams būtinai balsuoti ir taip, tai čia yra, mano galva, visiškai nelogiškas, perteklinis siūlymas, taip negali būti, ypač tuo atveju, jeigu tas sprendimas net ne nuo jo priklauso. Taip, kaip dabar suformuluota, esant ir neigiamam sprendimui ne dėl jo kaltės, ateityje jis gali patirti sankcijas. 
Todėl siūlau trumpesnę formuluotę, kurioje apsiribojama tuo, kad žmogus iš tikrųjų turi dalyvauti susirinkime, aktyviai dalyvauti susirinkime, pasakyti savo nuomonę, bet mes negalime jo priversti balsuoti už „City Service“.
PIRMININKĖ. K. Miškinienė. Nuomonė komiteto, kuris nepritarė.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Taip. Gerbiamieji kolegos, mes labai ilgai diskutavome dėl gerbiamojo R. J. Dagio pasiūlymo. Aplinkos apsaugos ministerija pasakė, kad jeigu mes pritartume tokiam siūlymui, iškiltų grėsmė renovacijai. Tie žmonės, kurie gauna kompensacijas, tiesiog gali blokuoti sprendimo priėmimą. Dėl to komitetas nepritarė šiam pasiūlymui.
PIRMININKĖ. A. Sysas, kuris irgi nepritaria šiam siūlymui.
A. SYSAS (LSDPF). Aš nepritariu Rimanto siūlymui. Tai, ką pasakė komiteto pirmininkė, taip ir atsitiks. Mes leidžiame tiems žmonėms gauti mokesčių mokėtojų išmokas kompensuoti, bet procese nedalyvauti ir blokuoti visą sprendimą. Parašymas dalyvauti – nereiškia balsuoti vienaip ar kitaip, kad verčiama balsuoti. Jie turi savo nuomonę, bet jie negali ignoruoti susirinkimo, jie negali ignoruoti balsavimo, jie turi teisę. Ir kituose straipsniuose bus aiškiai sudėliota. (Balsai salėje) 
PIRMININKĖ. Ramiai! Balsuojame. Kas pritariate R. J. Dagio siūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Balsavo 79 Seimo nariai: už – 17, prieš – 33, susilaikė 29. Siūlymui nepritarta. 
Toliau yra Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto siūlymas išbraukti įstatymo projekto 3 straipsnio 2 dalį. Pagrindinis komitetas nepritarė.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Taip.
PIRMININKĖ. Palaukite! Dabar atsiklausti reikia. Prašote balsuoti, pone Mitrulevičiau? 
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Sutinkame su pagrindinio komiteto nuomone.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Sutinka, vadinasi, balsuoti nereikia. 
Toliau – 4 straipsnis. Yra Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto siūlymas, kuriam pagrindinis komitetas nepritarė. Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto nuomonė.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Sutinkame su pagrindinio komiteto nuomone.
PIRMININKĖ. Sutinka su pagrindiniu komitetu. Balsuoti nereikia. 
Toliau. R. J. Dagys siūlo pakeisti įstatymo projekto 6 straipsnio 2 dalį. Gerbiamasis Rimantai, prašau.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš noriu atkreipti dėmesį, kad 6 straipsnis nesusijęs su renovavimo procesu. Čia yra Piniginės socialinės paramos įstatymo dalis, kuri yra nukreipta paskatinti žmones greičiau ieškotis darbo. Aš siūlau čia ir kitose vietose, kuriose yra sankcijos mūsų gyventojams, kad nebūtų tos nuostatos taikomos daugiavaikėms šeimoms ir šeimoms, auginančioms neįgaliuosius vaikus. 
Vakar buvo Šeimos diena, apie tai visi kalbėjo, visiems linksėjome galva, kad tai yra gerai, o šiandien mes salėje elgiamės priešingai. Šita kategorija negali nukentėti dėl to, kad mamai, užauginusiai daug vaikų, už kuriuos reikia mums visiems jai padėkoti, kuri nespės per metus persikvalifikuoti, susirasti darbo, mes sumažinsime pašalpą. Negali būti tokia sistema! Čia niekuo dėta butų renovacija. 
PIRMININKĖ. Gerbiamoji K. Miškinienė, komiteto pozicija.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Komitetas taip pat svarstė minėtą siūlymą ir atsižvelgęs į tai, kad Paramos nepasiturintiems asmenims įstatymas neskirsto asmenų pagal socialines grupes, pagrindinis kriterijus yra vertinamos visų nepasiturinčių asmenų pajamos, jų turtas, dėl to komitetas nepritarė, kad būtų išskirti tie, kurie augina 3 ir daugiau vaikų ir neįgalius, nes tiesiog, kaip minėjau, bus vertinamos jų pajamos. 
Pritarė Vyriausybės siūlymui atsižvelgus į Savivaldybių asociacijos, savivaldybių siūlymus netrumpinti laikotarpio. Tuo labiau kad netrukus mes čia sulauksime naujo įstatymo dėl šios funkcijos perdavimo savivaldybėms kaip savarankiškos funkcijos. 
PIRMININKĖ. Gerai, balsuojame. Kas pritariate R. J. Dagio siūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Balsavo 85: už – 22, prieš – 33, susilaikė 30. Pataisai nepritarta.
Toliau yra Seimo narės G. Purvaneckienės siūlymas, kuriam komitetas pritarė iš dalies. Purvaneckiene, ar sutinkate su komiteto siūlymu, ar reikalaujate balsuoti? 
G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Komitetas pritarė mano pataisai.
PIRMININKĖ. Iš dalies pritarė.
G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Taip, iš dalies. 
PIRMININKĖ. Sutinkate?
G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Aš sutinku. Komitetas gerai pataisė. 
PIRMININKĖ. Gerai, ačiū. Toliau dar R. J. Dagio siūlymas dėl 9 straipsnio 6 dalies. Dėl vieno punkto mes jau apsisprendėme balsuodami, tačiau dėl būsto išlaidų šildymui mažinimo buvo 50 %, jūs siūlote 10 %. Taip? Prašau, R. J. Dagys. 
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš matau, kad dėl savo entuziazmo ir išgyvendami dėl savo renovavimo programos likimo jūs jau prarandate tam tikrą sveiką logiką. Kaip ir minėjau, ir 100 Lt sankcija pensininkui yra gana didelė, be to, ji dar nepapuola į paramos mechanizmą šiuo atveju. Jūs siūlote daryti 370 Lt sankciją, jeigu gauna minimalų atlyginimą pensininkas ir moka šildymo mėnesiais 1000 Lt mokestį už savo būstą. Ar čia yra kur nors protingumo kriterijus? Tuos 50 % įrašėte iš dangaus, nepasiremdami jokiais skaičiavimais, niekuo. Aš tikrai siūlau balsuoti už mažesnę sankciją – 10 % sankciją. Aš nesiūlau jums netaikyti, kaip jūs čia mėginate įrodyti, bet ji turi neviršyti proto ribų. Todėl siūlau pritarti šildymo kompensacijos sumažinimui 10 %. 
PIRMININKĖ. Komiteto išvada. 
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Kadangi patobulinto įstatymo projekto kitoje vietoje mes siūlome, kaip jau minėjo kolega A. Sysas, savivaldybėms išimties tvarka spręsti sudėtingus atvejus, tiesiog įstatyme tokia teisė paliekama. Todėl komitetas, atsižvelgęs į tai, kad Butų asociacija, savivaldybės supažindino mus, kaip šiuo metu vyksta šis dalyvavimo daugiabučių namų modernizavimo programoje procesas, ir patikino, kad didžioji dauguma asmenų, kurie gauna kompensacijas, dalyvauja susirinkimuose, pritaria renovacijai, tuo labiau kad jiems tai visiškai nieko nekainuoja… 
PIRMININKĖ. A. Sysas nepritaria pataisai. 
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, negalvokime, kad kiekvienas Seimo narys rūpinasi tais vargšais, kurie gali gyventi nešildomuose pastatuose, o čia kraugeriai ateina ir bando atimti paskutinius baltinius. Gerbiamieji, vėl grįžkime prie to. Pirmininkė ką tik kalbėjo: yra kitų būdų kompensuoti, jeigu tikrai žmogus stengiasi ir nėra galimybių. Bet mes patys piktinamės, kad išauginome per dvidešimt metų dalį žmonių, kuriems gerai gyventi iš kitų mokesčių, ir toliau norime įrodinėti, kad ištempkime šitą procesą po 10 % dar dešimt metų ir tas procesas toliau nejudės. Tai gal imkimės griežtesnių sankcijų, kad tikrai tie žmonės pajustų, kad mokesčių mokėtojų pinigai ant medžių neauga. Yra daug spręstinų klausimų, kuriuos reikia spręsti. Įdomiausia, kad tuos pačius siūlymus teikė ir buvusi Vyriausybė, tik dabar vienas komiteto pirmininkas plokštelę pakeitė. Todėl yra galimybių, savivaldai suteikta teisė kiekvienu atveju pažiūrėti ir priimti sprendimą. 
PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas pritariate R. J. Dagio siūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Balsavo 86 Seimo nariai: už – 21, prieš – 28, susilaikė 37. Nepritarta. 
Siūlymų daugiau nėra. Ačiū pranešėjai. 
Dabar po svarstymo nėra norinčių kalbėti. Jau yra. Vienas – už, vienas – prieš. A. Sysas – už. 
A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad po ginčų ir pataisų svarstymo mes priėmėm šiandien optimaliausią variantą. Reikia eiti į priekį, negali šitas procesas stovėti ir būti tokios būsenos, koks buvo ketverius metus. Turbūt kiekvienas suprantame, kad mes išleidžiame be galo didelius pinigus būsto šildymui, ir tai yra brangiausia paslauga, kuri yra Lietuvos piliečiams, todėl ieškome būdų, kad tas procesas pajudėtų. Tikrai niekas nenusiteikęs skriausti ir dar labiau skurdinti, ir taip jau nuskurdo tie žmonės per tuos ketverius metus. Yra įstatymų normos, kurios leidžia savivaldybei kiekvienu atveju žmogiškai pažiūrėti ir spręsti pagal šitą įstatymą. Neužmirškime, kad tikrai tie 5 pilotiniai projektai labai akivaizdžiai parodo: jeigu leidi savivaldai pačiai tvarkytis ir pasilikti pinigėlius, kuriuos ji sutaupo, ji puikiai apsisuka. Tai reikia daryti ir kitose savivaldybėse, ir aš manau, kad bus rezultatas. Todėl aš pritariu šitam įstatymo projektui ir tikiuosi, kad metų pabaigoje mes galėsime įvertinti, kaip tai sekasi. 
