LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 48
STENOGRAMA

2013 m. gegužės 9 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkas V. GEDVILAS,
Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. GAPŠYS
ir Seimo Pirmininko pavaduotoja I. DEGUTIENĖ

PIRMININKAS (V. GEDVILAS). Labas rytas, mielieji kolegos, norėčiau visų jūsų mandagiai paprašyti užimti savo vietas, tuoj pradėsime gegužės 9 d. plenarinį posėdį. Taigi kviečiu visus registruotis. 
Prieš pradedant posėdį užsiregistravo 63 Seimo nariai.
Taigi skelbiu 2013 m. gegužės 9 d., ketvirtadienio, plenarinio posėdžio pradžią. (Gongas)
Gerbiamieji kolegos, norėčiau jums pateikti informaciją. Šiandien yra gegužės 9 d., europiečių diena, visus sveikinu. Prieš devynerius metus tapome Europos Sąjungos valstybe. Lietuvai tai buvo labai svarbu ir per devynerius metus, manau, Lietuva stipriai pajudėjo į priekį, mes esame pilnateisė Europos Sąjungos valstybė, NATO valstybė, esame naujoje bendrijoje, kuri, aš manau, per tuos devynerius metus mums visiems daug ką davė. Noriu jus pasveikinti, palinkėti jums kuo geriausios kloties, geros nuotaikos. Šiandien oras puikus, aš manau, kad mes ramiai šiandien vykdysime plenarinį posėdį. Norėtųsi, kad kuo daugiau Seimo narių būtų plenarinių posėdžių salėje, nes prasidės įstatymų priėmimas. 
Gerbiamieji kolegos, G. Jakavonio nematyti, nėra. Mes norėjome jį pažymėti, bet kaip nors, galbūt atsiras. G. Jakavoniui sukako 55 metai ir mes norime jį jau kelintą posėdį pasveikinti, bet, manau, jis lyg ir komandiruotėje. Kai sugrįš, mes jį ir pasveikinsime. 

10.02 val.
Informaciniai pranešimai

Kita, prieš pradedant nagrinėti darbotvarkės klausimus, labai svarbi informacija, tai yra Lietuvos Respublikos Seimo Darbo partijos frakcijos sprendimas dėl Seimo Darbo partijos frakcijos seniūno pavaduotojo pakeitimo. Noriu jus visus informuoti. „Informuojame, kad Darbo partijos frakcija 2013 m. gegužės 9 d. frakcijos posėdyje svarstė klausimą dėl Seimo Darbo partijos frakcijos seniūno pavaduotojo pakeitimo ir nutarė Darbo partijos frakcijos seniūno pirmuoju pavaduotoju išrinkti V. Bukauską, pavaduotojais – V. Fiodorovą ir R. Markauską.“ Sveikiname naujus pavaduotojus ir linkime jums kuo geriausios kloties. (Plojimai)

10.04 val.
Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. gegužės 9 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

Gerbiamieji kolegos, darbotvarkės tvirtinimas. Kokių būtų pasiūlymų dėl darbotvarkės? Mes šiandien svarstėme Seniūnų sueigoje ir darbotvarkės projektą jūs visi turite. Prie šoninio mikrofono gerbiamasis J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Frakcijos vardu prašyčiau išbraukti iš šiandienos darbotvarkės 1-12a ir lydimuosius, tai yra Aplinkos apsaugos įstatymo pataisas, kurios susijusios su pakuočių tvarkymu. Atsiradus pauzės galimybei, frakcijos vardu norėtume prašyti prieš priėmimą užsakyti šio projekto antikorupcinį vertinimą. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. L. Balsys. Prašom.
L. BALSYS (MSNG). Mišrios grupės vardu prašyčiau išbraukti iš darbotvarkės 2-7b punktą – Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo 20 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą Nr. XIIP-483.
PIRMININKAS. Kurį jūs siūlote, 2-7b?
L. BALSYS (MSNG). Taip, 2-7b. (Balsai salėje) Saulės energijos...
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Supratome jūsų nuomonę, gerbiamasis Linai.
L. BALSYS (MSNG). Mišrios grupės vardu.
PIRMININKAS. Taip, taip. Gerbiamasis kolega Gentvilai, prašom.
E. GENTVILAS (LSF). Liberalų sąjūdžio frakcijos vardu norėjau paprašyti to paties, ko paprašė L. Balsys. Taigi jau dvi frakcijos prašo.
PIRMININKAS. 2-7b, tą patį norite? Ačiū. Kolegos, kokių dar būtų pasiūlymų? A. Skardžius. Prašom.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ko paprašė mano kolegos, aš siūlyčiau iškelti į rytinę darbotvarkę 2-7b klausimą, Nr. XIIP-483. Gerbiamieji kolegos, motyvas labai aiškus. Visiems mažiukams sausio mėnesį tarifą nukirtote, liko dideli ir niekas nesiryžta pajudinti dramblių. Dėl viešojo intereso man būtų gėda dėl jūsų, kolegos. 
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, ar yra norinčių?.. A. Salamakinas norėjo? Ne, nebenorite. Gerbiamieji kolegos, aš noriu suformuluoti. Reikia Seimo plenarinio posėdžio sprendimo dėl tų klausimų, kuriuos iškėlė. Dėl pirmojo klausimo gerbiamojo J. Razmos pasiūlymas dėl… Dar dėl vedimo tvarkos V. Uspaskichas. Prašom.
V. USPASKICH (DPF). Ačiū, Pirmininke. Noriu tiesiog pritarti A. Skardžiui ir perkelti tą projektą aukščiau, nes reikia suteikti galimybę praeitos kadencijos Seimo nariams ištaisyti savo klaidą, nes iš tikrųjų šitas projektas korupcinis. 
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Taigi mes išgirdome visus pageidavimus. Dabar reikia priimti sprendimą. Dar V. Baltraitienė.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Aš ne dėl šito, bet dėl kito, kur yra 2-6a ir 2-6b. Aš labai prašau, kad gal galime iš karto popietinės darbotvarkės pradžioje, nes turiu išvykti. Ar galima?
PIRMININKAS. Rytinėje darbotvarkėje?
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Taip, popietinėje.
PIRMININKAS. Jeigu sudėsime visus klausimus į rytinę darbotvarkę, tai…
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ne rytinėje, o popietinėje, nes dėl skalūnų viskas išbraukta, tai aš popietinėje darbotvarkėje pirmuoju klausimu, ne rytinėje.
PIRMININKAS. Jūs norite 15 val., kad truputėlį į viršų?
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Taip, vietoj tų išbrauktų dėl skalūnų.
PIRMININKAS. Aš manau, kad nebus problemų, padarysime. Ar galime bendru sutarimu Virginijos iškeltą klausimą truputį pakelti, nes skalūninės dujos yra išbrauktos? A. Salamakinas. Prašom.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Dėkui. Gerbiamasis Pirmininke, aš dėl atliekų tvarkymo išbraukimo ir prašymo antikorupcinio įvertinimo. Tą turėjome padaryti pateikime, na, bent svarstyme. Dabar aš nesuprantu, atėjo priėmimas ir mes pradėsime prašyti antikorupcinio vertinimo. Juo labiau neaišku, kurioms pataisoms Seimas pritars, kurioms ne. Galbūt įstatymas bus priimtas toks, kad tenkins visą Seimą. Kam dabar braukti? (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Gerbiamoji D. Mikutienė. Prašom. Atsiprašau, ne tą mikrofoną įjungiau.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, gal iš tiesų šia tema kalbant būtų galima padaryti kompromisinį variantą – apsvarstyti pataisas ir prieš balsavimą dėl viso projekto kreiptis dėl antikorupcinio įvertinimo, nes dėl tokio įstatymų paketo iš tiesų tokio reikėtų. Jeigu mes pagal Statutą galime tai padaryti prieš balsuodami už visą projektą, tai tada būtų viskas logiška. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Buvo daug pasiūlymų. Seimas vis tiek turės apsispręsti, nes nuomonės išsiskyrė, mes turėsime balsuoti dėl kiekvieno klausimo, kurį jūs iškėlėte.
Pirmas klausimas, kurį iškėlė J. Razma, yra išbraukti šiandien iš darbotvarkės 1-12a ir visus kitus lydimuosius aktus. Yra toks pasiūlymas ir mes privalome už jį balsuoti. (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, aš matau, kad jūs esate įsiaudrinę. Klausykite, nes paskui balsuosite ir reikšite pretenzijas. Dėl 1-12a, 1-12b, 1-12c, 1-12d, 1-12e ir 1-12f. Seniūnas J. Razma paprašė išbraukti. Dabar mes privalome balsuoti, nes prašė frakcijos vardu. Kas už tai, kad išbrauktume, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja kitaip. Kviečiu visus balsuoti dėl J. Razmos… (Balsai salėje) Dar kartą įdėmiai paklausykite. Dėl J. Razmos pasiūlymo – 1-12a, 1-12b ir kitus lydimuosius aktus prašo išbraukti iš darbotvarkės. Kas pritaria gerbiamojo J. Razmos nuomonei, balsuoja už, kas galvoja kitaip, balsuoja kitaip. Kviečiu visus balsuoti. 
Gerbiamieji kolegos, už – 26, prieš – 21, susilaikė 32. Įstatymo projektas yra paliktas darbotvarkėje, nes prieš ir susilaikiusių yra daugiau negu balsuojančių už palaikymą.
Dabar kiti pasiūlymai. Dėl kitų pasiūlymų. Dėl darbotvarkės 2-7b klausimo – Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo 20 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-4083. Buvo pasiūlymas išbraukti, o kitas pasiūlymas, kad būtų palikta darbotvarkėje ir pabandyta jį apsvarstyti rytiniame. Kas už tai, kad paliktume darbotvarkėje, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja kitaip. Prašom balsuoti visi. Balsuojantys už palaiko, kad įstatymo projektas turi būti paliktas darbotvarkėje. 
Gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus: už – 56, prieš – 14, susilaikė 11. Taigi įstatymo projektas yra paliktas darbotvarkėje.
Dabar buvo prašymas priešpietiniame posėdyje šitą klausimą svarstyti. Kokių būtų nuomonių? Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Ačiū. Perkeliame į priešpietinį posėdį. Dar kokių pasiūlymų? Gal aš kažką… Lyg ir apsvarstėme visus klausimus, kurie buvo iškelti.
Dėl visos darbotvarkės. Galime pritarti darbotvarkei bendru sutarimu? Labai ačiū. Pritarta bendru sutarimu. Pradedame darbotvarkę.

10.12 val.
Įstatymo „Dėl Jungtinių Tautų konvencijos dėl asmenų be pilietybės skaičiaus mažinimo ratifikavimo“ projektas Nr. XIIP-291(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-2a klausimas – įstatymo „Dėl Jungtinių Tautų konvencijos dėl asmenų be pilietybės skaičiaus mažinimo ratifikavimo“ projektas Nr. XIIP-291. Priėmimas. Pranešėjas – gerbiamasis K. Masiulis, Užsienio reikalų komitetas.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, šiam įstatymo projektui nebuvo gauta jokių esminių pasiūlymų. Komitetai, kurie svarstė, pritarė. Taip pat ir Užsienio reikalų komitetas siūlo pritarti išvadoms. Bendru sutarimu buvo balsuota komitete. Tą patį siūlo ir čia padaryti, be didelių diskusijų pritarti įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Dėkoju K. Masiuliui už komiteto nuomonės pristatymą. Norinčių kalbėti už ir prieš nėra. 
Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio kokių būtų pasiūlymų? Bendru sutarimu galima pritarti? Pritarta. 1 straipsnis priimtas.
Dėl 2 straipsnio kokių būtų pastabų ir pasiūlymų? Nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas.
Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už nėra. Tada balsuojame. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-291, balsuojame. 

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 81, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Taigi įstatymas, kurio projekto Nr. XIIP-291, priimtas. (Gongas) 

10.14 val.
Pilietybės įstatymo 18 ir 40 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-292(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-2b klausimas – Pilietybės įstatymo 18 ir 40 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-292. Priėmimas. Pranešėjas – gerbiamasis M. Adomėnas.
M. ADOMĖNAS (TS-LKDF). Gerbiamasis Pirmininke, gerbiamieji kolegos, Žmogaus teisių komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė Lietuvos Respublikos pilietybės įstatymo 18 ir 40 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektą, pritarė Teisės departamento ir Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadoms ir bendru sutarimu pritarė komiteto patobulintam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Dėkoju M. Adomėnui už komiteto nuomonės pristatymą. Taigi yra norinčių kalbėti. S. Šedbaras – nuomonė prieš. Prašom, kolega.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Čia, matyt, sistemos klaida, aš rašiausi visai dėl kito klausimo.
PIRMININKAS. Supratau. Gerai. Labai jums ačiū. Nuomonių nėra. Norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Taigi priėmimas pastraipsniui. 
Dėl 1 straipsnio. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Pastraipsniui įstatymo projekto priėmimas baigtas. 
Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume įstatymo projektui Nr. XIIP-292, balsuojame. 

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 79, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Įstatymas, kurio projekto Nr. XIIP-292, yra priimtas. (Gongas) 

10.16 val.
Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4364(2)ES (priėmimas)
 
Darbotvarkės 1-3a klausimas – Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4364. Pranešėjas – J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas. Gerbiamasis S. Šedbaras pavaduoja komiteto pirmininką. Prašom.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Dėl šio projekto buvo gautos Teisės departamento pastabos, komitetas jas apsvarstė ir visoms pritarė.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, yra Kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymų dėl 1 straipsnio. Komitetas pritarė bendru sutarimu. Kokių būtų kitų nuomonių? Mes galime pritarti bendru sutarimu pasiūlymui, taip? Pritarta bendru sutarimu.
Dėl 2 straipsnio. Taip pat Seimo kanceliarijos Teisės departamentas balandžio 24 d. išreiškė savo nuomonę. Komitetas pritarė tai nuomonei. Mes galime irgi pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Daugiau pasiūlymų bus dar, ar ne? 
Gerbiamieji kolegos, priėmimas pastraipsniui. Kaip minėjau, jeigu dėl 1 straipsnio nėra pastabų, galime bendru sutarimu, nes Teisės departamento pritarta. 
Dėl 2 straipsnio. Taip pat bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta bendru sutarimu.
Dėl 3 straipsnio. Nėra pasiūlymų ir pastabų, galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Dėl 4 straipsnio. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. 
II skyrius „Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos valdymas.“ Dėl 5 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Dėl 6 straipsnio. Pastabų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Dėl 7 straipsnio. Pasiūlymų ir pastabų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Dėl 8 straipsnio. Kokių būtų pasiūlymų ir pastabų? Nėra. Pritarta bendru sutarimu.
Dėl 9 straipsnio. Pasiūlymų ir pastabų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Dėl 10 straipsnio. Kokių būtų pastabų ir pasiūlymų? Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Trečiasis skirsnis „Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos teikimo sąlygos“. Dėl 11 straipsnio kokių pastabų yra? Nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. 
Dėl 12 straipsnio. Kokių būtų pastabų ir pasiūlymų? Pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu. 
Dėl 13 straipsnio. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Dėl 14 straipsnio. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Ketvirtas skirsnis „Pirminės teisinės pagalbos teikimas“. 15 straipsnis. Kokių būtų pastabų ir pasiūlymų? Nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Tiesa, dėl 15 straipsnio atsiprašau truputėlį. Yra pasiūlymų Seimo kanceliarijos Teisės departamento, bet komitetas pritarė bendru sutarimu, tai aš manau, kad ir mes galime pritarti tam straipsniui su pasiūlymais. Pritarsime bendru sutarimu, taip? Pritarta bendru sutarimu. 
Dėl 16 straipsnio pastabų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. 
Penktasis skirsnis „Antrinės teisinės pagalbos teikimas“. 17 straipsnis. Yra pasiūlymų. Seimo kanceliarijos Teisės departamentas siūlo, o komitetas bendru sutarimu pritarė. Mes taip pat galime pritarti bendru sutarimu 17 straipsniui. Taip? 17 straipsnis bendru sutarimu priimtas. 
18 straipsnis. Jokių pastabų, pasiūlymų… Yra pasiūlymų. Taip pat Seimo kanceliarijos Teisės departamentas. Komitetas pritarė bendru sutarimu šiems Teisės departamento pasiūlymams dėl 18 straipsnio. Aš manau, kad ir mes galime pritarti bendru sutarimu. Taip? Nėra kitų pastabų? Pritarta 18 straipsniui.
19 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta bendru sutarimu. 
Dėl 20 straipsnio taip pat Seimo kanceliarijos Teisės departamentas siūlo tam tikras pataisas, pastabas ir komitetas pritarė bendru sutarimu. Pritarta bendru sutarimu dėl 20 straipsnio. Pritarta.
Dėl 21 straipsnio. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? 21 straipsnis yra priimtas.
Dėl 22 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Dėl 23 straipsnio kokių būtų pasiūlymų, pastabų? Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
Dėl 24 straipsnio. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Tiesa, dėl 24 straipsnio dar yra pasiūlymai, bet čia irgi yra pritarta Teisės departamento. Aš manau, kad ir mes galime pritarti. 
VI skyrius. 25 straipsnis. Pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. 
Dėl 26 straipsnio. Pasiūlymų, pastabų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. 
Dėl 27 straipsnio. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. 
Septintasis skirsnis. 28 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Pritariame bendru sutarimu.
Dėl 29 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Pritariame bendru sutarimu. 
Dėl 30 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Pritariame bendru sutarimu.
Dėl 31 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Pritariame bendru sutarimu.
Dėl 32 straipsnio yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas. Komitetas pritarė bendru sutarimu. Manau, kad ir mes galime pritarti bendru sutarimu. Pritarta bendru sutarimu. 
Dėl 33 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Pritariame bendru sutarimu? Pritarta.
Dėl 34 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Dėl 35 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. 
Aštuntasis skirsnis. 36 straipsnis. Pasiūlymų, pastabų jokių nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
37 straipsnis. Pasiūlymų, pastabų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. 
Čia dabar yra įgyvendinamieji Europos Sąjungos teisės aktai. Dėl 2 straipsnio. Yra pasiūlymas ir pastabos, tačiau komitetas bendru sutarimu pritarė, tai mes, manau, galime 2 straipsniui taip pat pritarti. 
Dėl 3 straipsnio taip pat yra Teisės departamento pastabos. Joms komitetas pritarė. Aš manau, kad ir mes galime pritarti bendru sutarimu. 
Taigi pastraipsniui įstatymo projekto priėmimas baigtas.
Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra. 
Taigi visus kviečiu balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4364, balsuojame. 