PIRMININKĖ. J. Razma – prieš. 
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų kviečiu nebalsuoti už šitą projektą, kuris apima daug platesnį klausimų spektrą negu tai, kiek būtų reikalinga renovacijai paspartinti. Iš tikrųjų ar moralu visiems socialinės paramos gavėjams pradėti po metų mažinti tą paramą, neatsižvelgiant į aplinkybes? Suprantama, kad yra tokių piktybinių paramos gavėjų, bet tam yra kiti mechanizmai. Tai, kas buvo penkiose savivaldybėse, kai bendruomenės sprendžia ir gali nuspręsti – tam tikslinga, tam netikslinga, tam sumažinti, tam ne, atsižvelgdamos į realias aplinkybes, o pagal šitą projektą – visiems totaliai, ar žmogaus iš tikrųjų yra tokia padėties, kad jam sunku didesnes pajamas susirasti, ar tas, kuris piktnaudžiauja… 
Ir dėl paties mokėjimo už šildymą kompensavimo. Tai vėlgi mes turime galvoti ne tik apie tuos namus, kurie bus renovuojami, bet turime galvoti ir sukurti naujus mechanizmus, kad visur skatintume paramos gavėjus prisidėti prie šilumos taupymo. Tai tokio mechanizmo nėra pasiūloma, tik čia, kurie bus renovuojami, žmonės yra išprievartaujami balsuoti už tai, nors, tarkime, jie mato neskaidrumą pasirenkant rangovą ar dar kažką. Vis tiek jie yra išprievartaujami. Tai yra teisiškai labai negeras būdas, todėl aš, norėdamas bent kiek pristabdyti tą procesą, frakcijos vardu prašau pertraukos iki kito posėdžio. 
PIRMININKĖ. Gerai. Pirmiausia balsuojame, ar pritariame po svarstymo šiam įstatymo projektui. Balsuojame. 
Balsavo 94 Seimo nariai: už – 72, prieš – 13, susilaikė 9. Po svarstymo pritarta. 
Kadangi čia buvo Seimo Pirmininko pasiūlyta ypatinga skuba, turėtų vykti priėmimas, tačiau yra frakcijos siūlymas daryti pertrauką iki kito posėdžio. Dabar balsuojame, ar darome šio įstatymo priėmimo pertrauką iki kito posėdžio. Kas už, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Priėmimo pertrauka iki kito posėdžio. Replika po balsavimo – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, atkreipiu dėmesį, kaip vyko svarstymas tokių svarbių pataisų. Su kuo buvo suderinta per klausymus? Su Savivaldybių asociacija, su merais. Nė viena pensininkų organizacija nedalyvavo, nė viena daugiavaikių šeimų organizacija nedalyvavo, niekas jų neklausė. Bočių sąjungos reakciją jūs turite. Daugiavaikių reakciją turite, ji išsiuntinėta. Kaip mes tokius dalykus svarstome? Jeigu aš pacituočiau A. Sysą, ką jis anksčiau sakė svarstant panašius įstatymus, tai kaip diena ir naktis. Ten „dusina“, ten kiti žodžiai buvo vartojami. O dabar mes padarome įkaitais žmones dėl savo noro būtinai kuo greičiau tą programą įgyvendinti, kai tikrai grėsmės tam nėra. Ir būtume priėmę visas tas įstatymo pataisas. Bet jūs parodėte cinizmą tų organizacijų… Ypač vakar, per Šeimos dieną, su kuriais kalbėjome, daugiavaikės kalbėjo… Į jų lūkesčius neatsižvelgėm, tik gražiai palinksėjome galva. Aš tikrai siūlau taip neforsuoti ir (…) tas pataisas, kurios saugo jūsų įstatymą, bet padaro jį civilizuotą ir normalų.
PIRMININKĖ. V. Mazuronis.
V. MAZURONIS (TTF). Aš norėčiau manyti, kad čia nei jūsų, nei mūsų, čia yra mūsų visų įstatymai – mūsų visų įstatymai, norint padaryti procesą, kurio nesisekė dėl vienų ar kitų priežasčių anksčiau daryti, dabar jį padaryti kiek galima greičiau. Man tik gaila ir šiek tiek juokinga. J. Razma tikrai patyręs politikas, bet jis nevisiškai viską suprato, apie ką kalba, nes painiojo ir renovaciją, ir kompensaciją, ir paramą. Manyčiau, savo esmės nepritaria…
Aš tai kviečiu, kolegos, nepaisant didelio noro būtinai ką nors sutrukdyti, po pietų susirinkti, vis tiek ramiai patvirtinkime tą, duokime eigą, darykime. Mes jau ketverius metus bandėme vienaip, kitaip, trečiaip – neišėjo. Dabar pradėjo judėti procesas. Žmonėms atsirado viltis, kad darome. Darysime, pamatysime, kad kas nors blogai, pataisysime. Negi dėl tuščių politinių ambicijų būtinai stoti kaip matrosovams krūtine ir griauti visą procesą. Kviečiu dėl bendro darbo, susitelkimo ir optimalių rezultatų pasiekimo. 
PIRMININKĖ. Dėkui. G. Purvaneckienė. 
G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, kalbant prieš šį įstatymą buvo padaryta daug klaidų. Visų pirma gerbiamasis J. Razma nebuvo skaitęs galutinio varianto su visomis pataisomis, kur nėra nei dvigubo baudimo, nei mažinimo vaikams ir panašiai, ir panašiai. Aš noriu… (Balsai salėje) Palaukite, jūs kalbate, aš klausau. Paklausykite, ką aš sakau. (Balsai salėje) Ką noriu pasakyti. Neturėtumėte teisės taip kalbėti apie daugiavaikes, graudinti ir panašiai dėl to, kad tame įstatyme, jums pakeitus šį įstatymą, neliko tokios sąvokos kaip „vaikai“. Jūsų buvo kartu gyvenantys nariai sunumeruoti: pirmasis narys, antrasis narys, trečiasis narys, ir skiriamos skirtingos pašalpos. Tas dar yra išlikę, tą pataisysime. Bet kokiu atveju dabar mes pataisėme vieną dalyką, kad pašalpos vaikams nemažinamos. Mes pagaliau įrašėme į tą įstatymą, vėl grąžinome vaikus, kad jiems būtų ne mažinama, ne taip, kaip jūsų laikais, kai mažinama pirmam, antram, trečiam nariui ir panašiai.
PIRMININKĖ. Prašyčiau trumpiau, nes laikas labai veržia. A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Norėčiau priminti R. J. Dagiui, J. Razmai, kad piniginės socialinės paramos nuostatos dėl mažinimo, jeigu žmogus ilgai nedirba, buvo pateiktos jūsų Vyriausybės, pono D. Jankausko. Metus pasižiūrėjome, pamatėme, kad situacija nesikeičia, ir buvo dar diskusijų esant ponui ministrui, kad reikėtų šitą situaciją griežtinti. Dabar sudėta į vieną įstatymą. Ar nuo to nukenčia įstatymo prasmė? Nenukenčia. Nes idėja ta, kad žmonės turi bandyti ieškoti ir dirbti. Ir čia nuostata įtvirtinta. Savivaldybės žiūrės į tai, ne automatiškai tas bus daroma, vienas dalykas. 
Antras. Raudoti ir lieti dabar krokodilo ašaras… Aš nemačiau tų ašarų, kai pjovėme vaikų pinigus, pinigus šeimoms, bedarbio pašalpas ir viską. Tada reikėjo lieti krokodilo ašaras, nes per šitą laikotarpį žmonės buvo nuskurdinti. O dabar taip, reikia truputį sugriežtinti tvarkas, nes negali… Čia susirinko mokesčių mokėtojai ir jų sąskaita kažkas, nesakysiu to vieno žodžio, yra lietuvių kalboje, jų sąskaita tie žmonės gyvena. Na, negalime mes 20 metų išlaikyti vieno ar kito nesąžiningai gyvenančio žmogaus, todėl verskime, kad jis būtų aktyvus visuomenės narys.
PIRMININKĖ. A. Dumčius. Trumpinkite pasisakymus.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, garbės žodis, mes juk dėl pagrindinių įstatymų bendrai balsavome ir pritarėme. Bet kada kalbame apie finansinę paramą, tai žiūrėkite, kodėl R. J. Dagio pataisos buvo teisingesnės, negu šiandien jūs priėmėte. Todėl, kad jūs faktiškai „nukalate“ socialiai remtiną šeimą, turinčią tris vaikus ir daugiau neįgalių vaikų, ją nusiunčiate prašyti išmaldos į savivaldybę. Kada jūs to blato randate teisingai savivaldybėje?.. Dabar, kada vyksta renovacija, tokiai šeimai eiti ieškoti ko nors, būkite jūs geri… Tikrai R. J. Dagio pataisos buvo irgi už tai, kad būtų duotos, kaip jūs sakėte, švelnios sankcijos, bet jos yra ne tos, kai 50 % nurašoma, ir dar daugiau, ir dar daugiau. Garbės žodis neteisingai elgiatės. 
PIRMININKĖ. J. Razma. 
J. RAZMA (TS-LKDF). Kolegei Giedrei siūlyčiau girdėti, ką aš kalbu. Aš apie jokius vaikus nekalbėjau. O dabar buvau užsipultas, kad kažką nepagrįstai apie vaikus šneku. 
Toliau ponui ministrui, kuris mano pavardę paminėjo, taip pat linkėčiau bent pačiam pasiskaityti tą projektą, o ne mus raginti skaityti. Jeigu jūsų būtų pasiūlyti realūs mechanizmai skatinti tuos pašalpų gavėjus, kurie piktybiškai nepritaria renovacijai, kad jie tą būtų priversti daryti, jeigu būtent dėl to, kad jiems ir taip gerai, tai puiku, mes mielai paremtume, kaip parėmėme tris pirmuosius projektus. Bet paskutiniuoju projektu tikrai stipriai įsiveržiama į socialiai jautrią sritį – yra numatoma totaliai bausti visus socialinės paramos gavėjus, nepriklausomai nuo aplinkybių. Jeigu būtų mechanizmai, kaip per bendruomenes ar kaip nors kitaip atsižvelgiama į žmogaus situaciją ir sprendžiama ar vienaip, ar kitaip, tai būtų kas kita. Dabar yra totalus baudimas jau po metų ir t. t. Tai yra per daug socialiai nejautrus projektas. 
PIRMININKĖ. Dėkoju. Šio klausimo priėmimas bus po pietų. 

11.48 val.
Seimo nutarimo „Dėl Valstybinės kultūros paveldo komisijos narių skyrimo“ projektas Nr. XIP-3904(5) (svarstymas ir priėmimas)

Dabar – Seimo nutarimas „Dėl Valstybinės kultūros paveldo komisijos narių skyrimo“. Svarstymas. Prašau A. Pitrėnienę. 
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Gerbiamoji posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas apsvarstė Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Valstybinės kultūros paveldo komisijos narių skyrimo“ projektą. Sprendimas: iš esmės pritarti ir siūlyti Seimui svarstyti Seimo nutarimo „Dėl Valstybinės kultūros paveldo komisijos narių skyrimo“ projektą Nr. XIP-3904(5). Balsavimas: 7 – už, 2 susilaikė.
PIRMININKĖ. Dėkui pranešėjai. Diskusijose nėra norinčių kalbėti. Prieš po svarstymo – V. Stundys.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju. Pora pastabų. Be abejo, keturios teikiamos kandidatūros yra įdomios ir labai skirtingos, daugumai jų iš esmės būtų galima pritarti, nes tai yra patyrę profesionalai, ekspertai, pripažinti savo srities specialistai. Bet, kaip įprasta, kaip pasitaiko, šaukštas deguto sugadina ir medaus statinę. Yra čia tam tikro atsitiktinumo ir dėl to labai aiškiai sakome, kad tokia komisija, kuri atsakinga už paveldo politiką, turi būti suformuota iš abejonių nekeliančių specialistų profesionalų. Tai viena. 
Antra. Be abejo, komisijai reikia ir tam tikro atsinaujinimo. Gerai, kad yra naujų pavardžių, gerai, kad jų būtų daugiau. 
Trečias dalykas. Niekados daugiau nedarykime tokių žingsnių, kai išrenkame ir pasiūlome, o paskui partiniais buldozeriais stumiame atsitiktinius žmones į tokio rango valstybinę komisiją. 
Dėl šių motyvų nelabai būtų galima iš esmės balsuoti už tokį projektą. 
PIRMININKĖ. A. Pitrėnienė – už.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, raginu visus balsuoti už, nes šita komisija, kurios svarbos aš šiandien nenorėčiau vardinti, yra labai reikalinga, ir jos veikla, ir sprendimai yra reikalingi mūsų valstybei, ir ministerijai, ir mūsų komitetui. Jau beveik dveji metai šita komisija dirba nelegaliai, komisijos pirmininkė neperrinkta. Žodžiu, situacija yra labai negera ir reikia kuo skubiau sutvarkyti visus dalykus. 
Dėl kompetencijos. Nežinau, ką kolega turėjo omeny. Aš žiūriu į keturis žmones, kuriuos išrinko komitetas. Yra istorikas, yra restauratorė, archeologas, istorijos mokytoja, muziejininkė, tai gal omeny turėjo šitą žmogų, atsidavusį ir visą gyvenimą paskyrusį istorijai ir muziejininkystei, kultūros paveldo saugojimui ir t. t. Nežinau, visi žmonės labai kompetentingi, savo vietoje. Siūlau ir raginu visus balsuoti už.
PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas po svarstymo pritariate šiam Seimo nutarimui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Balsavo 83 Seimo nariai: už – 62, prieš – 7, susilaikė 14. Po svarstymo pritarta. 
Priėmimas pastraipsniui. 1 straipsnis. Priimtas. 2 straipsnis. Priimtas. Dėl viso Seimo nutarimo keturi – už, keturi – prieš. Nėra. Balsuojame. Kas už tai, kad šis Seimo nutarimas būtų priimtas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio nutarimo priėmimas

Balsavo 81 Seimo narys: už – 63, prieš – 2, susilaikė 16. Seimo nutarimas „Dėl Valstybinės kultūros paveldo komisijos narių skyrimo“ priimtas. (Gongas)
Gerbiamieji kolegos, Vyriausybės valanda prasidės 13 val. O dabar visus kviečiu – 12 val. I rūmų fojė bus atidaryta paroda, skirta Č. Juršėno, ilgamečio mūsų kolegos, 75-ųjų gimimo metinių proga. Taigi pertrauka iki 13 val. Ačiū.

Pertrauka

13.02 val.
Vyriausybės valanda

PIRMININKAS (J. NARKEVIČ, LLRAF). Laba diena, gerbiamieji Seimo nariai. Jau kelios minutės po 13 val. Tęsiame rytinį posėdį. Dabar Vyriausybės valanda. Kviečiu užimti savo vietas Vyriausybės atstovus, kurie dar yra neužėmę. Buvo prašymas registruotis. Taigi skelbiama registracija. 
Užsiregistravo 38 Seimo nariai.
Pradedame. Užsirašiusių klausti yra 19 Seimo narių. Pradedame nuo opozicijos. Opozicijos lyderio nėra. Suteikiame žodį, pone Jurgi. Gerai, čia sutvarkysime. Ponas J. Razma. Prašom, jūsų klausimas. Ruošiasi ponas E. Masiulis. (Balsai salėje) Gal po klausimo, gerai? Gerai. Dėl vedimo tvarkos ponas G. Steponavičius.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Ačiū, pone pirmininke. Gerbdamas šią ir bet kurią Vyriausybę noriu pasakyti, kad yra pagarba ir Seimui. Ar yra prasmė turėti Vyriausybės valandą, kai mažesnioji Vyriausybės dalis dalyvauja posėdyje? Norėčiau jūsų paklausti. Taip pat norėčiau sužinoti, išties gal geriau padarykime pertrauką ir kai dalyvaus didesnioji Vyriausybės dalis, turėsime progą paklausti didesnės grupės ministrų. Ir klausimas yra apie patį premjerą. 
PIRMININKAS. Ačiū už klausimą ir pasisakymą. Gerai. Gavome informaciją, kad Vyriausybės vadovas susitinka su Čekijos atstovais. Premjerą pavaduoja finansų ministras, taigi jis ir atsakys į Vyriausybės vadovui užduodamus klausimus.
O dėl Seimo narių dalyvavimo, tai kiekvienas yra atsakingas už save ir sprendžia, ar dalyvauti, ar nedalyvauti. Buvo registracija, išklausėme dėl vedimo tvarkos. Žodis klausti suteikiamas ponui J. Razmai. Ruošiasi, kartoju, ponas E. Masiulis. 
J. RAZMA (TS-LKDF). Mano klausimas energetikos ministrui. Būčiau klausęs premjero, jeigu jis būtų dalyvavęs. Gerbiamasis ministre, kaip žinote, netrukus po rinkimų Seimas priėmė nutarimą, kurio galiojimo pabaigos data buvo, atrodo, gegužės 15 d. Įvertinant tai, kad vyko referendumas, prašoma Vyriausybės, kad pateiktų Energetikos strategijos bent pataisas ar naują, kad būtų aiški pozicija dėl atominės elektrinės, tačiau iš Vyriausybės mes nieko nesulaukėme. Jeigu jūs manote, kad tas seminaras, kurį čia surengė keletas mokslininkų, yra ta pozicija, tai mes tikrai taip nemanome. Aš norėčiau klausti, ar bus Vyriausybės pozicija tais klausimais, kurie nurodyti Seimo nutarime, ar jos nebus? Kaip čia yra, ar jūs, kaip pagrindinis ministras, nesugebate pateikti Vyriausybei reikiamo projekto, ar Vyriausybei trūksta politinės valios konkrečiai pozicijai fiksuoti? 
J. NEVEROVIČ. Labai ačiū už jūsų klausimą. Iš tiesų mes labai rimtai pažiūrėjome į Seimo rezoliuciją, nuo pat metų pradžios dirbo Ministro Pirmininko sudaryta darbo grupė, kad atsakytų į šiuos klausimus. Darbo grupė baigė savo darbą, prieš tai turėjome konsultacijas, taip pat ir jūsų paminėtas Seime, taip pat ir su visuomene, su ekspertais, su Vyriausybės nariais, Strateginio planavimo komitetu, taip pat vėliau, Vyriausybės pasitarimo metu, buvo pritarta darbo grupės išvadoms ir pasiūlymams. Kaip rezultatas to pasitarimo buvo suteikti įgaliojimai Energetikos ministerijai dėl jūsų paminėto projekto konsultuotis, informuoti mūsų regioninius partnerius ir priimti sprendimus, principinius sprendimus, iki liepos 1 d. dėl projekto tęstinumo. Jeigu būtų nuspręsta ir rasti atsakymai į pateiktus klausimus, būtų nuspręsta dėl bendros įmonės steigimo projekto tęsimo iki spalio 1 d. Dabar vyksta konsultacijos su regioniniais partneriais. Kaip tik šiandien vyksta susitikimai įmonių lygiu, atsakoma į ekspertų užduotus klausimus. Manau, tikrai mes Seimą informuosime apie tų pokalbių pažangą.
Taip pat norėčiau paminėti, kad lygiagrečiai dirbame ir prie šilumos ūkio, kuris, manome, neturėtų būti atskirtas nuo bendro Energetikos strategijos vaizdo. Praeitą savaitę turėjome… Atsiprašau, šią savaitę turėjome Vyriausybės strateginio planavimo posėdį, kuris užbrėžė šilumos ūkio kryptį. Dirbsime prie Šilumos ūkio programos, kurioje taip pat bus pateikti konkretūs atsakymai, kaip turėtų atrodyti Lietuvos šilumos ūkis. Manau, turėdami tą kompleksinį vaizdą elektros energetikos, šilumos ūkio, pateiksime, be abejo, visą vaizdą dėl tolesnės Lietuvos energetikos strategijos.
PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą. Liberalų sąjūdžio frakcijos atstovas ponas E. Masiulis klausia. Ruošiasi ponas P. Gylys.
E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš tik norėčiau vieną patikslinimą. Premjeras A. Butkevičius yra Lietuvoje, susitinka svarbiausiuose susitikimuose ir tikrai jis eina premjero pareigas, ir garantuoju, kad ponas R. Šadžius neturi šiuo metu įgaliojimų dekreto, kad jis pavaduoja premjerą. Todėl būkime korektiški ir tikslūs. Jeigu turite, tai parodykite. Neturite.