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 84, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Taigi įstatymo projektas Nr. XIP-4364 yra priimtas. (Gongas)
Kitas įstatymo projektas Nr. XIP-43… Prašau, gerbiamasis kolega.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, kadangi esu šito įstatymo pirminis autorius, noriu tikrai pasakyti, kad praėjusių metų rudenį įvyko stebuklas – įstatymas, kuris pusantrų metų buvo labai blogas, staiga pasidarė toks geras, kad nė vieno balso prieš. Tai tikrai mus visus sveikinu ir džiaugiuosi, kad įstatymas pagaliau priimtas. Ačiū. (Balsai salėje) 
PIRMININKAS. Vadinasi, po truputėlį daromės gudresni. 

10.24 val.
Gyventojų turto deklaravimo įstatymo 1, 2, 3, 7 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4365(2) (priėmimas)

Gerbiamieji kolegos, kitas darbotvarkės 1-3b projektas – Gyventojų turto deklaravimo įstatymo 1, 2, 3, 7 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4365. Priėmimas. Pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio kokių būtų pastabų? Nėra. Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 2 straipsnio pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 3 straipsnio pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 4 straipsnio pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. 
Dėl 5 straipsnio pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. 
Dėl 6 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas.
Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra. 
Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4365, balsuojame.

Šio įstatymo priėmimas

Dėkoju. Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 76, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Taigi įstatymo projektas Nr. XIP-4365 yra priimtas. 

10.26 val.
Advokatūros įstatymo 50 ir 60 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4366(2) (priėmimas)

Kitas darbotvarkės 1-3c klausimas – Advokatūros įstatymo 50 ir 60 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4366. Priėmimas pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. 1 straipsnis priimtas.
Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. 2 straipsnis priimtas.
Dėl 3 straipsnio yra pasiūlymų. Seimo narys J. Sabatauskas. Jo nėra. Taigi pateikti nėra kam, tačiau pritarta. Balsavimo rezultatai – bendru sutarimu komitetas pritarė. Jeigu nėra kitų nuomonių, galime pritarti ir 3 straipsniui bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas. 
Kalbėti dėl viso įstatymo projekto už, prieš nėra.
Taigi kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume įstatymo projektui Nr. XIP-4366, balsuojame. Su gerbiamojo J. Sabatausko pataisom. 

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 75, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Taigi įstatymo projektas Nr. XIP-4366 yra priimtas. (Gongas)

10.28 val.
Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 27 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4367(2) (priėmimas)

Kitas darbotvarkės 1-3 d klausimas – Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 27 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4367. Priėmimas pastraipsniui. Du straipsniai.
Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. 
Dėl 2 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas.
Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra. 
Taigi balsuojame. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4367, balsuojame. 

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 80, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Taigi įstatymo projektas Nr. XIP-4367 yra priimtas. (Gongas)

10.29 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 2013 straipsniu ir 224, 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4368(2) (priėmimas)

Kitas darbotvarkės 1-3e klausimas – Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 2013 straipsniu ir 224, 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4368. Pranešėjas – tikriausiai S. Šedbaras. Priėmimas. Tada gal, pirmininke, to formalumo neatliksime. Pataisų, pasiūlymų nėra. Komiteto nuomonė seniai pasakyta, kitų papildymų nėra. Taigi priėmimas pastraipsniui. 
Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra? Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra? Pritarta. Pritarta bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 4 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra? Nėra. Priimta bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas. 
Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra. Jeigu nėra, balsuojame. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4368(2)? Balsuojame.

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 79, prieš ir susilaikiusių nėra. Įstatymo projektas, kurio Nr. XIP-4368(2), priimtas. (Gongas) 

10.31 val.
Baudžiamojo proceso kodekso 50, 51, 106 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4369(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-3f klausimas – Baudžiamojo proceso kodekso 50, 51, 106 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4369. Pranešėjas – S. Šedbaras. Kadangi nėra pastabų ir pasiūlymų, komiteto nuomonės pristatyti nereikia. Pradedame priėmimą pastraipsniui. 
Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Dėl 4 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Dėl 5 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Priimta bendru sutarimu. Įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui baigtas. 
Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra. Balsuojame. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4369(2)? Balsuojame. 

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 71, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Įstatymo projektas Nr. XIP-4369(2) yra priimtas. (Gongas) 

10.33 val.
Civilinio proceso kodekso 99, 466, 467, 469, 472, 506, 507 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4370(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-3g klausimas – Civilinio proceso kodekso 99, 466, 467, 469, 472, 506, 507 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4370(2). Pastabų... Yra pastabų. Gal aš pats pabandysiu, nes čia viskas yra labai aišku, kokių nors ypatingų komentarų nereikia. Priėmimas pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas. Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas. Dėl 3 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas. Dėl 4 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas. Dėl 5 straipsnio yra Teisės departamento pastabų, tačiau komitetas pritarė bendru sutarimu, manau, ir mes galime pritarti bendru sutarimu. Kadangi nematau prieštaraujančių, pritarta bendru sutarimu. Dėl 6 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Dėl 7 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Dėl 8 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui baigtas. 
Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4370(2)? Balsuojame.

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 74, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Įstatymo projektas Nr. XIP-4370(2) yra priimtas. (Gongas) 

10.35 val.
Administracinių bylų teisenos įstatymo papildymo 451 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-4371(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-3h klausimas – Administracinių bylų teisenos įstatymo papildymo 451 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-4371(2). Taip pat labai viskas aišku. Pastabų, pasiūlymų nėra. Yra du straipsniai. Dėl 1 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. 
Norinčių kalbėti už, prieš nėra. Visus kviečiu balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4371(2)? Kviečiu visus balsuoti. 

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 73, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Įstatymo projektas, kurio Nr. XIP-4371(2), yra priimtas. (Gongas) 

10.36 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 412 ir 415 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4794(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-4 klausimas – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 412 ir 415 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4794(2). Taip pat jokių pastabų, pasiūlymų nėra. Priėmimas pastraipsniui. 
Dėl 1 straipsnio galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas. 
Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume įstatymo projektui Nr. XIP-4794(2)? Balsuojame.

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 63, prieš nėra, susilaikė 14. Įstatymo projektas, kurio Nr. XIP-4794(2), yra priimtas. (Gongas) 

10.38 val.
Kredito unijų įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-315(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-5 klausimas – Kredito unijų įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-315(2). Čia yra pasiūlymų. Yra du straipsniai. Dėl 1 straipsnio yra Seimo narių E. Šablinsko, B. Paužos pasiūlymas. Reikia 29 Seimo narių palaikymo, kad svarstytume posėdžių salėje. Ar yra 29 žmonių palaikymas? (Balsai salėje) Gal pradžioje taip padarykime: tegu pristato šitą projektą, atsiprašau, pasiūlymą, ne projektą, ir po to galime apsispręsti, ar palaikome, ar ne. Šablinskai, pristatykite savo pasiūlymą. Iš vietos galite pristatyti, iš vietos! Gerbiamasis kolega, iš vietos turite galimybę.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Čia dėl jau ne kartą girdėtų kredito unijų, fizinių asmenų... individualios įmonės, asmenys, įregistravę individualią veiklą, ir taip toliau. Šiuo atveju Biudžeto ir finansų komitete buvo gautas ir pačių unijų teisininkų išaiškinimas dėl sąvokų neatitikimo, todėl daugiau nesinori ir kalbėti. Paprasčiausiai palieku Seimui apsispręsti. Jeigu palaikys, tai palaikys, jeigu ne, tai mano darbas smulkiesiems bus atliktas iki galo. 
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Gal A. Palionis galėtų pristatyti komiteto nuomonę? Ką jūs manote dėl šito pasiūlymo?
A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Komitetas svarstė šią pataisą ir konstatavo, kad fiziniai asmenys ir dabar gali dalyvauti kredito unijose, o šita pataisa netgi galėtų sukelti tam tikrų neaiškumų ir sumaišties tarp fizinio asmens, kaip kredito unijos nario, ir fizinio asmens, kaip asocijuoto nario, statuso. Komiteto nuomonė buvo nepritarti. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, išgirdote Seimo nario pristatymą, išgirdote komiteto nuomonę. Ar yra 29, kurie palaikytų? Nekyla rankos. Nepalaiko, nepritaria šitam pasiūlymui, tiesiog nesvarstome jo ir pritariame komiteto nuomonei. 
Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio. Pasiūlymui nepritarta. Už visą straipsnį, kitų pasiūlymų nėra?.. Pritariame bendru sutarimu. Straipsnis priimtas. 
Dėl 2 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. 2 straipsnis priimtas. Priėmimas pastraipsniui baigtas. 
Dabar dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Yra – už. R. Žemaitaičio nematau. Gerbiamasis Remigijau, jūs tikriausiai nenorite kalbėti, jūs apsirikote. Ar norite kalbėti? 
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Kaip aš matau, kadangi prieš nėra, ko gero, kolegos supranta, kaip yra svarbus ir reikšmingas smulkiam verslui šitas įstatymo pakeitimas. Tikrai kviečiu visus pritarti ir bent jau iš dalies prisidėti prie jų finansinių galimybių gerinimo. 
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-315, balsuojame. 

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 77, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymo projektas Nr. XIIP-252 yra… Atsiprašau, Nr. XIIP-315 yra priimtas. (Gongas) 

10.42 val.
Valstybės tarnybos įstatymo 14, 20, 22, 42 43, 44 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 182 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-252(4) (priėmimas)

Kitas 1-6 darbotvarkės klausimas – Valstybės tarnybos įstatymo 14, 20, 22, 42 43, 44 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 182 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-252. Priėmimas. Pranešėjas – P. Urbšys. Bet čia nėra pataisų ir pasiūlymų, tik Seimo kanceliarijos Teisės departamentas siūlo redakcinę pastabėlę. Komitetas pritarė, tai yra išbrauktini, perbraukti žodeliai „ir“. Vienintelis toks korektūros pasiūlymas, aš manau, reikia pritarti bendru sutarimu. Taip. Aš dabar perskaičiau. Tai pataisėlei mes pritariame. Seimas irgi pritaria. 
Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 4 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 5 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 6 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 7 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 8 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas. 
Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti yra? A. Sysas. Bet čia manau, kad visi už, tai taupykime laiką. Gerai? Ačiū, kolega. 
Balsuojame. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-252, balsuojame. 

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 71, prieš nėra, susilaikė 8. Taigi įstatymo projektas Nr. XIIP-252 yra priimtas. (Gongas) 

10.44 val.
Valstybės tarnybos įstatymo 3 priedo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-263(2) (priėmimas)

Kitas darbotvarkės 1-7 klausimas – Valstybės tarnybos įstatymo 3 priedo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-263. Pranešėjas – gerbiamasis P. Urbšys, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Čia, matau, pastabų taip pat nėra. Tai galbūt pranešėjo ir nereikia kviesti į tribūną, tiesiog priėmimą pastraipsniui pradėsime, kadangi jokių pasiūlymų ir pastabų nėra. 
Dėl 1 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Galima priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Galima priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 3 straipsnio pasiūlymų… 3 straipsnio nėra. Du straipsniai. Pastraipsniui įstatymo projekto priėmimas baigtas. Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume įstatymo projektui Nr. XIIP-263, balsuojame. 

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 75, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Taigi įstatymo projektas Nr. XIIP-263 yra priimtas. (Gongas) 