Klausimas būtų sveikatos apsaugos ministrui V. P. Andriukaičiui. Gerbiamasis ministre, na, iš tikrųjų pastarosiomis dienomis mus pasiekė informacija, kad dėl jūsų palaiminto ir su Ligonių kasomis suderinto sveikatos įstaigų finansavimo sumažinimo vidutiniškai apie 11 % iš tikrųjų yra susidariusi kai kuriose valstybinėse sveikatos gydymo įstaigose gana sudėtinga situacija. Ir netgi kai kuriose gydymo įstaigose medikai dėl darbo užmokesčio fondo sumažėjimo yra prašomi kelioms savaitėms išeiti nemokamų atostogų. Kiek dar gali tęstis tokia sudėtinga situacija, nes tai iš tikrųjų gali paralyžiuoti svarbiausių sveikatos gydymo įstaigų darbą? Ką jūs, kaip sveikatos ministras, pripažindamas tokią situaciją, konkrečiai planuojate artimiausiu metu padaryti, kad finansavimo situacija gerėtų ir normalizuotųsi valstybinių gydymo įstaigų darbas?
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Gerbiamasis buvęs susisiekimo ministre ir buvusios Vyriausybės nary, deja, tamstos Vyriausybė paliko tragišką padėtį sveikatos apsaugos srityje. Visos ligoninės 2012 metus baigė su neigiamais rezultatais. Pabrėžiu, yra tik dvi išimtys. Dar blogiau, biudžeto projektas, kurį teikėte, kurį pateikėte Seimui, kurį mums teko tik pertvirtinti ir truputį padidinti, 22 mln. padidinti biudžetą, kurį jūs pateikėte, jis iš tiesų yra mažesnis, palyginti su 2011 metų biudžetu. 
Tačiau, nepaisant to, gerbiamasis kolega, nėra jokio pagrindo atleisti žmones ir varyti juos nemokamų atostogų. Dėl to, gerbiamasis kolega… (Balsai salėje) Dėl to prieš dvi savaitės priimtas Trišalės tarybos pareiškimas, kurį aš pasirašiau ir išsiunčiau visoms ligoninėms. Aš norėčiau, kad gerbiamasis E. Masiulis klausytų atsakymo. Pasirašiau, raštus gavo visos ligoninės. Nėra jokio finansinio pagrindo leisti žmones nemokamų atostogų.
Antras dalykas. Dabar mes pradedame svarstyti dėl galimybės nagrinėti mūsų kreipimąsi į Vyriausybę ir Finansų ministeriją dėl papildomų asignavimų iš Rezervo fondo. Tokia darbo grupė jau sudaryta. Kaip jūs žinote, dabar gegužės mėnuo. Gegužės mėnesio pabaigoje jau turėsime rezultatus. Taip pat šį klausimą svarstysime Trišalėje taryboje birželio 6 d., kviečiu atvykti, kad turėtumėte visą teisingą informaciją, kaip ir dera atsakingam Seimo nariui. 
Dar daugiau. Neseniai Konstitucinis Teismas pripažino pereitos Vyriausybės nutarimą dėl atostogų ir dėl darbo valandų pakeitimo kaip prieštaraujantį Konstitucijai. Dabar mums teks galvoti, ką daryti dėl susidarančių kaštų, kuriuos, deja, paliko jūsų Vyriausybė. Tai yra tikri dalykai. 
PIRMININKAS. Prašau, kolega.
E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis sveikatos ministre, aš kviesčiau jus grįžti iš Mėnulio į Žemę ir labai aiškiai sužinoti, kad ir ką jūs čia kalbėtumėte, konkrečiai Santariškių konkretūs medikai yra išleidžiami dviem savaitėm nemokamų atostogų, ir primygtinai tai siūloma daryti. Jeigu jūs, kaip ministras, toliau šitą faktą neigiate, vadinasi, jūs visiškai nekontroliuojate situacijos sveikatos apsaugos srityje. Ačiū.
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Gal galima vis dėlto man reaguoti, kad gerbiamasis E. Masiulis…
PIRMININKAS. Aš manau, kad mes baigiame diskusijas. Buvo klausimas, buvo atsakymas.
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Čia ne diskusija, čia reikia reaguoti. Gerbiamasis…
PIRMININKAS. Gerai, gerbiamasis ministre, jūs, ir baigsime.
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Masiuli, jūs meluojate. 
PIRMININKAS. Ačiū. Prašau, kitas klausimas. Ateityje, manau, replikų nebus, o bus klausimas – atsakymas. Prašau per šoninį mikrofoną.
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, aš tikrai labai jus gerbiu, jūs aiškiai esate suklaidintas. Aš jums tikrai sakau, kad Santariškių universiteto ligoninėje visi medikai išleidžiami dviem savaitėm nemokamų atostogų. Aš tikrai tą asmeniškai žinau.
PIRMININKAS. Ačiū. Kitas klausia Mišriosios Seimo grupės… (Balsai salėje) Atsiprašau. Klausia ponas P. Gylys. Ruošiasi ponas L. Balsys.
P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji Vyriausybės nariai, pirmiausia aš turiu abejonių dėl Vyriausybės kvorumo šio susitikimo metu. Aš pritarčiau kai kuriems kitiems opozicijos atstovams. 
Dabar klausimas, kuris aktualus finansų ministrui. Kaip su mokesčių pertvarka? Praeitą kartą aš klausiau, ar iš tikrųjų pavyko darbo grupei kokį nors konceptualų dokumentą parengti, jūs sakėte, kad pavyko, tai norėčiau žinoti, manau, kad tai viešasis interesas, kada jūs pateiksite mokesčių pertvarkos planą, kurio pagrindu būtų galima formuoti biudžeto pajamas. Mano supratimu, mes jau pradedame vėluoti, nes spalio 17 d. yra pateikiamas biudžetas, bet jau gegužės mėnesį institucijos ir žinybos rengia savo išlaidų planus. Gerbiamasis ministre, jūs nuraminkite mane ir kartu visuomenę, kad jūs nevėluojate.
R. ŠADŽIUS. Ačiū, gerbiamasis Seimo nary. Iš tikrųjų tokio mokesčių pertvarkymo plano kaip atskiro dokumento, kaip koncepcijos niekas nesirengia pateikti. Darbo grupė atliko savo darbą. Darbo grupė… Gerbiamasis profesoriau! Darbo grupė atliko savo darbą, jie pateikė tam tikras įžvalgas. Remiantis tomis įžvalgomis, toliau vyksta darbas, ką mes paimsime, ką galėsime, ko negalėsime įgyvendinti, ką per anksti galbūt, kas nesuprantama, ką galbūt reikėtų kitaip. Darbas vyksta Finansų ministerijoje ir Seime, kur tam tikros valdančiosios frakcijos yra sudariusios darbo grupes. Mano žiniomis, tos Seimo narių darbo grupės taip pat tarpusavyje bendrauja. Šitas mokesčių pertvarkos procesas duos turbūt kokį nors rezultatą šį pirmąjį pusmetį. Galbūt kas nors atsiras po to, tada bus įgyvendinama nuo 2015 m. 
Dėl įtakos biudžeto planavimui galiu jus užtikrinti, kad planuojant biudžetą Finansų ministerijos fiskalinės politikos departamentas, prognozuodamas ateinančių metų pajamas arba įplaukas į biudžetą, privalo pagal nustatytas taisykles vadovautis galiojančiais teisės aktais. Taip ir yra daroma formuojant pradinius biudžetinius pasiūlymus, kurie keliauja į atskiras institucijas pas asignavimų valdytojus suderinti ir tam tikroms sąmatoms sudaryti. Jeigu per tą laiką, kiek leidžiama… Man atrodo, pavasario sesijoje būtų optimalu priimti visus teisės aktus, susijusius su pajamomis, tai yra su mokesčiais, per tą laiką, jeigu pasikeis teisės aktai, Fiskalinės politikos departamentas atnaujins mokesčių prognozes. Tai vyks maždaug rugsėjo mėnesį ir Seimui iki spalio 17 d. mes tikrai pateiksime biudžeto projektą atsižvelgę į visas galiojančias mokestinių įstatymų nuostatas, plius pagal nustatytą tvarką galbūt bus teikiami (tai matysime rudenį) kokie nors papildomi nedideli mokesčių įstatymų pakeitimai, kurie yra tradiciškai priimami su biudžetu. Biudžeto sudarymo tvarka tikrai nenukentės. Tai, ką mes čia aptariame visokias naujas idėjas… Šiaip bendra nuostata yra tokia, kad įgyvendinant naująsias idėjas biudžeto pajamos turėtų padidėti arba bent nesumažėti. Planuoti tie skaičiai, kuriuos mes turime, jie iš tikrųjų gana geri, jie tinka tam procesui sklandžiai vykti.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas L. Balsys. Ruošiasi ponas E. Šablinskas.
L. BALSYS (MSNG). Gerbiamasis energetikos ministre, ar jūs gerbiate Lietuvos žmonių referendume pareikštą valią dėl Visagino atominės elektrinės? Jei taip, kuo galėtumėte paaiškinti faktą, jog Visagino atominės elektrinės direktorius ponas R. Vaitkus už mokesčių mokėtojų pinigus važinėja po Lietuvą, po Lietuvos miestus (štai šį penktadienį bus Klaipėdoje) ir toliau kaip niekur nieko propaguoja, skleidžia idėjas apie atominės elektrinės naudą ir būtinumą. Ar ketinate imtis kokių nors priemonių, kad į šį klausimą, į kurį Lietuvos žmonės jau seniai atsakė, būtų atsakyta Vyriausybės taip, kaip nusprendė referendumas, ir kad tokie savavališki veiksmai už mokesčių mokėtojų pinigus daugiau nesikartotų? Ačiū.
J. NEVEROVIČ. Labai ačiū už jūsų klausimą. Aš tikrai norėčiau patvirtinti, kad Vyriausybė labai rimtai vertina patariamojo referendumo rezultatus, ir tai atsispindi darbo grupės išvadose. Manome, kad diskusija dėl branduolinės energetikos ateities turi būti vykdoma visiškai informuojant visuomenę, atsakant į visus klausimus ir turi būti vertinamas visas kontekstas galimo sprendimo tęsti branduolinį projektą. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū už klausimą ir atsakymą. Klausia ponas E. Šablinskas. Ruošiasi ponas A. Dumbrava.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui pirmininkui. Pirmiausia prašymas vidaus reikalų ministrui ir labai konkretus. Gegužės 14 d. vakare Belmonto pramogų ir poilsio centre iki paryčių vyko renginys, kuriame tuo metu labai garsiai grojo muzika. Garsas buvo girdimas net viršutiniame Pavilnyje, ką jau kalbėti apie aplinkinius namus. Prašymas yra labai paprastas. Čia ne savivaldybės dalykas, o mūsų gerbiamos policijos, nes renginių vis daugės (ir dabar ten daug), ir niekas nereguliuoja to garso. Norėtųsi, kad jūsų pareigūnai vis dėlto pasižiūrėtų konkrečiau ar pašnekėtų su savininkais, nes tam yra Administracinių teisės pažeidimų kodekso 183 straipsnis. 
Mano klausimas platesnis ir jau Vyriausybei. Girdint, kas vyksta Vilniuje, matant, važinėjant po Vilnių, kaip sunku pravažiuoti, ir daromas piaras dėl privažiavimo mašinėlių ir viso kito, žiūrėkite, nuo liepos 1 d. prasidės renginiai. Kaip mes galėsime laiku į juos patekti, kai tokie kamščiai, kai tokie remontai, žinant, kad ministerija skyrė papildomai lėšų ir autobusams, ir gatvėms remontuoti. Ar yra įkurta kokia nors darbo grupė bendradarbiauti su Vilniaus savivaldybe ir suvaldyti situaciją iki liepos 1 d., nes po to, manau, labai negražiai atrodysime visoje Europoje? Dėkui.
D. A. BARAKAUSKAS. Gerbiamasis Seimo nary, tikrai iš jūsų išgirdęs šitą informaciją Policijos departamentui duosiu pavedimą, pirma, kad išsiaiškintų situaciją ir kad tie dalykai atitiktų įstatymus. Padidinsime šito objekto priežiūrą, nes jūs esate teisus – tikrai artėja vasara, kompleksas labai didelis, kartu pakalbės Policijos departamento pareigūnai ir su savininkais. 
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas A. Dumbrava. Ruošiasi ponia V. M. Čigriejienė.
A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Klausimą norėčiau užduoti žemės ūkio ministrui. Gerbiamasis ministre, už 2009 m. deklaruotus pasėlius 2010 m. žmogus gavo išmokas, tačiau 2013 m. atėjo raštas, kad neprimokėjo arba jis neteisingai deklaravo, ir iš jo išskaičiuoja 5 tūkst. Lt. Praėjo ketveri metai ir dabar taip pasakyti, kad buvo kokie nors permatavimai, žmogus nebuvo informuotas, nebuvo kviestas, tačiau atėjo raštas, kad jūs skolingas agentūrai 5 tūkst. Lt. Mes bandėme su Kaimo reikalų komiteto pirmininku kalbėti tuo klausimu. Man paskambino iš Mokėjimų agentūros, pažadėjo lyg ir išspręsti tą klausimą, bet taip ir neaišku, kokia ta situacija. Būkite malonus, gal pasakykite vis dėlto, jeigu žinote apie tai. Ačiū.
V. JUKNA. Ačiū. Aš į šitą konkretų atvejį gal ir nesu įsigilinęs, bet taip, ten yra kai kurių problemų. Tiesiog aš išsiaiškinsiu, pasidomėsiu tuo atveju, kad tikrai išspręstume tą problemą.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi ponas K. Glaveckas.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū pirmininkui. 
Gerbiamasis finansų ministre, ką jūs manote apie biudžeto dalinį persvarstymą, nes savivaldybėms, kiek aš žinau, trūksta per 38 mln. užtikrinti minimalios algos padidinimą ir kitoms reikmėms? Labai ačiū.
R. ŠADŽIUS. Ačiū, gerbiamoji Seimo nare, už klausimą. Aš esu neigiamai nusiteikęs dėl biudžeto persvarstymo, nes kalbant apie tai, kam ko trūksta, visada pamirštama pasakyti, o iš ko mes turėtume… kur ten tas perteklius, kurį mes galėtume perskirstyti, nes perskirstyti biudžetą mes galime pagal Fiskalinės drausmės įstatymą tik tokiu būdu – iš kur nors paėmę kam nors papildomai duoti.
Dėl jūsų įvardintų problemų savivaldybėse tai yra iš tikrųjų daugeliu atvejų savivaldybių vidaus problemos, nes kai mes planavome lėšas savivaldybėms ir valstybės institucijoms rengdami 2013 m. biudžetą, tikslindami tą projektą, kuris buvo paveldėtas iš anos Vyriausybės, mes užklausėme duomenų, ir ne tik apie minimalią mėnesinę algą gaunančius tarnautojus, bet ir siekėme išlaikyti minimalų diferencijavimą mažas, nedideles algas gaunančių žmonių, ir tada atsižvelgėme į visas savivaldybių pateiktas paraiškas. Jeigu metų viduryje staiga pasirodo, kad kam nors kur nors pritrūko šitų lėšų, vadinasi, reikėtų šiek tiek įdėmiau pasižiūrėti į tos konkrečios savivaldybės nuosavų finansų planavimą. 
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas K. Glaveckas. Ruošiasi ponas V. A. Matulevičius. 
K. GLAVECKAS (LSF). Klausimas gerbiamajam finansų ministrui. Kolegos klausė apie biudžetą iš vienos pusės, kada jis bus pateiktas, atsakymas buvo toks pat, kaip ir praeitus kartus, gerbiamasis ministre. Aš bandysiu kitaip suformuluoti klausimą. Jūs, kaip finansų ministras, be abejo, rūpinatės ir galvojate, iš kokių šaltinių arba kaip būtų galima padidinti valstybės pajamas. Kokius samprotavimus jūs turite šiuo klausimu? Kur būtų galima iškasti tuos rezervus, be tų oficialių, ką jūs kalbate, iš šešėlio truputį paimti ir taip toliau, kur būtų galima rasti papildomų pajamų? Vienas klausimas. 
Antras klausimas – dėl Vilniaus savivaldybės. Sakykite, kokioje Finansų ministerijoje yra Vilniaus savivaldybės skola? Jinai yra išaugusi iki labai didelių aukštumų, jinai iš esmės tampa pavojinga kai kuriems mūsų fiskalinės drausmės parametrams. Kokia jūsų pozicija šiuo klausimu?
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, prašau klausti.
K. GLAVECKAS (LSF). Paklausiau dviejų klausimų.
R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimus, gerbiamasis profesoriau. Jūs tą papildomą ir patį pagrindinį šaltinį paminėjote – šešėlinė ekonomika. Be abejo, labai natūralus šaltinis, kuris iš tikrųjų leistų kitais metais planuoti didesnes išlaidas, yra ekonomikos augimas, kuris automatiškai turėtų pridėti ir mokestinių pajamų. Apie mokestinių įstatymų pakeitimus aš jau į vieną klausimą atsakydamas pakomentavau. Iš tikrųjų tai atskira diskusija. Dabar mes vadovaujamės tais įstatymais, kurie yra priimti anksčiau ir šiuo metu galioja. 
Dėl Vilniaus miesto savivaldybės. Iš tikrųjų Vilniaus miesto savivaldybės finansinė padėtis nėra lengva. Jos skola yra didelė. Vilniaus miesto savivaldybę turėčiau pagirti už tai, kad planuodama 2013 m. biudžetą ji galų gale vis dėlto ėmėsi realių žingsnių priderinti savo planuojamas išlaidas prie numatomų gauti pajamų. Tačiau, be abejo, šitų žingsnių nepakanka ir mes imsimės papildomų priemonių 2014 m., tarp jų siūlysime, kol kas negaliu pasakyti kiek, bet siūlysime Vyriausybės vardu Seimui pritarti gyventojų pajamų mokesčio procento, skiriamo Vilniaus miesto savivaldybei, padidinimui. 
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia V. A. Matulevičius. Ruošiasi K. Komskis.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Labai gaila, kad dalis ministrų kabineto narių per pusę metų jau tiek išpuiko, kad net neranda reikalo ateiti į šalies parlamentą, į Vyriausybės valandą. Tokia mano pastaba.
Aš norėjau užduoti klausimą švietimo ministrui, bet galbūt kas nors atsakys iš kabineto narių, gal finansų ministras. Aš turiu beveik 100 žmonių skundą. Rašo Vilniaus rajono Paberžės „Verdenės“ vidurinės mokyklos bendruomenė. Mokykloje yra tragiška padėtis, trūksta klasių, vaikai neturi kur persirengti, neturi sporto salės, neturi net skaityklos. Į pamokas eina į kitas patalpas per lauką, peršąla, serga ir taip toliau, ir pan. Nuo 2006 m. ši problema sprendžiama popieriniu būdu, sudarinėjamos darbo grupės, buvo net surengtas praėjusios kadencijos Seimo Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto išvažiuojamasis posėdis mokykloje. Ir nuo to laiko niekas nepasikeitė. Mokyklos bendruomenė šitą dalyką vertina kaip pasityčiojimą. Šitiek žmonių, šitiek vaikų, ir niekam nerūpi! Ką jūs į tai galite atsakyti? 
R. ŠADŽIUS. Ačiū, gerbiamasis Seimo nary. Į labai konkretų jūsų klausimą menkai tegalėčiau atsakyti, nes nesu studijavęs šios problemos. Kai mokyklai skiriamos patalpos nėra tinkamos, teoriškai gali būti labai įvairių priežasčių ir iš valstybės, iš savivaldybės, iš vietos bendruomenės pusės.
Kita vertus, dėl ministrų dalyvavimo čia norėčiau labai geranoriškai paprašyti gerbiamųjų Seimo narių nekaltinti Vyriausybės narių nepagarba, nes iš tikrųjų tos nepagarbos nėra. Dabar karštas laikotarpis ruošiantis pirmininkauti Europos Sąjungai, ir komandiruočių yra be galo daug, labai padaugėjo. Manau, kad antrą šių metų pusmetį, t. y. Seimo rudens sesijos, situacija bus dar prastesnė dėl Vyriausybės narių dalyvavimo. Tačiau mes turime susitaikyti su tuo ir priimti pirmininkavimą Europos Sąjungos Tarybai kaip mūsų bendrą galimybę parodyti Lietuvą pasauliui. Mes turime visi prisidėti, suremti pečius ir pasirodyti gerai. Todėl nepykite. Man pačiam nedažnai tenka apsilankyti Seime Vyriausybės valandose, praleidžiu ir Vyriausybės posėdžius, bet tai yra susiję būtent su tuo darbu, kurį mes turime dėl to papildomo darbo krūvio. Atsiprašome ir prašome supratimo.
Aš užfiksuosiu šitą klausimą ir perduosiu gerbiamajam švietimo ministrui, kai tik jį pamatysiu.