10.46 val.
Valstybės kontrolės įstatymo 28, 34, 35 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-199(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-8 klausimas – Valstybės kontrolės įstatymo 28, 34, 35 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-199. Pagrindinis komitetas… Gerbiamąją Z. Žvikienę kviečiu į tribūną. Gerbiamoji Z. Žvikienė pristatys Audito komiteto nuomonę. Priėmimas pastraipsniui.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, Audito komitetas… 
PIRMININKAS. Atsiprašau, Zita, truputį, priimsime pastraipsniui, kai prieisime iki to straipsnio, kuris… Pasilikite, aš labai greitai. 
Dėl 1 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu. 
Dabar yra mūsų 4 straipsnis. Gerbiamąjį Seimo narį A. Mazuronį prašau pristatyti savo pasiūlymą. O jūs, gerbiamoji Zita, išsakysite komiteto nuomonę. 
A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui, gerbiamasis Pirmininke. Iš tiesų pasiūlymo esmė labai paprasta. Aš norėjau, kad būtų įrašyta tokia formuluotė dėl pareigūnų rotacijos, kaip yra įrašyta ir įstatymuose dėl kitų pareigūnų, kurie reglamentuoja kitų pareigūnų rotaciją, prokurorų ir visų kitų, tai yra kad žmonėms, išdirbusiems jau 10 metų ir daugiau iki įstatymo įsigaliojimo dienos, būtų užskaitoma kaip dvi pilnos kadencijos ir suteikiamas dvejų metų terminas tam, kad galėtų sėkmingai pabaigti savo pareigas ir kad įvyktų rotacija, apie kurią kalbama. Deja, komitetas kažkodėl nepritaria, tai jeigu galima, aš vis dėlto prašyčiau balsuoti, nes pakartosiu – analogiškos formuluotės yra įstatymuose dėl visų pareigūnų, pradedant prokuroru, baigiant visų kitų rotacija. 
Teisės departamento išvada dėl teisėtų lūkesčių šiek tiek keista, turint omeny, kad to nebuvo įrašyta kituose įstatymuose. 
PIRMININKAS. Prašom, kolege, pakomentuokite. 
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Audito komitetas gerbiamojo kolegos Seimo nario A. Mazuronio pateiktam pasiūlymui nepritarė, liko prie tos nuomonės, kaip buvo siūlęs Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, kad tik nuo įsigaliojimo įstatymo būtų pradėta skaičiuoti rotacija ir kadencijos. 
PIRMININKAS. Vienbalsiai komitetas nepritarė tam pasiūlymui, aš kiek suprantu? 
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Nepritarė. 
PIRMININKAS. Vienbalsiai? 
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Taip. 
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, vis tiek mes turime sužinoti, gal yra palaikančių? Pakelkite rankas, kas A. Mazuronio pasiūlymą palaikote? 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7… Nėra 29 palaikymo. Prašom? (Balsai salėje) Galite balsuoti. Kas už, paspausite klavišą, vadinasi, palaikote, o kas nepalaikote, iš viso nebalsuojate, ir viskas. Kas už, spaudžiame klavišą „už“. 
Čia už pasiūlymą, svarstome ar ne, ar balsuosime už pasiūlymą, ar ne. Dabar mes apsispręsime, reikia 29 balsų. 
Gerbiamieji kolegos, yra palaikymas šio pasiūlymo. Tiesiog reikia dabar apsispręsti balsavimu, ar mes pritariame šitai pataisai, ar ne. Kviečiu visus balsuoti. Pasiūlymas yra. Pristatyta pataisa yra. Komiteto nuomonė buvo išklausyta, kviečiu visus balsuoti. Tiesa, yra norinčių kalbėti. Už yra norinčių kalbėti, prieš nėra. Už – L. Graužinienė.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Tikrai kviečiu palaikyti A. Mazuronio pasiūlymą. Jis gimė iš patirties Andriui dirbant Audito komitete, glaudžiai dirbant su Valstybės kontrole ir atsižvelgiant į dėl kitų pareigūnų priimtus įstatymus. Manau, kad tas siūlymas yra logiškas ir teisingas, todėl kviečiu jį palaikyti.
PIRMININKAS. Dėkoju Loretai. Kitos nuomonės nėra. Kviečiu balsuoti. Kas palaiko A. Mazuronio nuomonę, balsuoja už, kas kitaip galvoja, balsuoja kitaip. 
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 49, prieš – 6, susilaikė 17. Taigi A. Mazuronio pataisai pritarta. Dėl 4 straipsnio daugiau jokių pastabų nėra. Su A. Mazuronio pasiūlyta pataisa galime pritarti bendru sutarimu šitam straipsniui? Bendru sutarimu. Nereikia balsuoti. Pritarta bendru sutarimu su A. Mazuronio pasiūlymu. Reikia? Gerai. Yra pageidavimas už šitą straipsnį balsuoti. Tai visi ir balsuojame. Kas už tai, kad pritartume 4 straipsniui su A. Mazuronio pasiūlymu, balsuojame.
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 59, prieš – 1, susilaikė 15. Taigi 4 straipsnis daugumos Seimo narių nuomone yra priimtas. 
Priėmimas pastraipsniui baigtas, bet yra dar gerbiamosios Seimo narės Z. Žvikienės pasiūlymas, jam komitetas nepritarė. Mes nesvarstome to pasiūlymo, nes jis tiesiog neįeina į šio įstatymo kompetencijos ribas. Jį bus galima realizuoti kituose įstatymuose. (Balsas salėje) Prašau? Nieko nereikia. Tiesiog negalime svarstyti, neturime tokios galimybės. Pastraipsniui baigtas visas įstatymo projekto priėmimas. Balsuojame dėl viso įstatymo. Kas už tai, kad priimtume visą įstatymo projektą? Yra norinčių kalbėti dėl motyvų. Labai atsiprašau, kolegos, sustabdau balsavimą. Nuomonė prieš. Gerbiamieji kolegos, žodis suteikiamas R. J. Dagiui, kuris išsakys nuomonę prieš.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mes tikrai neatidžiai stebime posėdžius salėje ir lengvai balsuojame už pataisas, kurios iš esmės vėl padaro tą pačią ydingą praktiką, dar griežčiau įteisina vadinamąją panacėjinę rotaciją, kuri dabar neturi nieko bendra su normalia valstybės valdymo logika. Būtinai mes turime tuos žmones mesti iš laivo, ir tai vadiname rotacijos pagrindu. Rotacija yra, kai sukeičiama vietomis, o ne išmetama per bortą. Aš manau, kad mes tikrai persistengėme, sugadinome pusėtiną redakciją, kuri buvo parengta komiteto. Dabar aš siūlau už tokią redakciją jau tikrai nebalsuoti. 
PIRMININKAS. Taigi nuomonė už – E. Šablinskas. Z. Žvikienė, nuomonė už. Prašom.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, aš iš tikrųjų kviečiu pritarti šioms įstatymo pataisoms, nes kituose įstatymuose kitiems pareigūnams, analogiškiems pareigūnams, mes nustatėme rotacijas. Aš nelabai suprantu, kur yra problema. Šitose pataisose išspręsti visi klausimai, kad tų pareigūnų teisėti lūkesčiai nebūtų pažeisti ir, sulaukus 65 metų, jeigu jų kadencija nebus pasibaigusi, jie galės baigti savo antrąją kadenciją. Aš manau, kad dabar viskas yra suvienodinta ir yra sutvarkyti teisėtų lūkesčių nepažeidimo principai. Ačiū. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Buvo išsakytos nuomonės už, nuomonės prieš. Taigi kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-199, balsuojame. 

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 62, prieš – 1, susilaikė 16. Taigi įstatymas (projekto Nr. XIIP-199) yra priimtas. (Gongas) 

10.56 val.
Investicijų įstatymo 2 ir 13 straipsnių papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-32(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-9 klausimas – Investicijų įstatymo 2 ir 13 straipsnių papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-32(2). Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas. Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-32, balsuojame. 

Šio įstatymo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 71, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Taigi įstatymas (projekto Nr. XIIP-32) yra priimtas. (Gongas) 

10.57 val.
Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymo 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16, 18, 181, 183, 19, 20, 21, 24 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 241 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-118(2) (priėmimas)

Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymo 5, 6, 8, 9, 11, 15, 16, 18, 181, 183, 19, 20, 21, 24 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 241 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-118(2). Kviečiu į tribūną R. Popovienę, Socialinių reikalų ir darbo komiteto narę. Dabar dėl 1 straipsnio. Gerbiamoji kolege, dabar priimame pastraipsniui, o paskui, kai prieisime prie to straipsnio, dėl kurio yra pasiūlymai, jūs pakomentuosite, teikėjas taip pat galės. 
Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. 
Dėl 3 straipsnio – Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastaba. 
R. POPOVIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Šiai pastabai komitetas pritarė bendru sutarimu. 
PIRMININKAS. Labai ačiū. Taigi mes irgi galime pritarti bendru sutarimu šiam straipsniui. Pritarta bendru sutarimu. Dėl 4 straipsnio yra Seimo kanceliarijos Teisės departamentas išvada. 
R. POPOVIENĖ (LSDPF). Taip pat pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū. Taigi, gerbiamieji kolegos, dėl 4 straipsnio, kadangi komitetas pritarė bendru sutarimu, mes irgi galime pritarti bendru sutarimu. Pritarta 4 straipsniui bendru sutarimu. Dėl 5 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 6 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 7 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 8 straipsnio yra Teisės departamento pastabos. Kokia komiteto nuomonė?
R. POPOVIENĖ (LSDPF). Komitetas pritarė šiai pastabai bendru sutarimu. 
PIRMININKAS. Labai ačiū. Seimo nariai taip pat pritaria bendru sutarimu. Taigi 8 straipsnis yra priimtas. Dėl 9 straipsnio taip pat yra Teisės departamento pastaba. Kokia komiteto nuomonė? 
R. POPOVIENĖ (LSDPF). Taip pat pritarta. 
PIRMININKAS. Labai ačiū. 9 straipsnis priimtas bendru sutarimu. Dėl 10 straipsnio kokių yra pastabų, pasiūlymų? Taip pat siūlo Teisės departamentas. Ką komitetas mano?
R. POPOVIENĖ (LSDPF). Taip pat pritarė.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Pritarta 10 straipsniui bendru sutarimu. Dėl 11 straipsnio yra Teisės departamento pastabų. 
R. POPOVIENĖ (LSDPF). Taip pat komitetas pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Taigi 11 straipsnis yra priimtas bendru sutarimu. Dėl 12 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Pritarta bendru sutarimu. Dėl 13 straipsnio taip pat yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas.
R. POPOVIENĖ (LSDPF). Komitetas šiai pastabai pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū. 13 straipsnis priimtas bendru sutarimu. Viskas gerai. Dėl 14 straipsnio. Labai ačiū, kolege, už išsakytą komiteto nuomonę. Dėl 14 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 15 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 16 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. 17 straipsnis taip pat priimtas bendru sutarimu. Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Kviečiu balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-118, balsuojame. Skelbiu balsavimo rezultatus.

Šio įstatymo priėmimas

Už – 77, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Įstatymas, projekto Nr. XIIP-118, priimtas. (Gongas)

11.01 val.
Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 68 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-119(2) (priėmimas)

Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 68 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-119. Vienas straipsnis. Pasiūlymų ir pastabų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu. Pastraipsniui priėmimas baigtas. Balsuojame. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-119, kviečiu balsuoti.
Dabar galime apsvarstyti vieną iš klausimų, kurį mes perkėlėme į rytinį posėdį. 2-7a ir 2-7b klausimai. Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“. Ruošiasi V. Uspaskichas. Po to pristatysime, kadangi patvirtinsime, nes nebuvo įtrauktas į programą, reikia iš pradžių patvirtinti. 

Šio įstatymo priėmimas

Už – 76, prieš ir susilaikiusių nėra. Įstatymas, projekto Nr. XIIP-119, priimtas. (Gongas)

11.02 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas Nr. XIIP-544 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Taigi mūsų klausimas, kurį mes perkėlėme į rytinį posėdį, buvo nutarta plenarinio posėdžio metu. Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“. Pateikimas, svarstymas ir priėmimas. Pranešėjas – V. Uspaskichas. Mes turime pereiti procedūrą. Iš pradžių turime įtraukti pagal Statutą į mūsų programą, o tik po to galima pristatyti klausimą. 
V. USPASKICH (DPF). Ačiū, Seimo Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų prašyčiau jūsų balsuoti už šio klausimo įtraukimą į pavasario sesiją, nes mes turime stabdyti šitą procesą, kad užtikrintume konkurencingą energetiką. Šiandien mes kaip tik kalbėjome su Prezidentės pateiktu kandidatu į Kainų reguliavimo komisiją, kuri rūpinasi šiuo klausimu, ir pritarė iniciatyvai, šiam projektui. Todėl prašyčiau palaikyti. O pateikimo metu apie šį projektą paaiškinsiu plačiau.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Norinčių paklausti jūsų nėra. Ar galime po pateikimo pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. (Balsai salėje) Po svarstymo? Kitų nuomonių taip pat nėra. 
Priėmimas. Kas už tai, kad įrašytume į darbotvarkę Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektą, kviečiu visus balsuoti. Prašysiu I. Degutienę ruoštis, nes po to, kai bus pateiktas šis klausimas, prašysiu jūsų toliau tęsti pirmininkavimą. Gerbiamieji kolegos, yra pritarta.

Šio nutarimo priėmimas

Už – 70, prieš nėra, susilaikė 9. Taigi nutarimas priimtas. (Gongas)

11.05 val.
Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo 20 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-483 (pateikimas)