PIRMININKAS. Ačiū. Atsakymas, kiek suprantu, tenkina. Pono K. Komskio nematau salėje. Klausia D. Jankauskas. Ruošiasi ponas A. V. Patackas.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Aš turiu klausimą sveikatos apsaugos ministrui, nors jis iš dalies ir socialinis. Gal ministrui su teisingumo ministru padės susikalbėti pats partijos pirmininkas, premjeras, o gal, ministre, kaip tos pačios Socialdemokratų partijos pirmininko pavaduotojai su Kauno rajono meru kolegiškai jūs galite konkrečiu darbu, o ne žodžiais įrodyti, kad svarbiausia – žmonės. 
Jums asmeniškai, ministre, yra pasakyta, papasakota ir elektroniniu paštu atsiųsta informacija apie tai, kad labai skubių sprendimų reikalauja situacija, kai net keturių daugiabučių namų gyventojai yra tapę biurokratinio abejingumo Vyriausybėje įkaitais. Po daugybės priminimų apie žmones kankinančią problemą atsakingi Sveikatos apsaugos ministerijos darbuotojai raštu informavo, kad daugiau nei prieš mėnesį yra pateiktas Vyriausybei nutarimo projektas, būtinas tam, kad gyventojai būtų aprūpinti nekenksmingu sveikatai geriamuoju vandeniu. Svarstymai, derinimai užsitęsė. 
Prieš savaitę jūs asmeniškai pažadėjote pasirūpinti problemos sprendimu. Kas per savaitę pasikeitė? Tiesiog gavome dar vieną laišką iš jūsų vadovaujamos ministerijos. Leiskite, ministre, pacituoti: „Atsižvelgiant į tai, kad ministerija neturi nuosavybės teisę įrodančių dokumentų, todėl po pasitarimo pas viceministrą buvo nuspręsta kreiptis į teismą dėl šių nekilnojamųjų daiktų juridinio fakto nustatymo.“ Ministerija kreipsis į teismą dėl juridinio fakto nustatymo.
Kalbos klaidos tegul bus rašto autorių nuopelnai, bet jūsų, ministre, noriu paklausti, ar jūs galite asmeniškai pažadėti gyventojams, kad pats, kaip ministras, nepalikdamas viceministrams vilkinti užsiimsite problemos sprendimu ir ją išspręsite? Ačiū. 
PIRMININKAS. Ačiū už klausimą, bet sugaišote dvigubai daugiau laiko. Ačiū.
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Gerbiamasis kolega, iš tiesų klausimas keliamas teisingai. Pamėginsiu kontroliuoti. Kaip jau tada, praeitą savaitę, mes kalbėjomės, greičiausiai yra juridinių problemų, kurias tenka spręsti, nes be teisinio pagrindo bus gana sudėtinga atlikti reikiamas procedūras. Galbūt todėl mūsų teisininkai ir pasiūlė teisinį kelią – tų keturių pastatų būklę įteisinti per teismą. Gal iš tiesų bus galima žiūrėti, kad teismas čia formaliai priimtų sprendimą, kad nuosavybės santykiai būtų atkurti. Bet kartu aš kontroliuosiu dabar, kad būtų lygiagrečiai keliami geriamojo vandens kokybės klausimai ir darbai. Mėginsime eiti abiem keliais – tiek teisiniu, tiek praktiniu, nes turime išeiti iš padėties ir ieškoti sprendimo. 
PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą. Klausia A. V. Patackas. Ruošiasi V. Stundys. Prašau.
A. V. PATACKAS (DKF). Mano klausimas turėjo būti skirtas švietimo ministrui, bet jo nėra. Turėjo būti kalbama apie 400 tūkst. Lt, kurie buvo prižadėti trims mokyklėlėms Lenkijoje, Punsko krašte. Jeigu nebus šiandien, pabrėžiu, šiandien pervesti pinigai (manau, tai liečia ir finansų ministrą), rytoj renkasi Punsko valsčiaus tarėjai ir tas mokyklas arba naikina, arba siaurina ir taip toliau. Tai vienas dalykas.
Antras dalykas. Iš esmės šitas klausimas nėra Švietimo ir mokslo ministerijos klausimas. Švietimo ir mokslo ministerija gali užsiimti tik rūpesčiais, kurie yra pačioje Lietuvoje. Iš esmės tai yra Užsienio reikalų ministerijos klausimas, nes tai yra tarptautiniai Lietuvos ir Lenkijos santykiai. Mano klausimas užsienio reikalų ministrui. Lenkai turi tokį terminą ambitnosc, lietuviškai būtų galima versti „orumas“. Ar jūsų ambitnosc, jūsų orumo, likučiai nesako, kad reikėtų atsiprašyti Punsko krašto žmonių dėl to, kas vyksta Lietuvoje, kai nesugebama susitarti? Kiekvienais metais tęsiasi tas pats dėl kažkokių mokyklėlių, dėl šio bei to. Ar ne laikas šitą klausimą išspręsti kardinaliai, kad nereikėtų prie jo grįžti tokiais varganais metodais? 
Kartu norėčiau vidaus reikalų ministrui… 
PIRMININKAS. Laikas! 
A. V. PATACKAS (DKF). …kaip ir tokį klausimą, pasiūlymą, pageidavimą. Aišku, jūs esate naujas žmogus, jums sunku toje sistemoje iš karto susigaudyti, tačiau Vilniaus policijos ir apskritai Lietuvos policijos darbe yra teigiamų poslinkių. Pavyzdžiui, Vilniaus policija labai protingai ir korektiškai elgėsi Kovo 11-ąją. Tačiau neseniai įvyko epizodas, kuris vėl meta dėmę. Tai yra epizodas, kai gegužės 9 d., kurią Sovietų Sąjunga… 
PIRMININKAS. Kolega, laikas! Prašom klausimą. 
A. V. PATACKAS (DKF). Klausimas toks. Įvyko epizodas, gėdingas, kai vyrukai, iškabinę plakatą, turintys trispalvę, trypė Sovietų Sąjungos vėliavą. Jie buvo suimti… jų žodžiais, suimti, prieš juos naudotos prievartos priemonės, buvo su jais kalbama nevalstybine kalba. Šitas epizodas, aš manau… Tik prašyčiau juo susirūpinti ir prašyčiau išspręsti iki galo, prašyčiau jūsų, kaip ministro, kad būtų atsiprašyta tų žmonių, kurių, kaip piliečių, teisės buvo pažeistos. Ačiū. 
PIRMININKAS. Gerbiamieji ministrai, iš principo vienas atsakymas, čia iš principo buvo trys klausimai. Taigi jums apsispręsti, jeigu trys, bet turėtų būti vienas atsakymas. 
L. A. LINKEVIČIUS. Į vieną klausimą galiu iš karto atsakyti. Dėl to, ar reikia metodiškai nuosekliai spręsti tą klausimą, kuris būtų visiems laikams išspręstas? Vienareikšmiškai – reikia ir mėginama spręsti būtent pagal abipusės pagarbos principą ir, be abejo, ne vienas kito orumo sąskaita, o pagarbiai. Aš manau, kad mes taip ir darome, ir tikiuosi, kad taip padarysime. Mes spręsime savo problemas, manau, kad mūsų kolegos spręs savo problemas. 
PIRMININKAS. Ačiū. 
D. A. BARAKAUSKAS. Galima man? 
PIRMININKAS. Prašom. 
D. A. BARAKAUSKAS. Labai ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis Seimo nary, aš galvoju, kad padedant jums, visam Seimui, taip pat ir jums, kompetenciją, prestižą policijos mes tikrai galime pakelti. Ta situacija, kuri yra, kai jūs kalbėjote apie kalbą, aš tikrai nežinau, ar ten buvo necenzūrinių žodžių. Tai yra labai sunku įrodyti. Bet pagrindinis dalykas yra policijos prestižas, kompetencija, autoritetas. Mes kartu tikrai tai padarysime. 
O dėl įvykių man yra žinoma ir apie tai, kas ateityje turėjo įvykti ir galėjo būti padaryta. Aš taip vienareikšmiškai, kaip jūs išvardinote žiniasklaidos informaciją, ir, gavęs vienos šalies paaiškinimus, nevertinu, nes turiu daug platesnę informaciją, turiu informacijos ir apie tai, kas dar galėjo būti daroma ir kas dar yra planuojama, daroma. Taigi aš nesiryžčiau iš karto vienašališkai vertinti. 
Dėl jūsų išvardintų galimų pažeidimų. Aš šitą dalyką aiškinuosi su komisariato vadovais. Aš manau, kad tokių dalykų tikrai neturėtų būti. O už tai, kad jūs atkreipėte dėmesį į labai aktualią ne tik Lietuvos, bet ir Lietuvos prestižo problemą, jums labai labai ačiū. 
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš suteikdamas galimybę paklausti ponui V. Stundžiui, labai paprašysiu neviršyti klausimams skirto laiko. Ačiū. Ponas V. Stundys. Ruošiasi ponas K. Starkevičius. 
V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju už tokią pastabą, bet niekada neviršijau. Nors ministrų gretos retos, klausimas šiuo atveju finansų ministrui. 
Viešojoje erdvėje nuskambėjo premjero kalbos apie šilumos ūkio, katilinių modernizavimą ir nacionalinę politiką, būsimą nacionalinę politiką, šioje srityje. Be abejo, nuskambėjo ir mintis, kad savivaldybėms teks prisidėti ir skolintis reikėtų apie 1,5 mlrd. Lt. Šiandien kabo viešojoje erdvėje ta žinia. Kitą dalį, be abejo, kofinansuotumėte iš Europos paramos. Mano klausimas būtų labai paprastas: ar iš tikrųjų tos kalbos taps realybe? Tai viena. Jeigu iš tikrųjų tektų savivaldybėms taip elgtis, ar neatsitiks taip, kaip yra atsitikę Vilniuje, o jis iš esmės yra vos ne ties finansinio bankroto riba, nes dauguma savivaldybių būtent dėl Europos projektų kofinansavimo savo skolinimosi limitus yra išnaudojusios iš esmės su kaupu. Tai ar tas pakalbėjimas atsakingas, ar tiesiog tai yra tik pamintijimas, kaip viena iš galimų tokio projekto įgyvendinimo versijų? 
R. ŠADŽIUS. Ačiū už puikų klausimą. Dėl to konkretaus biokatilų projekto, kur buvo šnekama apie 1,5 mlrd. Lt, buvo turėta omeny bendra projekto suma. Ir tai ne vienas projektas. Biokatilai – ne vienintelis projektas, kurio naudą pajunta savivaldybės. Vykdant projektą, ar tai būtų nuotekų valymas, ar tai būtų multifunkcinio objekto statyba, ar tai būtų kažkokio turistinio objekto, regioninio turistinio objekto, atnaujinimas, savivaldybės finansinis dalyvavimas yra labai reikalingas ir naudingas, kadangi savivaldybė greta valstybės taip pat turėtų jausti šito projekto nuosavybės jausmą. Tuomet ir darbas vyks sparčiau, tuomet po to objektas bus panaudojamas geriau. Tai ypač liestų tuos multifunkcinius objektus, kuriuos pastačius už Europos Sąjungos lėšas po to reikia kokiu nors būdu apkrauti darbu, kad jie galėtų išsilaikyti. 