Taigi darbotvarkės 2-7b klausimas – Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo 20 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-483. Pranešėjas – gerbiamasis V. Uspaskichas. Pateikimas. Prašom, kolega.
V. USPASKICH (DPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų agituočiau jus palaikyti šį projektą, net ir atkreipiame dėmesį pono L. Balsio. Iš tikrųjų mes turime atkreipti dėmesį į vieną labai svarbų dalyką. Lietuvai, esu įsitikinęs, toks žaisliukas kol kas per brangus. Šiandien mes perkame energiją už 15–16–17 ct, o norime kompensuoti 1,5 Lt tarifu, tai yra dešimt kartų brangiau. Šiandien tai tikrai nepadidins mūsų konkurencingumo. Tai vienas dalykas. 
Kitas dalykas. Nepaėmiau su savimi popierių, bet šiek tiek atsimenu. Bendra situacija buvo, kad suteiktume leidimus tik 10 megavatų, o leidimų išduota jau 46 megavatams. 1 megavatas yra 1,5 mln. Lt tarifas, kuris eis iš visų Lietuvos žmonių kišenės. 
Kitas dalykas, kuris man labai kelia nerimą, yra išduoti leidimai paties įstatymo priėmimo išvakarėse. Iš mano pusės, iš kairės pusės sėdi dešinieji, kurie tikrai turi galimybę ištaisyti savo klaidą, kai pritarė tokiam įstatymui. Gerbiamieji, manau, kad buvo padaryta klaida, nes visi tikėjosi kokių nors dalykų. Buvo išdalyti leidimai iki įstatymo priėmimo ir iškreiptas pats tarifo apmokėjimas visiems investuotojams. Tie, kurie šiandien investuoja, gaus tarifą apie 60 ct, tie, kuriems leidimas plėtrai buvo išduotas iki įstatymo priėmimo, gaus po 1,5 Lt. Aš manau, jog technologija ta pati, gamyba ta pati ir neturi būti diskriminacijos tarp išmokų. Todėl mano projekte siūloma sustabdyti tuos leidimus, kurie išduoti plėtrai, nepadarytas investicijas, iki įstatymo priėmimo. Galiu pasakyti dar daugiau. Neslėpsiu, koks bus mano tolesnis žingsnis, ko gero, reikės sukurti komisiją ir išnagrinėti, kaip buvo išduodami leidimai, nes tų leidimų išdavimas kvepia korupcija. 
PIRMININKAS. Dėkoju už įstatymo projekto pateikimą. Jūsų nori paklausti gana daug Seimo narių. Pirmasis klausia E. Jonyla. Ruošiasi K. Glaveckas. Toliau posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pavaduotoja I. Degutienė. 
E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, Seimo Pirmininke. Gerbiamasis kolega, tikrai negalime nepritarti jūsų iniciatyvai parengti šį įstatymo projektą. Jūsų nuomone, kodėl vis dėlto šito nepadarė Energetikos ministerija? Aš manau, tą reikėjo padaryti anksčiau.
V. USPASKICH (DPF). Deja, Energetikos ministerijai ne aš vadovavau, ne mes buvome koalicijoje, ne mes buvome valdžioje, todėl būtų buvę sunku ką nors padaryti. Mes per ilgai laukėme šios kadencijos pradžioje, nes galėjome tai padaryti anksčiau.
PIRMININKĖ (I. DEGUTIENĖ, TS-LKDF). Klausia K. Glaveckas. Ruošiasi M. Bastys.
K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamasis pranešėjau, iš tikro jūs esate teisus, kad valstybė mokesčių mokėtojų pinigais neturi remti privataus verslo. Šiuo atveju kalbama apie tai, kad nustatytas tarifas yra padengiamas kitų mokesčių mokėtojų sąskaita. Tačiau daugelis pasirašytų sutarčių iš esmės jau yra įgyvendinta ir pradėta elektros energijos gamyba. Kitaip tariant, investuotojai prieš keletą metų pradėjo žaisti pagal labai aiškias taisykles, kurios buvo įrašytos įstatyme. Pavyzdžiui, jeigu mes dabar priimtume jūsų pataisą, tai iš esmės, mano supratimu, reikštų, kad tas perėjimas prie dabartinio tarifo galiotų ir tiems, kurie yra investavę ir pradėjo gaminti. Tai reiškia, kad teisine prasme viskas atsidurs teismuose prieš valstybę, nes buvo įpareigota daryti tą ir tą ir mokėti tiek, o dabar to atsisakome. Kaip jūs galvojate išspręsti tą paradigmą? 
V. USPASKICH (DPF). Iš tikrųjų, kaip jūs atkreipėte dėmesį į paties projekto esmę, aš prašau stabdyti leidimus, išduotus dėl plėtros, ir kur nepadarytas investavimas. Tai Energetikos ministerijos po šio įstatymo įsigaliojimo pareiga inventorizuoti situaciją. Teismuose bus labai lengva apginti sustabdymą tų leidimų, pagal kuriuos verslas neinvestavo dar į šitą verslą. Tie, kurie neinvestavo… Šitas įstatymas sutvarkys išmokas, suvienodins visiems, kad nebūtų vieniems mokama brangiau, o kitiems mažiau.
Na, ir tie, kurie turėjo lūkesčių pagal Vyriausybės sprendimą, o ne pagal įstatymą, tai ką padarysi. Kartais ir Seimo nariai padaro klaidų, jie turi taisyti, vaikščioti, jeigu reikia, į teismą. Esu įsitikinęs, kad teisme valstybė vis tiek mažiau sumokės, negu reikės mokėti už tuos lūkesčius, kuriuos jie, galvoja, investuoja. Tai valstybei bet kokiu atveju bus naudingiau.
PIRMININKĖ. Klausia M. Bastys, ruošiasi E. Šablinskas.
M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, visų pirma noriu pasakyti, kad iš tiesų pritariu šiai iniciatyvai. Tačiau norėčiau išgirsti, jeigu, žinoma, esate darę skaičiavimus dėl teisėtų lūkesčių, kiek vienu atveju, jeigu mes nestabdome šios plėtros, mokesčių mokėtojams papildomai kainuos viena kilovatvalandė ir kiek kainuos, na, baudos, jeigu stabdome tų tarifų įsigaliojimą, kas tikrai per tarifą mokesčių mokėtojams šiandien nenaudinga? Dėkui už atsakymą.
V. USPASKICH (DPF). Pagal tokį preliminarų paskaičiavimą yra kol kas investuota apie 25 megavatų… pastatymą tokių stotelių. Jeigu mes sustabdysime, tai bus per metus maždaug sutaupyta apie 45 mln. Lt. 
PIRMININKĖ. Klausia E. Šablinskas. Ruošiasi A. Mazuronis.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pranešėjau, man kažkuo panaši situacija į Preilos botelių, kai klerkai pasirašo dokumentus, o po to kenčia ir privatus verslas, ir valstybiniai interesai. Ar nemanote, kad ministerijos atsakingi tarnautojai, net ministras, tai yra tie, kurie pasirašė leidimus, nesant įstatymo, tai akivaizdus lobizmas, jeigu ne korupcija, turi vis dėlto atsakyti, turi kentėti ne valstybės biudžetas, o konkretūs asmenys, padarę šią veiką?
V. USPASKICH (DPF). Aš jau iš pradžių kalbėjau, kad turėtų pasidomėti iš tikrųjų atitinkamos teisinės institucijos, kaip buvo išduodami. Matyt, to mes nepasieksime, savo iniciatyva niekas to nedarys. Kaip aš sakiau, būtų mano kitas žingsnis, jeigu palaikys Seimas, kurti komisiją, išnagrinėti ir paskui perduoti surinktą informaciją ten, kur reikia.
PIRMININKĖ. Klausia A. Mazuronis. Ruošiasi D. Jankauskas.
A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Gerbiamasis pranešėjau, iš principo panašų klausimą jau klausė, bet teisės srityje visada egzistuoja dvi sąvokos, tai yra viešasis interesas ir teisėti lūkesčiai. Ir šioje vietoje jūs labai teisingai bandote ginti viešąjį interesą, bet kai viešąjį interesą keli, teisėti lūkesčiai dažniausiai leidžiasi. Ir čia profesorius klausė. Ar jūs manote, kad tinkamai subalansuotos tos dvi sąvokos jūsų įstatymo projekte ir ar kitu galu ši lazda nesmogs? Ir dėl atsakingų asmenų patraukimo atsakomybėn aš labai norėjau irgi paklausti. To ką tik prieš tai klausė kolega. Iš tiesų tas įstatymas, kuris buvo priimtas, nenoriu skambių frazių, tikrai labai stipriai kvepėjo tam tikrais kriminaliniais elementais. Ar nemanote, kad reikėtų labai aiškų politinį signalą nusiųsti teisėtvarkos institucijoms, kad iš tiesų yra politinė valia tam, kad išsiaiškintų, kas už šito įstatymo priėmimą su tokia formuluote, kokia buvo, yra atsakingas, ir iš tiesų atsakytų?
V. USPASKICH (DPF). Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų šiandien vaikščioja tokie, pavadinsiu, gandai, todėl, kad niekas nepasirašys tos informacijos. Maždaug apie 10 megavatų vaikščioja ir pardavinėja tie, kurie lengva ranka iki įstatymo priėmimo gavo tuos leidimus, bet dabar juos pardavinėja su atitinkama marža. Tai yra vienas dalykas.
Kitas dalykas, jeigu pažiūrėtume pagal Vyriausybės nutarimus, kada buvo išduodami tie leidimai iki įstatymo priėmimo, kaip sakau, išvakarėse, na, prieš mėnesį, nes įstatymas rengiamas ne vieną dieną. Kol buvo įstatymas rengiamas 2011 m. sausio mėnesį, tada pajudėjo tie reikalai, rengiant įstatymą, buvo išduota maždaug dar 15 ar daugiau megavatų. Vadinasi, buvo gana informuoti tie žmonės, kurie gavo tuos leidimus. Matyti, kad buvo derinama su valdininkija, su žmonėmis, kurie buvo suinteresuoti. Aš nekalbu apie korupcinius dalykus, ar buvo suinteresuotas kas nors, ar ne, bet pagal išduotus leidimus, datas, matyti, kad išvakarėse tas reikalas labai smarkiai pajudėjo.
PIRMININKĖ. Klausia D. Jankauskas. Ar dar atsakinėjate?
V. USPASKICH (DPF). Noriu dar papildyti tai, ką gerbiamasis Andrius kalbėjo. Galiu pasakyti, kad viešasis interesas vienaip skamba, bet mes turime atsižvelgti į tai, kad tai mokės visi Lietuvos žmonės. Jeigu mokės visi Lietuvos žmonės, tai mūsų, išrinktųjų, interesas eiti į teismą ir apginti tuos žmones, kad ir kaip būtų skaudu. Mes nesakome, kad reikia štai kirviu nupjauti, atimti, ir viskas. Jeigu bus toks procesas, reikės eiti į teismą.
PIRMININKĖ. Klausia D. Jankauskas. Ruošiasi L. Balsys. 
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamasis pranešėjau, ką tik Seimas greitai ir lengvai papildė pavasario sesijos darbų programą, todėl jūs dabar turite galimybę pateikti savo projektą. Mano klausimas yra toks: ar kovo 10 d., kai prasidėjo sesija, jūs siūlėte įtraukti į darbų programą tokį projektą, ar tik dabar sugalvojote, kad toks įstatymo pakeitimas reikalingas?
V. USPASKICH (DPF). Na, tiesiog, žinote, aš turiu užsiėmimų be Seimo darbų. Kaip jūs žinote, Seimas palaimino, tai ne visur suspėju. Bet atsiprašau, tikrai nesugebėjome, neužteko laiko arba išminties įtraukti, arba inicijuoti, kad įtrauktų, į pavasario sesiją kovo 10 d.
PIRMININKĖ. Klausia L. Balsys. Ruošiasi A. Sysas.
L. BALSYS (MSNG). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamoji pirmininke, aš norėčiau oficialiai paprašyti, kad dėl šio projekto būtų pateiktos Vyriausybės ir Specialiųjų tyrimų tarnybos išvados. Norėčiau, kad tai būtų užprotokoluota posėdžio protokole. Aš reikalauju Vyriausybės ir Specialiųjų tyrimų tarnybos išvadų.
Gerbiamasis Viktorai, jeigu jums labai rūpėtų viešasis interesas ir žmonių pinigai, kuriuos mes visi mokame už viešuosius interesus atitinkančias paslaugas, o tų mokesčių 80 % nueina pirkti dujoms iš „Gazpromo“, tai yra remti Elektrėnų elektrinės kvotą, tai jūs turbūt geriau kovotumėte, kad būtų sumažinta Elektrėnų elektrinės kvota, tada pinigų užtektų visiems ir mes pirktume mažiau „Gazpromo“ dujų, bet jūs kažkodėl apie „Gazpromo“ dujas nekalbate. 
Aš norėjau paklausti. Kaip jūs, kaip žinomas ir patyręs verslininkas, jaustumėtės, jeigu staiga kas nors iš mūsų čia sugalvotų pakeisti įstatymą, kuris staiga paliestų jūsų įmonę, kuri buvo steigta prieš 10 ar 15 metų, motyvuodami, kad mums atrodo, kad tuo metu kažką jūs ten ne taip padarėte?
V. USPASKICH (DPF). Ačiū už klausimą. Jeigu jūs asmeniškai šitą klausimą nukreipėt į mano verslą ir verslininką, tai aš galiu pasakyti, „Vikonda“ svarstė galimybę instaliuoti tokią pat nedidelę elektrinę, bet aš pasakiau: jokiu būdu, ten, kur susiję su valstybe, su valstybės dotacijomis, nelįskite į tokį verslą. Mano verslo nė viena įmonė nesusijusi nei su valstybės užsakymu, nei su valstybės dotacijomis.
PIRMININKĖ. Ir paskutinis klausia A. Sysas, nes laikas jau pasibaigęs.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis kolega, kadangi čia visi kalba apie galimas ir būsimas baudas, jūs paminėjote, kad šiandien parduota, jau veikia 46…
V. USPASKICH (DPF). Ne veikia, o parduota.
A. SYSAS (LSDPF). Kiek aš žinau, dar 30 laukia šito paskelbimo, tai koks tas santykis, kuris galėtų būti, kurį sumokėtų per (…) visi Lietuvos gyventojai, kokia suma būtų? Kokias galimas baudas mes galime sumokėti verslininkams už tai, kad jie nevisiškai galbūt sąžiningai gavo tą verslą paskutinę dieną ir iki šiol nepadarė visų tų investicijų. Koks tai santykis galėtų būti? Labai ačiū. 
V. USPASKICH (DPF). Aš jau sakiau, buvo toks klausimas. Maždaug apie 25 megavatus nėra padaryta investicijų. Kaip aš esu informuotas, tai yra, sakiau, apie 45 mln. Lt, kuriuos galima sustabdyti ir nereikės vartotojams padengti šitų išlaidų, o jeigu imtume viską, kiek išduota, aš galiu pasakyti, išduota net apie 400 megavatų. Yra baisus dalykas. Galiu priminti jums dar vieną paprastą dalyką. Man teko dirbti ministru ir aš puikiai atsimenu visus tuos dalykus. Europos Sąjungos buvo reikalavimas mums ir prievolė instaliuoti maždaug apie 93 % atsinaujinančių šaltinių. Visi jūs atsimenate. Pas mus Lietuvoje poreikis visų pajėgumų instaliavimo yra maždaug apie 1750 megavatų, o išduota atsinaujinantiems šaltiniams leidimų šiandien yra virš 1000. Gerbiamieji, su tokiais leidimais, jeigu po truputėlį visi pradės investuoti ir instaliuoti, niekada mūsų energetika nebus konkurencinga. Reikia šitą procesą kuo greičiau stabdyti. Aš manau, investuoti apie 20 % – tai maždaug iki 300 megavatų atsinaujinančių šaltinių ir sustabdyti šitą procesą. Jau išduota 1000 megavatų. Tai bus žalinga ir jums, ir jūsų vaikams, ir visam bizniui, ir pačios valstybės konkurencingumui. Todėl aš jūsų prašyčiau labai rimtai atsižvelgti į šitą dalyką, nes mes niekada nesugebėsime patempti tokio tarifo. Niekada.
PIRMININKĖ. Ačiū, kolega. Laikas pasibaigė. Dėkui už pristatymą. 
V. USPASKICH (DPF). Gerbiamoji posėdžio pirmininke, kadangi buvo prabilta apie kreipimąsi į Vyriausybę, į STT, iš savo pusės noriu pasakyti, kad nebūtų per daug lobistinės įtakos šitam projektui, prašyčiau net pritarti skubos tvarka šitam projektui.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, po pateikimo vienas – už, vienas – prieš. P. Gražulis – už.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, matome, kaip brangiai kainuoja Seimo priimti nekokybiški, galbūt kieno nors paraginti įstatymai. Iš tikro jokios logikos nėra, kai už kilovatvalandę yra mokama 1 Lt 65 ct. Aš džiaugiuosi, kad kai buvo priimamas šitas įstatymas, aš už šitą įstatymą nebalsavau. Paprasčiausiai elementari logika diktuoja, kad tai yra koks nors korupcinis įstatymas, priimtas kažkokiai draugų grupei, kurie, pasirodo, jau leidimus išsiėmė dar nepriėmus įstatymo. Man atrodo, kad čia geriau gal Seimo nutarimu kreiptis į Generalinę prokuratūrą, kad pradėtų ikiteisminį tyrimą ir kad teismo būdu būtų panaikinti tie visi leidimai, kurie buvo išduoti nepriėmus įstatymo, nes iš tikro, ką kalbėjo ir A. Mazuronis, ir kiti Seimo nariai, jeigu jau priėmus įstatymą ir teisėtai gavo licenciją, ir buvo patvirtinti įkainiai, teismas, vadovaudamasis teisėtais lūkesčiais, be abejonės, pateisins, ko gero, verslininkų interesus. Mes neturėsime jokios naudos ir dar padengsime teismo išlaidas. Bet siūlyčiau, nepaisant viso to – šito teisinio kazuso, šitos problemos, kurią sukūrė Seimas, po pateikimo pritarti šitam įstatymui ir galbūt ieškoti dar kitokių mechanizmų, būdų, kaip vis dėlto sustabdyti šitą nežabotą saulės energetikos plėtrą, kuri daro didžiulę žalą visam Lietuvos ūkiui. Taigi siūlau Seimo nariams po pateikimo pritarti. 
PIRMININKĖ. K. Komskis – prieš.
K. KOMSKIS (TTF). Kolegos, ačiū už pasakytas nuomones, bet aš manyčiau, kad šį kartą yra priešingas variantas. Reikėtų vis dėlto nepritarti po pateikimo ir nustoti juokinti, kad priimame vieną įstatymą, po kiek laiko pradedame atšaukti.
Antras dalykas. Kaip mes atrodome prieš investuotojus? Priėmėme įstatymą, žmonės dirbo, ruošėsi, galų gale su bankais sutartis sudarinėjo ir mes vieną po kito atšaukiame projektus. Nežinau, kiek procentais saulės energija sudaro visos energijos procentų, bet tai yra tikrai labai maži procentai. Jeigu jau šitas projektas pereitų pateikimą, aš manyčiau, kad mes turėtume tada šnekėti ir apie kitą atsinaujinančią – stabdykime ir vėjo jėgaines, stabdykime ir hidroelektrines, ir viską. Tada viską stabdykime. Ką čia mes darome? Aš tikrai siūlau nepritarti.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kas po pateikimo pritariate projektui Nr. XIP-483, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Balsavo 89 Seimo nariai: už – 69, prieš – 4, susilaikė 16. Po pateikimo pritarta. 
Seimo Pirmininkas siūlo šį įstatymą priimti ypatingos skubos tvarka. (Balsai salėje)
Balsuojame, jeigu yra… Balsuojame. Kas už tai, kad būtų ypatinga skuba, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate… (Šurmulys salėje) Šiandien po trijų valandų. Tai yra šiandien po pietų. Dabar pirmiausia apsisprendžiame dėl ypatingos skubos. (Balsai salėje) Yra procedūrinis klausimas. Čia nekalbama dėl balsavimo motyvų. (Balsai salėje) 
Balsavo 87: už – 57, prieš – 15, susilaikė 15. Seimas nusprendė, kad ypatingai skubai pritaria. (Balsai salėje) 
Dabar dėl vedimo…
L. BALSYS (MSNG). Ačiū, gerbiamoji pirmininke, galų gale. Buvo pareikalauta Vyriausybės ir STT išvadų. Prašyčiau į tai atsižvelgti. 
PIRMININKĖ. J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Vyriausybės išvadą gauti gal bus sudėtinga, bet aš labai prašyčiau Seimo Pirmininko kreiptis ir bent energetikos ministro raštą būtų miela gauti, nes iš tikrųjų tokius klausimus taip greitai spręsti yra sudėtinga, nežinant atsakingų pareigūnų pozicijos ir argumentų. 
PIRMININKĖ. Gerbiamasis A. Skardžius.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Išties, kolegos, Vyriausybės išvados prašoma, kada pareikalauja iš biudžeto lėšų. Ši įstatymo pataisa sutaupo 30 mln. kas metai VIAP’o, elektros vartotojų lėšų. Man tik vienintelis klausimas šiandien neaiškus. Kai sausio mėnesį buvo priimamas tas pats įstatymas dėl mažiukų, kurie iki 30 kilovatų, „dramblių“ niekas nematė. Visi „drambliai“ pasiliko, kurie gavę virš 30 kilovatų iki 6 megavatų. 1 megavatas yra 1,5 mln. Lt, 6 megavatai – galite susiskaičiuoti. 
PIRMININKĖ. E. Gentvilas.
E. GENTVILAS (LSF). Kolegos, aš prašau iš abiejų pusių atsiimti kaltinimus STT, įtarimai korupcija, galbūt, galbūt, bet esmė yra kita. Aš labai prašau tų, kurie balsavo už ypatingą skubą, įvertinkite, kad tikrai gali būti finansinių pasekmių, teisinių pasekmių, valstybės prestižo ir požiūrio į verslo sąlygų kaitaliojimą pasekmių. Išanalizuokime. Gal ir aš pats balsuosiu už, šiandien balsavau prieš. Nesu užsiciklinęs, bet ir jūs neužsiciklinkite, kolegos. Atsisakykite tos ypatingos skubos tvarkos, paprašykime energetikos ministro išvadų ir pasižiūrime. 
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, aš puikiai suprantu, kad kiekvienas turime savo nuomonę, bet kolegialiai Seimas apsisprendžia balsų dauguma. Deja, Seimas apsisprendė taip, kaip apsisprendė, kad būtų ypatinga skuba, ir nieko daugiau pakeisti negalima. Svarstymas bei priėmimas pagal Statutą turi įvykti ne anksčiau kaip po 3 val., taigi, popietiniame posėdyje. Šį klausimą baigiam. 