Tačiau savivaldybės, be abejo, negali kofinansavimui surasti iš karto tiek lėšų, kiek tam reikėtų. Valstybė, skirdama, viena vertus, Europos Sąjungos ir valstybės biudžeto lėšas vienai daliai finansuoti, sudaro galimybes savivaldybėms skolintis iš įvairių šaltinių. Labai daug tokių paskolų mes esame įforminę iš Europos investicinio banko lėšų. Tos paskolos yra vėliau savivaldybės grąžinamos. Mintis yra panaudoti tą konkretų objektą, kad jis duotų konkrečią ekonominę naudą, iš kurios būtų galima mokėti ne tik paskolos palūkanas, bet grąžinti ir pačią paskolą. 
Savivaldybių skolinimosi limitai yra pritaikyti tokiems projektams. Tie limitai nustatomi tam, kad savivaldybė, tarp mūsų šnekant, neužsimotų padaryti per daug, kad ji galėtų įvertinti savo finansines galimybes, nes visa tai, kas pastatoma investuojant Europos Sąjungos lėšas, po to turi būti prižiūrima, deramai išlaikoma, tie gamybiniai ar kokie kiti pajėgumai atitinkamai apkraunami. Galų gale reikės ir remontuoti, ir atnaujinti, ir prižiūrėti gana ilgą laiką. Tam reikės jau savivaldybės nuosavų lėšų. Jeigu tokių objektų bus per daug, savivaldybei ateityje gali kilti rimtų finansinių problemų. 
Mes kiekvienu konkrečiu atveju žiūrime, ar ta savivaldybė, kuri vykdo šitą projektą, yra pajėgi pasiskolinti atitinkamą sumą, ir Valstybės paskolų komisija, kuriai aš vadovauju, atitinkamai po to Vyriausybė, priimdama Vyriausybės nutarimą perskolinti valstybės vardu pasiskolintas lėšas, visa tai įvertina. Bet, be abejo, savivaldybės finansinis atsargumas taip pat yra būtinas, nes savivalda Lietuvoje yra savarankiška, bet savarankiškumas reiškia ir atsakomybę už savo finansus, už savo finansinę padėtį. 
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis ministre, už atsakymą. Klausia ponas K. Starkevičius. Ruošiasi ponia A. Bilotaitė. 
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Mano klausimas būtų finansų ir žemės ūkio ministrams. Per praėjusią Vyriausybės valandą aš klausiau dėl žalio kuro. Jūs sakėte, kad susėsite ir tą problemą išspręsite. Vakar į Kaimo reikalų komitetą buvo atvykusi grupė žemdirbių, deja, ta problema dar neišspręsta. 
Antra dalis klausimo yra žemės ūkio ministrui. Jūs darote ministerijoje reformą ir, kiek aš žinau, ruošiatės naikinti Lyderio centrą, tai yra perkelti iš Kauno į Vilnių, ir žemės audito padalinį. Ar tai tiesa? 
R. ŠADŽIUS. Trumpai atsakysiu į pirmą klausimą. Tie žemės ūkio atstovai, verslo atstovai, matyt, atvyko ne į tą instituciją. Gal vertėtų kreiptis bent jau į Finansų ministeriją. Turbūt ne į Mokesčių inspekciją, nes ji tik vykdo priimtus sprendimus. Mūsų Mokesčių departamento specialistai yra atviri diskutuoti šitais klausimais. Už juos, be jų dalyvavimo, kompromiso su jais, sutikite, neįmanoma pasiekti.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponia A. Bilotaitė. Ruošiasi ponas R. J. Dagys.
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Dėkoju, pirmininke. Mano klausimas būtų skirtas socialinių reikalų ir darbo ministrei, bet, deja, jos nėra, tai jūs, finansų ministre, pavaduojate. Situacija tokia, kad gegužės 14 d. Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos sprendimu buvo nustatyta, kad Socialinių reikalų ir darbo ministerijos viceministrė buvo pripažinta kalta, kad supainiojo viešuosius ir privačius interesus, nes, iki tapdama viceministre, dirbo Prienų globos namuose, kur įdarbino savo sūnų, jo žmoną, brolį. Kaip jūs vertinate tokią situaciją kaip ministras? Kaip jūs pasielgtumėte tokiu atveju? Jūs leistumėte tokiam viceministrui toliau tęsti savo pareigas, ar elgtumėtės principingai ir?..
R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Manau, kad visais atvejais reikia išnagrinėti visas aplinkybes, atvejis, apie kurį jūs šnekate, liečia socialinės apsaugos ir darbo ministrės politinio pasitikėjimo pareigūnę ir būtent ministrė, matyt, priims pačius teisingiausius sprendimus. Man būtų tiesiog neetiška jai patarinėti šituo klausimu. 
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas R. J. Dagys. Ruošiasi ponas R. Kupčinskas. 
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Mano klausimas irgi bus finansų ministrui. Taip jau nutinka, kad man tenka jo klausinėti, nes nėra kito ko paklausti. Iš karto būtų toks didelis prašymas ne apeliuoti į kokią nors darbo grupę, nes susidaro vaizdas, kad jūs be darbo grupės net ir patinkančios moters nepasveikintumėt gatvėje nesudarę darbo grupės. Labai jau dažnai į ją apeliuojate. 
Iš tikrųjų klausimas yra susijęs su savivaldybių perėmimu tam tikros savarankiškos funkcijos socialinių išmokų srityje, ir jau pagal planą turėjo būti pateikti mūsų Seimui svarstyti dokumentai, kuriuose būtų numatyta kitais metais, kad visos, ne tik 5 savivaldybės, perima šitą funkciją. Bet kiek aš žinau, gal patvirtintumėte tą informaciją, klausimas stringa Finansų ministerijoje, nes nesutariama, nuo kurių metų bazės skaičiuoti. Kada jūs priimsite sprendimą ir kada mes pamatysime šituos dokumentus, nes be šito daugelis įstatymų projektų stringa?
R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Jeigu jūs dar prisimenate, kai būdamas ministru važiuodavote į Europos Sąjungos institucijas, ten visas darbas vyksta darbo grupėse ir darbo grupės yra visiškai normali darbo vykdymo forma. Juo labiau šiuo atveju, kada darbe dalyvauja ir kompromisą turi surasti vienas nuo kito nepriklausomi subjektai. Šiuo atveju savivaldybės, atstovaujamos Savivaldybių asociacijos, ir Vyriausybė, atstovaujama kelių ministerijų darbuotojų. Derybos, mano žiniomis, labai sunkios. Jos dar nepasiekė galutinio taško. Yra tam tikras nuomonių skirtumas. Manau, kad tą nuomonių skirtumą mėginsime įveikti ieškodami kompromisinių sprendimų, ne priimdami vienos ar kitos pusės nuomonę, bet ieškodami kompromisinių sprendimų. Dėl konkrečių terminų nenorėčiau prisižadėti, bet tai yra vienas iš pirmos svarbos darbų, be abejo, kadangi nuo to priklausys, kaip mes sudarysime kitų metų biudžetą. Artimiausiu metu, matyt, mes turime surasti tą kompromisą. 
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas R. Kupčinskas. Ruošiasi ponas D. Kreivys.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Norėčiau pateikti klausimą gerbiamajam vidaus reikalų ministrui. Kaip tik galbūt šiek tiek pakartoti savo kolegos A. V. Patacko klausimą dėl Vilniaus mieste suimtų jaunuolių, kurie išreiškė savo pilietinę poziciją prieš sovietinių švenčių ir sovietinės okupacijos minėjimą. Ir dabar jie buvo suimti. Vis dėlto norėčiau, kokia tolesnė to tyrimo arba iškeltų kaltinimų eiga. 
Taip pat norėčiau pateikti klausimą turbūt finansų ministrui, nes nematau švietimo ministro. Vis dėlto ir žiniasklaidoje, ir spaudoje nuolatos vyksta diskusija dėl tų trijų Punsko valsčiaus mokyklų, dėl tų 400 tūkst. Lt paskyrimo. Kada jie bus skiriami, paskirti ir kaip tie pinigai, tos lėšos pasieks mokyklas? Ačiū. 
D. A. BARAKAUSKAS. Gerbiamasis Seimo nary, aš faktiškai į jūsų klausimą jau daviau atsakymą atsakydamas prieš tai manęs klausiusiam Seimo nariui. Noriu vieną pastabą. Labai prašyčiau visų čia esančių nebandyti iš to rinkti politinių balų, nors politikų yra toks darbas – susirinkti maksimaliai visose vietose politinės naudos balus, tačiau tai yra kompleksinis klausimas. Labai gerai paklausė A. V. Patackas, tai yra susieta ir su Vasario 16-ta, ir su Kovo 11-ta ir kitais įvykiais, ir Lietuvos pirmininkavimu. Negalima teigti, kad ta pasekmė, nors, aišku, ten yra problemų, kai kas apžaidė policiją, kad ta problema yra tik tai, kas šiandien yra žiniasklaidoje. Ji yra žymiai platesnė ir jūs patikėkite, kad aš esu toks pat Lietuvos valstybės patriotas kaip ir jūs, ir mes tikrai padarysime, kad nenukentėtų Lietuvos vardas ir apie Lietuvą būtų kalbama tik kaip apie demokratinę valstybę. Aš tikrai jums tą pažadu.
R. ŠADŽIUS. Dėl Punsko mokyklų turiu atsiprašyti, kad negaliu detaliai atsakyti į jūsų klausimą. Kaip žinote, asignavimo valdytojai, o Švietimo ir mokslo ministerija yra asignavimų valdytojas, turi tam tikrą autonomiją skirstant jų asignavimus. Bet, be abejo, turi laikytis ir nustatytų teisinių procedūrų, todėl man sunkoka būtų komentuoti tą klausimą, tikrai priklausantį Švietimo ir mokslo ministerijos kompetencijai. 