11.30 val.
Medžioklės įstatymo 7, 8, 9, 11, 12, 13, 14, 18, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymas Nr. XP-3116GR (Respublikos Prezidento grąžintas Seimui pakartotinai svarstyti) (svarstymas ir priėmimas)

Medžioklės įstatymo 7, 8, 9, 11, 12, 13, 14, 18, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XP-3116, grąžintas Prezidentės. Svarstymas. Kviečiu į tribūną A. Salamakiną, Aplinkos apsaugos komiteto pirmininką. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Aplinkos apsaugos komitetas apsvarstė įstatymą, grąžintą pakartotiniai svarstyti, siūlo atsižvelgti į Teisės departamento siūlymą ir pritarti Prezidento dekretui. 
PIRMININKĖ. Dėkoju. Diskutuoti užsirašęs K. Masiulis. Kviečiu į tribūną. Kęstutis Masiulis – į tribūną! Atsisako. 
Gerbiamieji kolegos, kadangi pagal 166 straipsnį po svarstymo šiuo atveju balsuoti nereikia, iš karto – grąžinto įstatymo priėmimas. (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, dėmesio! Dėmesio! Kad nesusimaišytumėte nei balsuodami, nei kalbėdami, nes paprastai praktika rodo, kad šiuo atveju visada Seimo nariai susimaišo, todėl perskaitysiu straipsnį ir formuluotę: „Grąžinto įstatymo priėmimo metu pirmiausia balsuojama, ar priimti visą įstatymą be pakeitimų.“ Taigi tie, kas kalbės už, kalbės už tai, kad reikia priimti visą įstatymą be pakeitimų. Tie, kas kalbės prieš, kalbės, kad reikia pakeisti įstatymą. Pirmasis – M. Bastys.
M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Kolegos, šiam įstatymui ir Prezidento institucija, kitaip tariant, Prezidentė, iš esmės pritarė, nes buvo padarytos tam tikros procedūrinės klaidos ir kaip tik dėl to buvo grąžintas įstatymas. Visais kitais klausimais, visais kitais motyvais jau yra kalbėta priėmimo metu, anksčiau svarstant šį įstatymą. Manau, kad nėra reikalo kartotis, tiesiog visų prašau pritarti šiam įstatymo projektui. Dėkoju. 
PIRMININKĖ. Dėkui. K. Masiulis – nepritaria.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, iš tikrųjų šiam įstatymui reikia nepritarti. Jame taip ir neatsižvelgta į miškų savininkų lūkesčius. Miškų savininkai kaip buvo diskriminuojami, taip ir lieka diskriminuojami. Aš manau, kad nėra ištaisytas Konstitucinio Teismo sprendimas, kad ta diskriminacija būtų panaikinta. Ir vėl reikia miškų savininkams ieškoti kažkokių landų ar būdų, kad jie galėtų medžioti savo pačių miškuose. Tik patys stambiausi miškų savininkai tokią galimybę pagaliau gauna. Bent kiek mažesnius plotus turintieji ir toliau lieka diskriminuojami. Aš siūlau nepritarti šiam įstatymui, atmesti jį ir tuo baigti klausimą. Ir galvoti sukurti pagaliau tokį įstatymą, kuris atsižvelgtų į tai, kad Lietuvoje yra privati nuosavybė, ir gerbtų privačią nuosavybę, taip pat ir miškų. Ne kur nors kitur, o miškuose šitie žvėrys išauga. Kodėl tai yra suprantama Didžiojoje Britanijoje, bet nėra suprantama Lietuvoje?
PIRMININKĖ. V. Mazuronis – už.
V. MAZURONIS (TTF). Labai ačiū. Gerbiamieji kolegos, gerbiamasis Gentvilai, aš ir aną kartą balsuodamas buvau salėje, ir dabar esu salėje, ir aną kartą maniau, kad reikia pritarti šiam įstatymui kaip kompromisiniam variantui tarp savininkų ir medžiotojų, ir dabar manau, kad reikia pritarti. Kviečiu pritarti tam įstatymui visus kolegas, taip pat ir E. Gentvilą, kuris šiuo metu yra salėje.
PIRMININKĖ. Už – G. Mikolaitis.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Kadangi daug motyvų išsakyta ir prezidentūros atstovai jokių pastabų dėl įstatymo nerado, aš manau pagal kolegos pasakymą, kad visas Seimas šiandien vienbalsiai ar ne visai vienbalsiai pritars Medžioklės įstatymui, nes tikrai labai atsižvelgta į visų žemės savininkų norus. Ačiū. 
PIRMININKĖ. A. Skardžius – už. (Balsai salėje) 
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Alio! Ačiū, pirmininke. Vis dėlto nepriėmus šio įstatymo galiotų senasis įstatymas. Gyvenimas nuėjęs į priekį, todėl šis įstatymas, lai jis ir netobulas, bet yra jau daugmaž atsižvelgta ir į Konstitucinio Teismo pastabas, ir tiek į miškų savininkų, tiek medžiotojų šios dienos poreikius, todėl jisai yra, be abejo, tobulesnis. Todėl siūlau priimti šį įstatymą, o tobulinti galima iki begalybės, kaip kad elgiamasi su Lošimų įstatymu.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, balsuojame, ar priimti visą įstatymą be pakeitimų. Kas turite tokią nuomonę, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Medžioklė įstrigo! Gerbiamieji kolegos, yra siūlymas ištraukti korteles ir iš naujo jas įdėti. Jau iš naujo įdėjote korteles? (Balsai salėje) Tada balsuojame. Kas už tai, kad priimtume visą įstatymą be pakeitimų, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Gerbiamieji kolegos, kol informatikai ateis ir sutvarkys mūsų sistemą, aš paskelbsiu Balsų skaičiavimo komisiją ir balsuosite rankiniu būdu. A. Ažubalis, A. Dumbrava, V. Filipovičienė, A. Kašėta, O. Leiputė, M. Mackevičius ir J. Varkala. Balsuojame. Ateikite visi išvardintieji į priekį. 
Gerbiamieji kolegos, ateikite, grįžkime į senus laikus ir nieko čia tokio. Ar jau pasiruošusi Balsų skaičiavimo komisija? Prašom balsuoti. Kas už tai, kad priimtume visą įstatymą be pakeitimų, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Kiek? Už – 67. (Balsai salėje) Nepritarta. Toliau, kas prieš? Susikaupkite. Nėra prieš. Kas susilaikė? Nėra ir susilaikiusių. Įstatymas be pakeitimų nepriimtas. (Balsai salėje) Palaukite! Nepriimtas todėl, kad tam reikia 71 balso. (Balsai salėje) Kaip? Nedirba dar. Sako, jau dabar pataisė. Tada dar kartą balsuokite. (Triukšmas salėje) O kodėl jūs taip nervinatės, aš nelabai suprantu? Balsuojame. Kas už tai, kad priimtume visą įstatymą be pakeitimų, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Tas pats. Balsų skaičiavimo komisija buvo teisingai suskaičiavusi, 67 dalyvavo balsavime, reikia 71. 
Gerai, balsuosime kitaip. Jeigu įstatymas be pakeitimų nepriimtas, turime balsuoti, ar priimti įstatymą su visomis Respublikos Prezidento teikiamomis pataisomis ir papildymais. (Triukšmas salėje) Balsuojame iš naujo – ar priimam įstatymą su Prezidento teikiamomis pataisomis ir papildymais. Kas už tai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Deja, užsiregistravo 67 Seimo nariai. Balsavo 66 Seimo nariai. Taigi ir šis variantas nepriimtas. Abu laikyti nepriimtais. (Gongas) 
Replika po balsavimo – E. Gentvilas. 
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū, gerbiamoji ponia pirmininke. Pacituosiu vieną jūsų žodį, kurį jūs pasakėte prieš porą minučių – „susikaupkite“. Aš noriu palinkėti valdančiajai daugumai susikaupti. Aštuntas balsavimas už šitą įstatymą nepavyksta, nes jūsų žmonės nesilanko Seimo posėdžiuose, nedalyvauja balsavimuose, kompromituoja jus, kaip valdančiąją daugumą, ir kompromituoja visą Seimą. Aštuoni balsavimai ir nė karto nepavyko. O dar kitas variantas – vis dėlto gal sėskime ir pasikalbėkime, kodėl mes, dešinėje pusėje, nedalyvaujame balsavimuose? Gal rastume tą kompromisą, ar jūs norite dar 15 kartų balsuoti nesėkmingai? Sėkmės, jeigu taip norite. 
PIRMININKĖ. V. Mazuronis. 
V. MAZURONIS (TTF). Labai ačiū. Man tai tikrai labai keista, kada dešinė pusė – ir gerbiamasis K. Masiulis, ir gerbiamasis E. Gentvilas taip krūtinę plėšėsi dėl miškų savininkų interesų, o iš esmės mes paliekame seną įstatymą, kuris miškų savininkams yra daug daug blogesnis, negu būtume priėmę. Tai jūs patys pagalvokite, ką jūs ginate. Pažiūrėkite, miškų savininkai, kas jums palieka seną įstatymą: Eugenijus, Kęstutis ir visi kiti, ir įvertinkite juos. 
PIRMININKĖ. Aš manau, kad reikia skubiai tvarkyti įstatymą ir vėl teikti Seimui. Dar A. Salamakinas. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Tenka tik apgailestauti, ką sakė ir ministras. Jeigu nenorėjome, kad miškų savininkai turėtų tam tikrą teisę į medžioklę, tai nukirtome viską, palikome 8 metus… Pabrėžiu, 8 metus parlamentas diskutavo, kad būtų įgyvendintas Konstitucinio Teismo sprendimas. Norima absoliuto, kad jeigu turi hektarą žemės, tai koks žvėris įėjo į mano plotą, jis tapo nuosavybe. Aš kalbu tiems, kurie nesiregistravo dėl balsavimo. Negalima šito, Konstitucinis Teismas to nepasakė. O dabar liks senas įstatymas, kuris nesuteikia absoliučiai jokių teisių miškų savininkams ir žemės savininkams. Tai prisiimkite atsakomybę tie, kurie nesiregistravote. Asmeniškai aš tikrai nesiimsiu šioje kadencijoje iniciatyvos taisyti Medžioklės įstatymo. Pasirodo, tie, kurie iki manęs bandė, nudegė, aš irgi nudegiau. Tegu lieka taip, kaip yra. 
PIRMININKĖ. K. Masiulis. 
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kažkodėl atsiranda tokia logika, kuri yra labai kreiva šleiva, kad už kvailą, neparengtą siūlymą turi atsakyti tie, kurie prieš jį protestavo arba jam priešinosi. Reikia padaryti taip, kaip Konstitucinis Teismas reikalavo, kad žemių ir miškų savininkai savo žemėse turėtų galimybę elgtis kaip savininkai. O jūs stengiatės padaryti, kad kai kurie galėtų, kai kurie negalėtų. Arba dabar aiškinate ir dar bandote pamokyti kitus… Mielieji… Arba netgi štai A. Salamakinas sako – aš nerengsiu. Tai kaip kokia ponia išsiplėtė dabar – ir aš štai nerengsiu. Būkite malonūs, turite daugumą ir turite pareigą parengti tokį, kad būtų atrastas sutarimas, o ne vaizduoti čia kažkokių įsižeidusių, ambicingų panelių. Mielieji, privalote parengti tokį, kad mes patikėtume, kad tai yra normalus įstatymas. 
PIRMININKĖ. B. Bradauskas. 
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Noriu pasakyti, kad trečią ar ketvirtą kartą Konstitucinio Teismo patarimai nevykdomi dėl prezidentūros kaltės, nes yra visą laiką vetuojamas įstatymas. Ir šį kartą nesuprantama, kad buvo paminėta ir mano pavardė, nors aš registruotis turiu teisę, ir registravausi. Tik niekaip nebalsavau už įstatymą. Aš manyčiau, kad senasis įstatymas yra visai neblogas. Jis niekam netrukdo ir, manyčiau, reikia likti prie senojo įstatymo ir normaliai gyventi toliau. Nepavyksta per vieną instituciją sutvarkyti šitą reikalą, gyvenkime taip, kaip gyvenome. Senasis įstatymas tikrai niekam netrukdo ir tikrai jis gali būti. (Balsai salėje) Be teisių savininkams, be nieko. Kai K. Masiulis aiškina apie kažkokias savininkų teises, nėra objekto su savininku sudaryti sutarčių. Pagal įstatymą gyvūnija yra valstybės. Tai kokią sutartį tu gali sudaryti su savininku? Gyvūnijos naudojimo sutartys yra sudaromos su valstybe. Tai yra valstybės reikalas. O dabar gyvūnija – valstybės, o su savininku sudarys sutartį. Dar tokio precedento niekur nebuvo. Aš turiu savo namą, o jį išnuomoti sudarys sutartį su tamsta? Kur tai matyta?! Žodžiu, gyvenkime, kaip gyvenome, viskas normaliai.
PIRMININKĖ. P. Gražulis. 
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji buvusieji valdantieji, konservatoriai, socialdemokratai, jūs puikiai matote, kad esamas senas įstatymas yra blogesnis žemės, miškų savininkų atžvilgiu. Čia tikrai yra suteikiama daug daugiau teisių ir daug labiau atsižvelgiama į žemės savininkų, miškų savininkų teises. Bet jūs ketverius metus nieko nedarėte, tik dabar pradėjote mylėti žemės savininkus, miško savininkus, kai jau tapote opozicija. Ta meilė yra veidmaininga ir apgaulinga. Už palankesnį jiems įstatymą, kuriam, beje, priekaištų neturėjo ir Prezidentė, nepareiškė jokių pastabų, jūs nebalsavote. Tai kam jūs atstovaujate? Pasirodo, jūs atstovaujate medžiotojams, jų interesams. Tai prisipažinkite ir sakykite visai visuomenei. Jūs visada bandote veidmainiauti. Bet jūsų veidmainystę, aš manau, pastebi žmonės, kurie kažkiek mąsto. 
PIRMININKĖ. R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų sėdime prie tos pačios sudaužytos geldos ir savininkų interesai čia niekaip nebuvo apginti. Gerbiamieji kolegos ir mūsų pusės kalbėtojai! Iš tikrųjų, atrodo, mes einame visiškai ydingu keliu, kai mūsų savininkų teisę mėginame įteisinti kaip galimybę jiems patiems medžioti. Užuot ėję nuomos, teisingo atsilyginimo už tai, kad jų plotuose medžioja, tvarka, teisę mes suvedame į galimybę jiems medžioti. Keistas gynybos būdas! Aš manau, gerbiamasis komiteto pirmininke, reikia iš esmės keisti požiūrį šiuo klausimu ir eiti ne per tokias teises, kaip mes dabar numatome, o tiesiog yra nuomos ir kiti pagrindai. Man atrodo, visada rasime susitarimą. Dabar, aišku, įstatymas išėjo pats nepalankiausias savininkams ir tiems, kurie bando išsaugoti tuos miškus, gal ir neblogai. 
PIRMININKĖ. D. Kuodytė.
D. KUODYTĖ (LSF). Čia buvo tiek daug kaltinimų ir gėdinimų opozicijai, kad man iš tiesų pasidarė gėda. Bet tik vieną akimirką. Alio, pozicija! Jūsų yra 85. Tai jeigu buvo noras priimti normalų įstatymą arba tokį, kokį jūs norite, tai prašom jį ir priiminėti, o ne (visiškai pritariu K. Masiuliui) vaidinti įsižeidusias paneles ir apkaltinti visus aplinkui, tik ne save. Veidrodis nekaltas, jei…
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, baigiame replikas. Nuomones išsakėme. 
Šis Medžioklės įstatymas buvo pagrindinis, o lydimieji – Aplinkos apsaugos rėmimo ir Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo įstatymai. Tai šitų jau mes dabar ir nebe… (Balsai salėje) Pagal Statutą, jeigu pagrindinis nepriimtas, tai lydimųjų jau negali priimti. Kaip priimsi lydimuosius be pagrindinio įstatymo? Taip niekada nebuvo, gerbiamasis Salamakinai. Aš tikrai neleidžiu nei svarstyti, nei eiti į priėmimo stadiją, nes pagrindinis nepriimtas. Prašom, gerbiamasis Salamakinai. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Gerbiamoji pirmininke, galima nieko nedaryti, bet lydimieji įstatymai yra žala už vilkų padarytą žalą ūkininkams. Tai yra iki šiol atlyginama. Jeigu elniai, briedžiai išmindžiojo, o vilkų padaryta žala nebuvo numatyta. Jeigu ir to nenorime, tegul pjauna. Per metus papjauna po 250 galvijų! Mes nutarėme, kad būtų atlyginta iš Medžioklės fondo. Nedarome. Tai tegul pjauna! Seimas prisiima atsakomybę. Aš manau, kad nieko bendra su anuo įstatymu lydimieji neturi.
PIRMININKĖ. Pasakėte, kaip komiteto pirmininkas, esminį sakinį. Nieko bendra su Medžioklės įstatymu neturintys. Aš ir klausiu jūsų. Man, pavyzdžiui, iš karto kilo klausimas, kodėl tai ne atskiri įstatymai, kurių turinys ir logika yra visai kita? Čia jau jūsų komiteto prerogatyva buvo atskirai rašyti Medžioklės įstatymą ir atskirai šiuos. Bet kadangi jūs dabar pasakėte, kad nieko bendra su Medžioklės įstatymu neturi, tada prašau, einame visas procedūras ir balsuojame.