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia N. Puteikis. Nėra. Ponas D. Kreivys prieš tai, irgi nėra. Taigi ponas S. Jovaiša. Ruošiasi ponia I. Degutienė.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Norėčiau pakalbėti su ūkio ministre, viena moteris. Iš tikrųjų noriu išreikšti susižavėjimą gerbiamosios B. Vėsaitės darbštumu. Dar vakar teko matyti „Dviračio žiniose“, šiandien sėdi jau čia, Vyriausybės valandoje, žodžiu, visur suspėja. Tai gera savybė. Bet ar užteks jai drąsos štai dėl ko. Šiuo metu mes žinome, kad investicijų dinamika Lietuvoje užima antrą vietą. Teisingai? Tai norėčiau paklausti, ar užteks jums drąsos prisiimti atsakomybę, jeigu kitų metų panašiu laiku ta dinamika stipriai kris, kadangi šiuo metu dėl jums žinomų priežasčių tas investicijų pritraukimo flagmanas jau yra gerokai suardytas? Ačiū. 
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Jūs teisus, gerbiamasis, tiksliau sakant, neteisus, gerbiamasis kolega, nes investicijų dinamika, taip, yra antroje vietoje, bet nuo pabaigos Europos Sąjungoje. Tai aš manau, kad kitais metais mes galėsime pasigirti geresniais rezultatais.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponia I. Degutienė. Paskutinis klausti ruošiasi V. Juozapaitis. Prašom, ponia Irena. 
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Aš norėčiau kreiptis į finansų ministrą ir manau, kad šį kartą jis tikrai atsakys tiksliai ir kompetentingai, kadangi klausimas bus iš jo kuruojamos srities. Gerbiamasis ministre, mes turime ir Biudžeto ir finansų komitete jau peržiūrėjome keturių mėnesių duomenis apie tai, kokia yra mokesčių surinkimo perspektyva ir kokia situacija. Iš tikrųjų labai sukėlė nerimą, kad keturis mėnesius mokesčių surinkimas yra tikrai gerokai kritęs ir ypač pridėtinės vertės mokesčio nesurinkta 300 mln., akcizų – 100 mln. Turbūt visi žino, kad būtent šie du mokesčiai ir yra tie mokesčiai, kurie gali pažaboti šešėlinę ekonomiką. Kaip jūs pakomentuotumėte, kokios priežastys tiek pridėtinės vertės mokesčio nesurinkimo, tiek akcizų? Ir ar tai nėra tiesiog visiškas šios Vyriausybės atsipalaidavimas, kad būtų ištraukta iš šešėlio daugiau pinigų ir kad nebūtų korupcijai landų? Kaip jūs galėtumėte paaiškinti, ypač šitų dviejų mokesčių nesurinkimą? Dėkui.
R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą, gerbiamoji Seimo nare. Aš lygiai taip pat jaučiu didžiulį nerimą dėl pridėtinės vertės mokesčio ir akcizų surinkimo, iš tikrųjų tos sumos, kurios surenkamos, priklauso nuo daugelio veiksnių. Yra tam tikri teisės aktų pakeitimai, yra tam tikras sezoniškumas, yra apskaitos ypatybės. Sakykime, pridėtinės vertės mokestis eksportuotojams, produkcijos eksportuotojams, po tam tikro laiko grąžinamas. Paradoksaliai augantis eksportas neigiamai atsiliepia pridėtinės vertės mokesčio surinkimui.
Tačiau jūs absoliučiai teisi, kai teigiate, kad šešėlinės ekonomikos poveikis šito mokesčio surinkimui, akcizų, beje, taip pat, apyvartos mokesčio surinkimui yra labai svarbus. Todėl aš pareikalavau iš Mokesčių inspekcijos, kad Valstybinė mokesčių inspekcija detaliai išanalizuotų pačių didžiausių, pačių svarbiausių mokesčių mokėtojų pridėtinės vertės mokesčių deklaracijų turinį, kad atliktų patikrinimus vietoje (šitie patikrinimai jau prasidėjo), kad mes galėtume pamatyti ir konkrečių mokesčių mokėtojų pjūviu, kas vyksta, kaip vyksta. Mūsų duomenimis, PVM sumos, įtrauktos į PVM atskaitą, t. y. už įsigytas prekes ir paslaugas, šita suma smarkiai didėja. O pardavimo PVM neauga taip sparčiai, todėl susidaro tas neigiamas skirtumas. 
Tas konkrečias priežastis, susijusias su konkrečiais dideliais mokesčių mokėtojais, mes aiškinsimės nustatytais terminais, periodiškai, dažniau negu per mėnesį, ir Seimo Biudžeto ir finansų komitetui, be abejo, pateiksime mūsų ataskaitas ir kokių tolesnių priemonių mes imsimės. Iš tikrųjų situacija labai rimta ir aš jums pritariu, kad čia tas dėmesys turėtų būti sutelktas. Tą mes ir darome.
PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą. Ponia Irena, norėtumėte patikslinti?
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Aš tik noriu, ministre, pasakyti. Jūs teisus dėl PVM surinkimo, bet noriu atkreipti dėmesį, kad eksportas praeitais ir užpraeitais metais buvo dar didesnis negu šiemet, eksporto augimas buvo dar didesnis, bet PVM surinkimas buvo gerokai didesnis negu dabar. Tačiau turbūt labiausiai jaudina akcizai. Tai yra kontrabandinės cigaretės, degalai ir alkoholis. Aš tiesiog siūlyčiau Vyriausybei daugiau atkreipti dėmesį, nes čia yra skandalas dėl tokio akcizų surinkimo.
PIRMININKAS. Ačiū už pastabą. Tikriausia atsakymo čia nebus ar?..
R. ŠADŽIUS. Ar aš galėčiau?
PIRMININKAS. Jeigu trumpai, nes dar vienas klausytojas liko. 
R. ŠADŽIUS. Jeigu trumpai, aš pritariu jums, kad akcizų surinkimas iš tikrųjų yra jautriausias kontrabandos klausimams, tačiau, mūsų skaičiavimais, kaip tik akcizo srityje tas šešėlio pagausėjimas atsispindėjo mažiausiai, kadangi akcizas yra mokamas tam tikrais terminais ir teisės aktų pakeitimai tam turėjo didesnę įtaką.
PIRMININKAS. Ačiū. Taigi užduoti klausimus baigs ponas V. Juozapaitis.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Dėkoju, pirmininke. Aš norėjau pataisyti. Aš ne klausytojas, o klausėjas. Klausytojai sėdi prie radijo imtuvų ir čia visi, kurie klauso.
Mano galbūt toks diletantiškas klausimas. Prieš daugiau negu gerą mėnesį teikiau Seimui Teatrų ir koncertinių organizacijų įstatymo vieno straipsnio pataisą, kuri reikalavo Vyriausybės išvados. Pagal Lietuvos Respublikos Seimo statutą Vyriausybės išvada turi būti pateikta per 4 savaites, atrodo, ne daugiau. Jeigu taip yra, kodėl Vyriausybė delsia, kas už tai atsako, jeigu ji pažeidžia įstatymą? Ačiū.
R. ŠADŽIUS. Gerbiamasis Seimo nary, aš atsakysiu, kadangi kultūros ministro nėra. Jūsų klausimas tikrai nėra diletantiškas. Tai rimtas klausimas, jis susijęs su bendravimu tarp Vyriausybės ir Seimo. Gal norėdamas ir atsiprašyti, bet ir paaiškinti, priminsiu jums, kad Vyriausybė priima suderintus tarp visų institucijų sprendimus, todėl atsižvelgiant į klausimo horizontalią aprėptį tas derinimo procesas gali užtrukti. Seimo statute iš tiesų nustatytas 4 savaičių terminas, tačiau mes, kolegos ministrai, ne vieną kartą esame aptarę tą klausimą. Per 4 savaites įmanoma duoti išvadą dėl labai paprasto ir tik su viena ministerija susijusio įstatymo projekto. Šiuo atveju, matyt, ir Finansų ministerija derina, ir Teisingumo ministerija turi savo interesą, Kultūros ministerija turi savo interesą. Faktiškai visais atvejais šitas terminas yra pažeidžiamas. 
Mano nuomone, aš žiūrėjau tas procedūras, nustatytas Vyriausybės reglamente, taip pat ne iš galvos, tos 4 savaitės nėra realus terminas, per jį iš tikrųjų sunku pateikti šitą išvadą. Galbūt geranoriškai būtų galima tartis ir siekti Seimo geranoriškumo nustatyti lankstesnes sąlygas Vyriausybei pateikti savo išvadas kartais labai labai sudėtingais klausimais, kai reikia gauti dar ir ekspertų išvadas. Atsiprašydamas ir prašydamas jūsų supratimo aš tokį pasiūlymą teikiu.
PIRMININKAS. Ačiū. Vyriausybės valanda… Dar klausėjas nori paklausti, taip?
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Papildyti savo klausimą, pakomentuoti, kad rengiant tą projektą buvo tartasi būtent su visomis suinteresuotomis pusėmis, aš buvau sukvietęs visų atsakingų ministerijų darbuotojus, kurie ir teikė tuos pasiūlymus. Dabar tie patys darbuotojai neranda laiko pateikti Vyriausybės išvadą. Tai toks keistas, paradoksalus reiškinys. Kita vertus, Seimas taip pat organizuoja savo darbą ir svarstymo data buvo numatyta gegužės 9 d. Už lango sėdi laukiantys žmonės, kuriems turi būti padidintos kompensacinės išmokos, tai yra gyvybės ar mirties klausimas. Tai tiek. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū kolegai. Vyriausybės valanda baigta, Seimas organizuoja savo darbą. Dėl vedimo tvarkos? Prašom. 
P. GYLYS (DKF). Noriu tiesiog konstatuoti, kad mano klausimai dėl mokesčių sistemos pertvarkos kol kas lieka be atsako. Jaučiu, kad šita Vyriausybė, koalicija neturi vizijos. Ačiū. 
PIRMININKAS. Ačiū. Vyriausybės valanda dabar tikrai baigta. Priminsiu, kad nuo 14.30 iki 14.45 val. vyks slaptas balsavimas. Prašom dalyvauti. Dėl Privatizavimo komisijos pirmininko skyrimo, konkrečiai dėl pono R. Motuzo. Kai bus paskelbti rezultatai, tada bus paskelbta rytinio posėdžio pabaiga. Ačiū už dėmesį. 

Pertrauka

PIRMININKAS (K. KOMSKIS, TTF). Laba diena, kolegos, tęsiame rytinį posėdį. 1-6b klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Privatizavimo komisijos pirmininko skyrimo“ projektas. (Balsas salėje) Pirmiausia skelbiu rytinį posėdį baigtą. (Gongas)