11.56 val.
Aplinkos apsaugos rėmimo programos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymas Nr. XP-3145GR (Respublikos Prezidento grąžintas Seimui pakartotinai svarstyti) (svarstymas ir priėmimas)

Aplinkos apsaugos rėmimo programos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XP-3145GR. Svarstymas. Tribūnoje – A. Salamakinas, Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Aplinkos apsaugos komitetas apsvarstė Aplinkos apsaugos rėmimo programos grąžintą įstatymą. Noriu pasakyti, man asmeniškai truputį nepatogu ir aiškinti, bet už šitą įstatymą balsavo daugiau nei 80 Seimo narių. O kodėl jis buvo grąžintas, taip ir nežinau. Pataisų nėra, bet grąžintas, neva buvo pažeistas Seimo statutas. Aplinkos apsaugos komitetas apsvarstė, siūlo atsižvelgti į Teisės departamento pastabas ir pritarti veto. Kitų variantų aš nežinau. Ar čia pritarsime, ar nepritarsime. Pataisų tame įstatyme nėra. 
PIRMININKĖ. Dėkoju. Diskusijose nėra norinčių kalbėti. Ar galime po svarstymo bendru sutarimu pritarti šiam įstatymo projektui? (Balsai salėje) Gerai. Dabar priėmimas. 
Irgi keturi – už, keturi – prieš. Pirmiausia balsuosime, dar kartą kartoju, ar priimti visą įstatymą be pakeitimų? Norinčių kalbėti nematau. Taigi iš karto ir balsuojame.
Kas už tai, kad priimtume visą įstatymą be pakeitimų, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Deja, užsiregistravo 64 Seimo nariai. Bandome balsuoti, ar priimti įstatymą su visomis Respublikos Prezidento teikiamomis pataisomis ir papildymais. 
Užsiregistravo 66. Taigi ir šis variantas nepriimtas.

11.59 val.
Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymas Nr. XIIP-406GR (Respublikos Prezidento grąžintas Seimui pakartotinai svarstyti) (svarstymas ir priėmimas)

Ir dar vienas, turbūt irgi nelydintysis, bet, kaip komiteto pirmininkas sakė, savarankiškas įstatymo projektas, – Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Svarstymas. Į tribūną kviečiu A. Salamakiną. Gerbiamasis Algimantai, gerbiamasis Algimantai Salamakinai, į tribūną! O gal jau nebenorite? 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Matote, posėdžio pirmininke, mano norai čia yra labai minimalūs arba jie yra absoliučiai nuliniai, nes aš negaliu atsiimti įstatymo jo priėmimo metu, nes to nenumato Statutas. Toliau nesakysiu. Čia yra lydintysis įstatymas, bet kadangi nebuvo priimtas anas, tai aš jau šitą tikrai… Bent jau nebalsuokime už jį ir gal grįšime, kai žmonių susirinks. Man paradoksas yra, kai valdančioji dauguma neturi balsų. Ačiū. (Balsai salėje) 
PIRMININKĖ. Pastaba teisinga. Gerbiamasis komiteto pirmininke, tai gal daugiau ir nebesvarstome ir nieko nedarome, kadangi lydimasis, balsų neužtenka, tai šitą medžiotojų ir medžioklės epopėją šiandien ir baikime. 
Toliau pirmininkauja Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. Gapšys.

12.01 val.
Aplinkos apsaugos įstatymo 1, 7, 15 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 191 ir 192 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-33(2)ES (priėmimas)

PIRMININKAS (V. GAPŠYS, DPF). Darbotvarkės 1-12 klausimas, visas paketas. Priėmimo stadija. Pranešėjas – G. Mikolaitis. Ar yra salėje G. Mikolaitis? (Balsai salėje) Kviečiame iš Aplinkos apsaugos komiteto. Gerbiamasis Salamakinai! Ar galėtumėte paprašyti, kolegos, kad gerbiamasis A. Salamakinas ateitų į tribūną, nes yra 1-12 klausimo paketas – Aplinkos apsaugos įstatymo 1, 7, 15 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 191 ir 192 straipsniais įstatymo projektas. Kadangi mes turime pastabų, gal galėtumėte.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Aš siūlyčiau eiti pastraipsniui ir ten, kur yra pastabų, balsuoti. 
Dėl 1 straipsnio, bazinio 1 straipsnio, yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastaba. Aplinkos apsaugos komitetas pritarė iš dalies. 
PIRMININKAS. Dėl jos balsuoti mums nereikia. Yra 2 straipsnis. Gal galite pristatyti pastabas dėl 2 straipsnio?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Dėl 2 straipsnio, bazinio 7, yra Seimo narių K. Starkevičiaus, V. Kamblevičiaus ir kitų pastaba. Komitetas nepritarė argumentuodamas, kad tai prieštarauja Orhuso konvencijai, kuri numato, kad turi būti du patikrinimai, bet norėčiau išklausyti ir teikėjo pataisos. 
PIRMININKAS. Gerbiamasis K. Starkevičius gal pateiks ir tada reikės 29 palaikančių. Pirmiausia klausome jūsų.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Šio pasiūlymo esmė yra tai, kad „Suinteresuotos visuomenės, kitų juridinių asmenų teisės“ 1 dalies 2 punktą papildo žodžiais „ir taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimų išdavimo ir pakeitimo procesuose“. Šis pasiūlymas iš tikrųjų yra perteklinis dėl šių motyvų. Vadovaujantis galiojančiu įstatymu, visuomenė jau dalyvauja poveikio aplinkai vertinimo procese, visuomenės nuomonė yra pareikšta ir atspindėta konkretaus objekto poveikio aplinkai vertinimo ataskaitoje, kurios pagrindu yra išduotas leidimas statybai ar rekonstrukcijai. O dabar štai dar vienas etapas. Jau pastatytas objektas ir yra TIPK’o išdavimas. Būtent pats paskutinis etapas. Ir vėl visuomenės dalyvavimas yra perteklinis, nes, kaip rodo praktika, daugeliu atvejų objektai būna Valstybinės komisijos priimti, o čia tik leidimo išdavimas. Tokiu būdu yra daug atvejų, kai vilkinamas procesas, reikia eiti, derėtis su tam tikra grupe, nors prieš tai visuomenė dalyvavo ir pareiškė savo pasiūlymus ir pretenzijas. 
Todėl siūlyčiau, kaip čia sakoma, kad konvencija, konvencijoje nepasakyta, keliuose etapuose turi dalyvauti, o čia yra pats paskutinis, formalus, tačiau kartais jis tampa didžiule biurokratine kliūtimi. Jeigu mes priimsime tokį įstatymą, tai ten tie visi palengvinimai nueis, kaip sakoma, į šoną, nes pagrindinis yra šitas. Ir vėl bus trukdoma paskutiniame etape išduoti tą leidimą, nes visuomenė galės vėl prieštarauti, nors prieš tai su ja buvo diskutuota. Todėl siūlyčiau palaikyti mūsų grupės Seimo narių pasiūlymą.
PIRMININKAS. Kaip suprantu, pranešėjas pasiūlymo neatsiima. Pirmiausia pasižiūrime, ar mes turime 29 Seimo narius, kurie palaikytų toliau tą pasiūlymą, kad mes galėtume jį vertinti. Balsuojant turbūt būtų šiek tiek patogiau. Yra 47, kurie siūlo toliau svarstyti pataisą. Argumentai už ir prieš. Užsirašė gerbiamasis J. Dagys. Prašom. 
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, pataisa tikrai racionali, nes visuomenė čia niekur neišeliminuojama, mes tik dar kartą tą pačią procedūrą mėginsime susukti lemiamu momentu, ir neaišku, kiek ta procedūra tęsis, todėl iš tų jūsų siūlomų palengvinimų tikrai nedaug kas liks. Konvencijos normos čia tikrai yra įgyvendintos, nes visuomenė svarstant dalyvauja visuose etapuose, išskyrus formalią procedūrą, kai jau viskas priimta, dar iš naujo svarstyti, ką su tuo namu daryti ir panašiai, jau nelogiška. Jeigu visi iki tol viskam pritarė, tai kam vėl iš naujo leisti suteikti progą vilkinti patį procesą. Čia logikos nėra, būtų perteklinis reguliavimas. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Prieš užsirašiusių kalbėti nėra. Tada kviečiu balsuoti dėl Seimo narių K. Starkevičiaus, V. Kamblevičiaus, B. Paužos, S. Bucevičiaus, V. Uspaskicho, P. Čimbaro ir A. Vidžiūno pataisos. 
Užsiregistravo 61 Seimo narys, balsavo 60: už – 41, prieš – 2, susilaikė 17. Pataisai yra pritarta. 
Galime toliau, netrukdo?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ne, ne, jokiu būdu. 
PIRMININKAS. Kadangi dėl 2 straipsnio pataisų ir pasiūlymų daugiau nėra, ar galime bendru sutarimu pritarti 2 straipsniui? Dėkoju. 3 straipsnis. Pataisų ir pasiūlymų nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Dėkoju. 4 straipsnis. Pataisų ir…
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Yra.
PIRMININKAS. Yra. Yra Seimo nario A. Mitrulevičiaus pataisos. Gal gali pirmiausia komiteto pirmininkas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Kolega A. Mitrulevičius siūlo, kad savivaldybės vykdomoji institucija gautų TIPK’o paraišką ir tokiu būdu savivaldybė būtų informuota. Komitetas mano, kad tai yra perteklinis siūlymas. Atvirai pasakius, jis nieko bloga nepridarytų, tačiau tarsi dubliuotųsi du kartus, nes pagal galiojančius įstatymus savivaldybė ir taip informuojama apie TIPK’o leidimo išdavimą.
PIRMININKAS. Noriu paklausti teikėjo, ar jis sutinka, ar norėtų pristatyti pataisą, kad dėl jos būtų balsuojama? 
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Komiteto pirmininkas mano pataisą pristatė, aš manau, Seimui tiesiog reikėtų balsuoti dėl pateikto pasiūlymo. 
PIRMININKAS. Gerai. Pirmiausia pasižiūrime, ar yra 29 Seimo nariai, palaikantys. Gal rankas pakeldami, ar palaikytų? (Balsai salėje) Sunku pakelti. Tai patikriname, laiko turime. Yra daugiau negu 29 Seimo nariai, kurie palaiko pataisą. Už ir prieš užsirašiusių nėra, tai lieka balsuoti. Kviečiu balsuoti dėl A. Mitrulevičiaus pirmosios pataisos – papildyti įstatymo projektą 4 straipsnio… papildomai 191 straipsniu… nauja 5 dalimi ir ją išdėstyti pagal nustatytą formuluotę.
Užsiregistravo 63 Seimo nariai, balsavo 63: už – 50, prieš – 1, susilaikė 12. Pataisai pritarta. 
Yra dar viena taip pat Seimo nario A. Mitrulevičiaus pataisa. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Jeigu leisite, pirmininke, trumpai. Kolega A. Mitrulevičius siūlo trumpinti išdavimo laiką, tai yra Aplinkos ministerija pagal projektą numatė 30 dienų, jis trumpina iki 20 dienų, nepratęsiant dar kartą pakartotinai leidimo. Tai yra laiko sutrumpinimas gaunant leidimus. Komitetas nepritarė.
PIRMININKAS. Komitetas nepritarė. Prašytume įregistravusio A. Mitrulevičiaus, ar palaikote? Paklausime, ar palaiko? Palaiko pasiūlymą. Tai, matyt, 29 greičiausiai bus, aš taip suprantu iš tendencijų, tai jau nebebalsuojame. Už ir prieš kalbėti norinčių nematau. Kviečiu balsuoti dėl pasiūlymo.
Užsiregistravo 66 Seimo nariai, balsavo 63 Seimo nariai: už – 48, prieš – 1, susilaikė 14. Pasiūlymui yra pritarta. 
Kitos dvi pataisos yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento, tai mums dėl jų balsuoti nereikia.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Aš truputį, jeigu, pirmininke, leisite, dėl antrosios – pritarti iš dalies, kadangi pritarta A. Mitrulevičiaus pataisai. Čia reikės irgi koreguoti – vietoj 30 dienų įrašyti 20. 
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Tai yra Teisės departamento pataisa.
PIRMININKAS. Kadangi pritarėme, ar galime pritarti visi bendru sutarimu, kad būtų padaryta korekcija? Nėra prieštaraujančių.
Taigi dėl viso 4 straipsnio. Ar galime pritarti bendru sutarimu visam 4 straipsniui su pataisomis? Galime. 
5 straipsnis. Pataisų ir pasiūlymų nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Galime. 6 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Galime. 7 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Prieštaraujančių nėra. Pritarta. Ir 8 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Pastraipsniui baigėme.
Kadangi paskutinį kartą užsiregistravo 66 Seimo nariai, ar galėtų frakcijų atstovai paskatinti visus susirinkti į salę, pabandytume pabalsuoti šiek tiek vėliau, perėję dar kitus lydinčiuosius? Nes neturėsime 71, tiesiog nenoriu gaišti laiko. Nėra 71, mes aiškiai matome.

12.14 val.
Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 4, 5 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-34(2) (priėmimas)

Lydintysis projektas yra Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 4, 5 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-34(2). Pranešėjas – taip pat Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkas. Ar pataisų ir pasiūlymų nėra?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojau, pataisų nėra, todėl galima priimti pastraipsniui.
PIRMININKAS. Pastraipsniui. 1 straipsnis. Jokių pastabų nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Galime. 2 straipsnis. Vėlgi nėra jokių pastabų, ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 3 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. Ir 4 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 
Vėlgi laukiame daugiau aktyvumo iš Seimo narių, kad susirinktų į posėdžių salę. Ir einame prie trečiojo lydinčiojo projekto.

12.15 val.
Atliekų tvarkymo įstatymo 2, 19 straipsnių, aštuntojo10 skirsnio pakeitimo ir 5 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIP-35(3) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-12c klausimas – Atliekų tvarkymo įstatymo 2, 19 straipsnių, aštuntojo10 skirsnio pakeitimo ir 5 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIP-35(3). Pranešėjas – Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkas. Kviečiame į tribūną.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Pataisų yra. Siūlau priimti pastraipsniui.
PIRMININKAS. 1 straipsnis. Yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pataisos, kurioms pritarta iš dalies. Dėl jų balsuoti nereikia.
Ar 1 straipsniui galime pritarti? Dėkojame. 2 straipsnis. Pataisų nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 3 straipsnis. Pataisų nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 4 straipsnis. Pataisų nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Atsiprašau. Dėl 4 straipsnio yra pataisų. Tai Seimo kanceliarijos neturime svarstyti. Yra Seimo narių P. Saudargo ir R. Paliuko pataisa. Taigi, pirmininke.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Labai ačiū. Tai yra esminis šio įstatymo straipsnis, dėl kurio vyksta diskusijos, ar vis dėlto atliekų tvarkytojams, kurie šiuo metu dirba privataus kapitalo sąvartynuose, leisti toliau tą veiksmą atlikti, ar neleisti. Tai yra P. Saudargas ir R. Paliukas sako, kad jie galėtų tęsti. Aš taip aiškinu, nesakysime teisiškai, bet kad kiekvienam būtų suprantama, apie ką kalbama. Ar vis dėlto tą drausti? Aplinkos ministerija siūlo eiti kitu keliu, pradėti pirminį rūšiavimą ir baigti su tais rūšiuotojais sąvartynuose, tačiau kolegos mano kitaip. Tai čia reikia Seimui apsispręsti. Komitetas nepritarė – balsai pasiskirstė po lygiai.
PIRMININKAS. Komitetas nepritarė. Pirmiausia turbūt patikrintume, ar yra 29 Seimo nariai, tada tęstume toliau procedūrą, kas palaikytų. Gal balsuojame, bus labai sudėtinga suskaičiuoti. Tai pažiūrėkime. 
Daugiau negu 29 Seimo nariai palaiko. P. Saudargo nematau, tai gal R. Paliukas galėtų pristatyti iš savo pusės, ar palaikote pataisą.
R. PALIUKAS (DPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, čia mes su P. Saudargu tą pataisą pateikėme dėl to, kad pakeistų 34 ir 25 straipsnį, kur yra tikslinami reikalavimai atliekų tvarkytojams, kurie išrašo gaminių ar pakuočių atliekų sutvarkymą įrodančius dokumentus. Tačiau norime, kad būtų atsižvelgta į galimybę pakuočių sutvarkymą įrodančius dokumentus išrašyti už mišrių komunalinių atliekų perrūšiavimo įrenginiuose surinktus pakuočių atliekų kiekius. Dabar yra tokia situacija, kad daugelyje sąvartynų yra įrengtos rūšiavimo linijos, ten dirba apie 300 žmonių. Jie planuoja surūšiuoti 15,5 tūkst. atliekų. Tai sudarytų apie 10 % viso būtino sutvarkyti pakuočių atliekų kiekio pagal nurodytas valstybines užduotis. Todėl mes ir siūlome, kad į visą šį sąrašą 34, 25 straipsnio 5 daly būtų įrašyta, kad (aš gal pacituosiu): „Gaminių ar pakuočių atliekų sutvarkymą įrodančius dokumentus turi teisę (…) tie gaminių ar pakuočių atliekų naudotojai, perdirbėjai, gaminių ir pakuočių atliekų eksportuotojai, atliekų ar pakuočių gaminių surinkėjai ir (ar) atliekų tvarkytojai, apdorojantys surinktas mišrias komunalines atliekas atskiriant gaminių ir (ar) pakuotės atliekas su tikslu jas perdirbti ir (arba) kitaip panaudoti.“ Štai čia toks yra esminis pakeitimas.
Taip pat toliau mūsų siūlymo yra jau iš to kylantys kiti pakeitimai, kad jie būtų sąrašuose, kad jie galėtų tas atliekas sverti, turėti svėrimo įrenginius. Jeigu jie to neįvykdo, kad būtų galima juos iš tų sąrašų išbraukti. Tai trumpai tariant toks yra mūsų su P. Saudargu siūlymas. Jis yra būtinas, nes jau tas procesas įsibėgėjo. Yra rūšiavimo įrenginiai. Man atrodo, bent kokius trejus metus turėtų ta įstatymo pataisa realiai galioti, nes būtų pateisinti teisėti lūkesčiai, o vis tiek dabar vietose mes dar pirminio rūšiavimo taip greitai neturėsime. Komitete, noriu pabrėžti, irgi buvo balsuojama, ir buvo balsų surinkta po lygiai. Dabar prašome Seimo apsispręsti.
PIRMININKAS. Supratome. Už kalbėti nori D. Mikutienė.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Iš tiesų, gerbiamieji kolegos, kaip ir minėjo kolega, kad yra apie 13 tokių įrenginių, apie 300 darbo vietų, per 20 mln. investicinių (…), Europos Sąjungos pinigų. Keisti žmonių nuomonę ar jų įpročius yra ilgas procesas, todėl ši pataisa yra laiku kaip kompleksinė priemonė, siekiant valstybinių užduočių vykdymo. 
PIRMININKAS. Prieš nėra. Kviečiu balsuoti. Kas palaiko P. Saudargo ir R. Paliuko pataisą, balsuojate už. 
Užsiregistravo 72 Seimo nariai. Balsavo 70: už – 54, prieš – 3, susilaikė 13. Pataisai yra pritarta. 
Dabar kitos pataisos turbūt yra susijusios su šituo…
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Taip. Gerbiamasis pirmininke, kadangi buvo pritarta anai, tikrai turėtume ir toliau joms pritarti, kur yra siūlymai, bet tiktai norėjau patikslinti. Turbūt tikrai trejus metus ne, nes pereinamasis laikotarpis, gal užteks ir metų, nes vis tiek teks pereiti prie pirminio rūšiavimo, bet Seimas gaus įstatymo paketą turbūt rudenį.
PIRMININKAS. Jeigu Seimo nariai neprieštarautų, ar galėtume mes pritarti lygiai taip pat Seimo narių P. Saudargo ir R. Paliuko 7 dalies pataisai ir 11 dalies turbūt antrajai pataisai? Joms reikėtų pritarti?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Taip.
PIRMININKAS. Ar galime bendru sutarimu? Kadangi… Ačiū. Dar mes turime Teisės departamento pataisą ir lygiai taip pat 13 dalies Seimo narių P. Saudargo ir R. Paliuko pataisą. Turbūt irgi turėtume pritarti. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Taip.
PIRMININKAS. Ar galime nebalsuodami bendru sutarimu? Nėra prieštaraujančių. Mes tada pabaigoje turime Seimo kanceliarijos… Nereikia balsuoti. Ir Seimo nario A. Salamakino pritarta iš dalies. Ar prašysite dėl jos balsuoti? 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Čia yra patikslinimas. Tikrai įstatymo esmės nekeičia, bet ją būtina papildyti žodžiais „ir pavedimų davėjo Lietuvos Respublikos vidaus rinkos verslo tikslams“. 
PIRMININKAS. Galime pritarti taip, kaip suformuluota. Pataisos peržiūrėtos. Turėtume apsispręsti. Ar galime 4 straipsniui pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 
5 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Pastraipsniui baigėme.
Gal tada būtų galima… Mačiau, kad yra daugiau negu 70 Seimo narių, bet tada baigtume su visais projektais, kurie yra lydintieji, ir tada balsavimus padarytume vieną po kito.
Kviečiame pranešėją. Aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės įstatymo 3 ir 30 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-36(2). 

12.24 val.
Aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės įstatymo 3 ir 30 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-36(2) (priėmimas)

A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Pataisų po svarstymo yra. Teisės departamento…
PIRMININKAS. Gal tada pastraipsniui. Pirmiausia 1 straipsnis. Pataisų, pasiūlymų nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Galime. 
2 straipsnis. Pataisų nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
3 straipsnis. Pataisų nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 
4 straipsnis. Pataisų nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
5 straipsnis. Pataisų nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
6 straipsnis. Čia yra pataisų… Atsiprašau, pataisų nėra. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Nėra.
PIRMININKAS. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 
7 straipsnis. Yra pataisų. Seimo kanceliarijos Teisės departamento ir vienai, ir kitai pataisai buvo pritarta. Bendru sutarimu galime pritarti 7 straipsniui? Pritarta.
Ir 8 straipsnis. Yra A. Salamakino pataisa, kuriai buvo pritarta. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Ir dėl 9 straipsnio pataisų nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 

12.26 val.
Klimato kaitos valdymo finansinių instrumentų įstatymo 2, 5, 7, 8, 10, 121 straipsnių, penktojo skirsnio ir 2 priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-38(3)ES (priėmimas)

Dar vienas projektas – Klimato kaitos valdymo finansinių instrumentų įstatymo 2, 5, 7, 8, 10, 121 straipsnių, penktojo skirsnio ir 2 priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-38(3). Sako, bus pataisų. Kviečiame į tribūną, bet tada pastraipsniui, jeigu galima.
Dėl 1 straipsnio pataisų nėra. Ar galima… Tuoj, sekundę! Atsiprašau, patikrinam. Taip, dėl 1 straipsnio pataisų nėra. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Čia, pirmininke, jeigu leisite, labai trumpai. Pasikeitė komisijos reglamento kai kurie nuostatai, Europos Parlamento Tarybos direktyvos. Mes tiksliname pagal naujos direktyvos numerius. Čia reikia tai padaryti, nes keitėsi Europos Parlamento Tarybos viena direktyva, po to kitas Tarybos sprendimas, Sąjungos reglamentas – trečias. Mes įrašome tuos, kurie dabar galioja, kad įstatyme nebūtų neatitikimų. 
PIRMININKAS. Šiaip ar taip, baigiame pastraipsniui. 1 straipsnis. Pataisų nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
2 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
3 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
4 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
5 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
6 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
7 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
Ir dabar aš norėjau pasitikslinti dėl tos… Nebuvo turbūt balsuota. Gerbiamasis pirmininke, komitete dėl tos pataisos jūs turbūt nebalsavote? Atsiprašau, man davė ne tą išvadą. Yra pritarta. Ar galima 8 straipsniui su pataisa bendru sutarimu pritarti? Pritarta. 
9 straipsniui ar galima pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Pastraipsniui procedūra baigta.

12.28 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 512 straipsnio papildymo ir 242, 244 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-419(2) (priėmimas)

Paskutinis iš lydinčiųjų yra Administracinių teisės pažeidimų kodekso 512 straipsnio papildymo ir 242, 244 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-419(2). Pranešėjas yra J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas, bet jo nėra. Pataisų, pasiūlymų nėra. Mes tada pastraipsniui. 
1 straipsnis. Ar galima bendru sutarimu? Pritarta.
2 straipsnis. Ar galima bendru sutarimu? Pritarta.
3 straipsnis. Ar galima bendru sutarimu? Pritarta. 
Ir 4 straipsnis. Ar galima bendru sutarimu? Pritarta. 
Kalbėti vėlgi užsirašiusių nėra. Mes galėtume pereiti tada prie balsavimo. Pabandytume balsuoti iš eilės. 

12.29 val.
Aplinkos apsaugos įstatymo 1, 7, 15 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 191 ir 192 straipsniais įstatymo projekto Nr. XIIP-33(2) (priėmimo tęsinys)

Dėl pirmojo projekto visos procedūros pereitos. Aplinkos apsaugos įstatymo 1, 7, 15 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 191 ir 192 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-33(2). Balsavimas. 
Užsiregistravo 69 Seimo nariai. Paprašyčiau iš poilsio zonos persikelti į darbo zoną. Pabandysime balsuoti dar kartą. (Balsai salėje) Dar kartą kviečiu balsuoti dėl Aplinkos apsaugos įstatymo 1, 7, 15 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 191 ir 192 straipsniais įstatymo projekto Nr. XIIP-33(2)ES.
Užsiregistravo 69 Seimo nariai. Atidėsime balsavimą. Visos procedūros dėl šio paketo baigtos. Atidėsime balsavimą, kol bus daugiau Seimo narių. (Balsai salėje) Vienas Seimo narys dar negelbėja šioje situacijoje, bet džiaugiamės, kad prisijungėte. 

12.31 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Nacionalinės sveikatos tarybos įsteigimo ir jos sudėties“ 2 straipsnio pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-543 (pateikimas ir svarstymas)

Darbotvarkės 1-14 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Seimo nutarimo „Dėl Nacionalinės sveikatos tarybos įsteigimo ir jos sudėties“ 2 straipsnio pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-543. Pranešėja – Seimo narė D. Mikutienė. Pateikimas. Kviečiame į tribūną.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, pagal Seimo nutarimu patvirtintus Nacionalinės sveikatos tarybos nuostatus Sveikatos reikalų komiteto teikimu Nacionalinės sveikatos tarybos sudėtį tvirtina Lietuvos Respublikos Seimas. Šiuose nuostatuose yra reglamentuota, kas galėtų pasiūlyti naujas kandidatūras, nes ši Nacionalinės sveikatos tarybos kadencija jau baigiasi. 
Sveikatos reikalų komitetas apsvarstė visas kandidatūras ir teikia jums nutarimo projektą. Patvirtinti Nacionalinės sveikatos tarybos nariais: Odetą Aleksienę, Marijampolės savivaldybės bendruomenės Sveikatos tarybos narę (jeigu leisite, kolegos, aš skaitysiu pirmąsias pareigas, nes kai kurie turi labai daug pareigų, bet jūs visa tai turite raštu ir yra paskelbta internete); Danguolę Avižiuvienę, Savivaldybių visuomenės sveikatos biurų asociacijos pirmininkę; Laimą Kaveckienę, Klaipėdos rajono savivaldybės bendruomenės sveikatos tarybos narę, Klaipėdos rajono savivaldybės administracijos Sveikatos apsaugos skyriaus vedėją; Oną Davidonienę, Valstybės psichikos sveikatos centro direktorę; Virginiją Gailienę, Kauno miesto savivaldybės bendruomenės sveikatos narę; Aušrą Išarienę, Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos Maisto skyriaus vedėją; Rolandą Lingienę, Vilniaus miesto savivaldybės bendruomenės sveikatos tarybos narę, Vilniaus visuomenės sveikatos centro direktorę; Ireną Misevičienę, Lietuvos sveikatą stiprinančių ligoninių asociacijos prezidentę, Lietuvos sveikatos mokslų universiteto Profilaktinės medicinos katedros profesorę; Praną Mierauską, Mykolo Romerio universiteto Aplinkos politikos katedros vedėją, docentą; Violetą Murauskaitę, Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos Piniginės paramos, vaikų ir jaunimo departamento direktorę; Andrių Narbekovą, Pasaulio gydytojų federacijos „Už žmogaus gyvybę“ Lietuvos asociacijos narį, profesorių; Juozą Pundzių, Lietuvos sveikatos mokslo universiteto prorektorių klinikinei medicinai ir Sveikatos mokslų universiteto ligoninės Kauno klinikų generalinį direktorių, profesorių; Artūrą Razbadauską, Klaipėdos universiteto Sveikatos mokslų fakulteto dekaną, profesorių; Rimantą Stuką, Vilniaus universiteto Medicinos fakulteto akademinių reikalų prodekaną, Visuomenės sveikatos instituto direktorių, profesorių; Gražiną Šeibokienę, Švietimo ir mokslo ministerijos Bendrojo ugdymo ir profesinio mokymo departamento Ikimokyklinio ir pradinio ugdymo skyriaus vedėją; Kęstutį Trečioką, ūkio viceministrą; Eugenijų Žemaitį, Druskininkų savivaldybės administracijos Asmens ir visuomenės sveikatos tarnybos vedėją, savivaldybės gydytoją. 
PIRMININKAS. Jūsų užsirašė paklausti šeši Seimo nariai. Pirmoji klausia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamoji pirmininke, aš jus visai suprantu, bet kodėl mes negalime pratęsti Nacionalinės sveikatos tarybos darbo iki gruodžio mėn., nes XVI Vyriausybė, kurios programoje ir jūsų partija aktyviai dalyvauja, ketina keisti teisės aktus, numatoma keisti Nacionalinės sveikatos tarybos funkcijas, statusą, sudarymo tvarką. Todėl manau, kad būtų netikslinga šitas pavardes priimti, juo labiau kad tokie žmonės kaip D. Jankauskienė, profesorė iš Mykolo Romerio universiteto, A. Veryga iš visuomeninių organizacijų, Tabako ir alkoholio kontrolės koalicijos viceprezidentas ar prezidentas, nepateko į šitą sąrašą. Komitetas nubalsavo ne taip. 
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamoji kolege, komitetas nubalsavo būtent šitaip. Sveikatos reikalų komitetas balsavo dėl kiekvienos kandidatūros, ir mes turime balsavimo rezultatus. Taip pat komitetas apsisprendė būtent dėl tokio nutarimo projekto teikimo.
Dabar dėl jūsų siūlytos idėjos dėl pratęsimo. Iš tikrųjų mes turime gerbti akademinę bendruomenę, ministerijas, Seimo Švietimo, mokslo ir kultūros komitetą, Socialinių reikalų ir darbo komitetą ir Ekonomikos komitetą, kurie pagal patvirtintus nuostatus turi teisę teikti šias kandidatūras. Turiu pasakyti, kad akademinė bendruomenė, universitetai – jie visi apsvarstė kandidatūras. Apsvarstė asociacijos ir pateikė Seimui. Seimas turi vadovautis savo patvirtintais nutarimais. Visi žmonės, kurie yra pateikti, tikrai yra gerbtini, turintys visuomenės pripažinimą. Jau kas ne kas, o Seimas turėtų laikytis savo priimtų nutarimų ir įstatymų. 
PIRMININKAS. Jūsų klausia A. Matulas. Nėra A. Matulo. Klausia A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamoji kolege, aš norėčiau paklausti, kas dalyvavo, ne balsavo komitete, aš suprantu, kad visi komiteto nariai, bet kas dalyvavo sudarant pirminį sąrašą? Kaip jūs sakote, jeigu dalyvavo visuomeninės organizacijos, suinteresuoti asmenys siuntė, kaip jis pasikeitė nuo pirminio? Ar tai buvo grynai jūsų iniciatyva ir jūsų sąrašas, ar dar kas nors ten pridėjo rankelę? Labai ačiū. 
D. MIKUTIENĖ (DPF). Ačiū, kolega. Seimas yra nutarimu patvirtinęs Lietuvos sveikatos tarybos nuostatus. Šių nuostatų 4 punkto 8 dalyje yra patvirtinta, kad Nacionalinės sveikatos tarybos sudėtį tvirtina Seimas Sveikatos reikalų komiteto teikimu ir ją sudaro 17 narių. Penki – Lietuvos savivaldybių asociacijos deleguoti bendruomenių sveikatos tarybų atstovai. Savivaldybių asociacija apsvarstė ir pateikė laiku. Keturi – Seimo Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto, Socialinių reikalų ir darbo komiteto, Aplinkos apsaugos komiteto ir Ekonomikos komiteto deleguoti švietimo, socialinių reikalų, aplinkosaugos ir ūkio specialistai. Komitetai apsvarstė ir pateikė. Trys – Seimo Sveikatos reikalų komiteto deleguoti asociacijų, ginančių visuomenės sveikatos interesus, atstovai. Seimo Sveikatos reikalų komitetas buvo gavęs iš visų asociacijų, kurios manė reikalinga, tikslinga pateikti, aštuonis narius ir iš jų išrinko tris, yra balsavimo rezultatai. Taip pat Seimo Sveikatos reikalų komiteto deleguoti visuomenės sveikatos priežiūros specialistai, iš kurių trys – mokslo ir studijų, rengiančių sveikatos priežiūros specialistus, atstovai. Mes lygiai taip pat gavome jų visas kandidatūras, sudarėme lentelę, komiteto nariai susipažino, gavome biografijas ir taip pat išrinkome. Balsavimo procedūros buvo aiškios: už – 5, susilaikė 3. Toks rezultatas buvo.
PIRMININKAS. Klausia A. Dumčius.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkoju, pirmininke. Man vėl neaišku. Jeigu priedas, kurį papildomai siūlė A. Matulas, V. M. Čigriejienė ir K. Kuzminskas, dar dvi pavardes, ar buvo svarstyta komitete, ar nebuvo ir kur jis dingo?
A. MATULAS (TS-LKDF). Taip, gerbiamieji kolegos, šitos pavardės buvo svarstytos komitete. Paskelbsiu, jeigu jus domina, balsavimo rezultatus. Dėl profesorės D. Jankauskienės. Balsavimo rezultatai: už – 3, prieš nebuvo, susilaikė 5. Jos kandidatūrai nebuvo pritarta. Dėl docento A. Verygos. Balsavimo rezultatai: už – 2, prieš nebuvo, susilaikė 6. Taigi jų teikimas yra kaip ir nestatutinis, nes tik Sveikatos reikalų komitetas gali teikti. Jau buvo nubalsuota už šias kandidatūras. 
PIRMININKAS. Jūs atsakėte į visus Seimo narių klausimus. Galite užimti vietą, nes norėsite pasisakyti už. O dabar prieš pasisako V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, žinote, mūsų ta pataisa buvo vėliau pristatyta, aišku, komitetas dar turės į tai atsižvelgti. Bet aš mačiau komiteto nuotaikas ir nusiteikimą. Tie, kurie dirbo Nacionalinėje sveikatos taryboje ir padarė didžiulį darbą. Juk nereikia Nacionalinei sveikatos tarybai nedirbančių žmonių. Aš manau, kad šitų žmonių nepaėmimas į Nacionalinę tarybą ir toks balsavimas už tuos, kurie neišmano Nacionalinės tarybos darbo esmės... Žinau sveikatos ministro nuomonę – jisai yra šokiruotas, kad šitos pavardės nepateko į Nacionalinę sveikatos tarybą, todėl aš negaliu balsuoti už šitą nutarimą. 
PIRMININKAS. Už pasisako D. Mikutienė. 
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, išties negalima turbūt įžeidinėti tų asmenų, kurie turi ir mokslinius laipsnius, ir yra deleguoti akademinės bendruomenės. Aš siūlyčiau pritarti. O dėl ponios Vidos pasiūlytų šių dviejų žmonių, kurie dirbo Nacionalinėje sveikatos taryboje, tai jie yra kaip mūsų Seimo Sveikatos reikalų komiteto neetatiniai ekspertai, jie galės puikiausiai save realizuoti. Labai ačiū. 
PIRMININKAS. Pasisakė vienas už, vienas prieš. Kviečiu balsuoti dėl Seimo nutarimo „Dėl Seimo nutarimo „Dėl Nacionalinės sveikatos tarybos įsteigimo ir jos sudėties“ 2 straipsnio pakeitimo“ projekto Nr. XIIP-543. Balsuojame. 
Užsiregistravo 58 Seimo nariai. Balsavo 58 Seimo nariai: už – 38, prieš – 5, susilaikė 15. Po pateikimo yra pritarta. Repliką po balsavimo nori pasakyti A. Matulas. 
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kad neįvyktų taip, kaip su Medžioklės įstatymu, aš siūlau šito klausimo svarstymą susieti su kitu klausimu, nes mes siūlome pratęsti dabartinės Nacionalinės sveikatos tarybos darbą pusei metų, kadangi Sveikatos apsaugos ministerija ir ministras V. P. Andriukaitis yra įsipareigoję iki rudens sesijos pateikti naują Lietuvos sveikatos programą, o programa ir yra pagrindinis Nacionalinės sveikatos tarybos darbo objektas, ir, priimant naują Lietuvos sveikatos programą, kartu patvirtinti ir naujos sudėties Nacionalinę sveikatos tarybą, todėl svarstykime kartu šiuos du klausimus. 
Manau, kad tikrai yra racionalu pratęsti tos sudėties tarybos darbą ir netvirtinti naujos, nes, patvirtinus šitą sudėtį, atsiras nauja programa, metinis pranešimas turi būti paruoštas kitais metais, o mes jau vėluojame tvirtinti naują sudėtį. Taigi, kolegos, siūlyčiau šio klausimo nepolitizuoti, kadangi jį, kitą projektą, pasirašė ir socialdemokratų atstovė, kuri, kiek žinau, derino šitą klausimą su ministru. 
PIRMININKAS. Suprantame. Matome pasiūlymus dėl dviejų projektų. Iš tikrųjų mes pratęsime šiandien, dabar, svarstymo stadiją. Po to, kaip ir priklauso pagal Seimo statutą, turi būti trijų valandų pertraukos galimybė, ir po to atitinkamai mes pradėsime pateikimą kito projekto, kurie vienas kitam prieštarauja. Tačiau reikia suprasti labai paprastą dalyką – pagal dabartinius teisės aktus Nacionalinė sveikatos taryba turėtų būti suformuota. Jeigu ji nebus suformuota, tada svarstysime toliau klausimą dėl šios įgaliojimų pratęsimo. 
Kadangi įstatymai reikalauja pirmiausia ne pratęsti įgaliojimus, o suformuoti naują, todėl dabar svarstymo stadija. Svarstymo metu mes turime… Diskusijai užsirašiusių nėra, tačiau turėčiau informuoti dėl pasiūlymo. Užsirašysite į diskusiją? Mes galime atidaryti. Jeigu bus norinčių, kol informuosiu, gali užsirašyti į diskusiją. Bet mes vis tiek turime informuoti, kad dėl šio Seimo nutarimo projekto Nr. XIIP-543 buvo registruotos pataisos, pasiūlymai, bet mes jų svarstyti negalime, nes pagal nustatytą tvarką pasiūlymus dėl sudėties gali teikti tik ribota subjektų grupė, todėl atskirų Seimo narių pasiūlymų šiuo atveju mes svarstyti neturime galimybės. 
Diskusijoje dalyvauti užsirašė, nes mes suteikėme galimybę, A. Matulas. Kviečiame į tribūną. 
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, išties Lietuvos sveikatos programa, priimta 1997 m., kurios galiojimas baigėsi 2010 m., buvo priimta tam, kad mes visi suvoktume, kokie yra pagrindiniai tiek parlamento, tiek rajonų savivaldybių tikslai: gerinti Lietuvos žmonių gyvenimo kokybę, gerinti gyvenimo trukmę. Kaip patariamoji institucija buvo suformuota Nacionalinė sveikatos taryba, į kurią turėjo įeiti patys ryškiausi asmenys, mokslininkai. Nacionalinė sveikatos taryba yra kaip parlamento patariamoji institucija. 
Tikai man labai gaila, kad Nacionalinė sveikatos taryba, skaitydama metinius pranešimus kiekvienais metais parlamente, o tokio lygio institucijos Europoje iš esmės neegzistuoja… Visada įvairiose konferencijose, Pasaulio sveikatos organizacijoje mes esame vardijami iš gerosios pusės, kad sugebėjome iškelti į tokį aukštą lygį tokią instituciją, kuri teikia siūlymus, kaip gerinti Lietuvos žmonių sveikatą. 
Deja, parlamentas beveik niekada nereagavo į tuos pasiūlymus (pirmiausia turiu galvoje alkoholizmą, plintantį girtuokliavimą šalyje), nebuvo atsižvelgta į tas rekomendacijas ir tuos siūlymus. Kas klausėte metinį pranešimą šių metų, matėte, kokiomis priemonėmis mes galime suvaldyti šitą situaciją. Deja, vėlgi, kad ir kaip būtų keista, 2000–2008 m. valdžia priėmė labai daug tiesiog siaubingų sprendimų: liberalizavo alkoholio prekybą visą parą, leido reklamuoti alkoholį visą parą, prekiauti degalinėse, atsisakė mokesčio už licencijų išdavimą.
Pasekmės buvo tokios, kad 2007 m. tapo patys pražūtingiausi Lietuvai per visą tūkstantmetį, nes pagal alkoholinių… Objektyviausias kriterijus yra alkoholinių psichozių skaičius. Prieš 30 metų jų buvo devynios šimtui tūkstančių atvejų, 2007 m., per tuos 5–6 metus po tų tiesiog siaubingų sprendimų, psichozių skaičius pasiekė 113 atvejų šimtui tūkstančių gyventojų. Tai Lietuva buvo labiausiai prasigėrusi. Dabar po to, kai priėmėme sprendimus vėl apriboti alkoholio reklamą, uždraudėme naktinę prekybą ir t. t., ir t. t., bambaliai, kioskai ir kiti dalykai, alkoholinių psichozių vėl sumažinome iki 90 atvejų šimtui tūkstančių gyventojų. 
Dabar yra tikrai labai keista, kad komitete buvo priimtas sprendimas nepritarti ryškiausioms kandidatūroms į Nacionalinę sveikatos tarybą, asmenims, pasišventusiems žmonėms, tokiems kaip Aurelijus Veryga, kuris dažnai galbūt ir platino, jeigu Seimas ketino priimti vienokį ar kitokį nepopuliarų sprendimą, elektroniniu paštu informaciją, žinutes Seimo nariams, kad mes suvoktume, kad vis dėlto reikia laikytis Nacionalinės sveikatos tarybos patarimų. Šiandien mes eliminuojame ryškiausias asmenybes, darbščiausius žmones, į kuriuos turėjome įsiklausyti. Tai man yra tikrai keista. 
Todėl aš, žinodamas, kad į Nacionalinę sveikatos tarybą išties įeina nemažai gabių žmonių, protingų, išmintingų žmonių, kurie turės ką patarti parlamentui, siūlyčiau kitą sprendimą – nepritarti keisti sudėtį, nes iš jos išbraukiami patys aktyviausi žmonės, o pritarti mūsų su V. M. Čigriejiene ir kolegės iš Socialdemokratų partijos pasiūlymui pratęsti šitos sudėties Nacionalinės sveikatos tarybos darbą pusmečiui, o kada ateis į Seimą nauja Lietuvos sveikatos programa, priimti programą ir kartu pakeisti Nacionalinės sveikatos tarybos sudėtį. O visiems kolegoms ir sau – prašau suprasti, kad mes įkūrėme šias institucijas tam, kad įsiklausytume į jų rekomendacijas. Metinius pranešimus, kuriuos aš turiu dabar savo stalčiuje Seime, visi mes turėtume turėti ant savo darbo stalo, ir tai turėtų būti kasdieninė parankinė priemonė. Jeigu nežinome, kaip elgtis balsuojant už vieną ar kitą įstatymą, turime pavartyti Nacionalinės sveikatos tarybos metinius pranešimus, o ten viskas labai gražiai surašyta, kokiu būdu mes galime pailginti Lietuvos žmonių gyvenimą ir pagerinti gyvenimo kokybę. Labai ačiū. 
PIRMININKAS. Dėkojame. Daugiau užsirašiusių per svarstymą diskutuoti nėra. Prašom, dėl vedimo tvarkos – V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš frakcijos vardu siūlau pertrauką, nes nesuprantu… Pagal Statutą Seimo nariai turi teisę teikti pataisas. …iki kito posėdžio.
PIRMININKAS. Taip, man atrodo, mes išaiškinome dėl pataisų, kas gali teikti šiuo atveju, kadangi tai yra specifinis atvejis. Bet jūsų prašymas yra teisėtas – frakcijos vardu, todėl kviečiu balsuoti dėl svarstymo pertraukos iki kito posėdžio. 
Užsiregistravo 58 Seimo nariai, balsavo 58: už – 25, prieš – 25, susilaikė 8. Šiuo klausimu darome pertrauką iki kito posėdžio, todėl… Daugiau negu penktadalis nuo dalyvavusių balsavime, patikslinu. 

12.52 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Nacionalinės sveikatos tarybos nuostatų patvirtinimo“ priedėlio pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-397 (pateikimas)

Kitas darbotvarkės 1-15 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Seimo nutarimo „Dėl Nacionalinės sveikatos tarybos nuostatų patvirtinimo“ priedėlio pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-397. Pranešėja – V. M. Čigriejienė. Kviečiame į tribūną.
Dėl vedimo tvarkos, prašom, D. Mikutienė.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Frakcijos vardu taip pat prašau pertraukos iki kito posėdžio.
PIRMININKAS. Supratome. Valdančioji frakcija. Prašom balsuoti, prašymas teisėtas. Balsuojame.
Užsiregistravo 57, balsavo 56: už – 33, prieš – 16, susilaikė 7. Po pietų padiskutuosime šituo klausimu.

12.54 val.
Reklamos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4682(2)ES, Administracinių teisės pažeidimų kodekso 5, 18914, 2141, 224, 239, 2411 ir 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4683(2), Nesąžiningos komercinės veiklos vartotojams draudimo įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4684(2) (svarstymas)

Kadangi dabar pagal darbotvarkę turime šiek tiek laiko, gal galėtume iš popietinės darbotvarkės paimti 2-4 bloką ir pradėti Reklamos įstatymo pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-4682(2). Pirmasis pranešėjas – R. Žemaitaitis, Ekonomikos komiteto vardu.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš suprantu, galima kalbėti dėl viso paketo – ir dėl Administracinių teisės pažeidimų kodekso, ir dėl kito? 
PIRMININKAS. Gerai, prašom. 
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ekonomikos komitetas šių metų balandžio 24 d. svarstė Reklamos įstatymą, Administracinių teisės pažeidimų kodekso ir Nesąžiningos komercinės veiklos vartojimo draudimo įstatymo projektų pakeitimo ir papildymo įstatymų projektus. Bendru sutarimu pritarta patobulinto įstatymo projekto variantui.
PIRMININKAS. Dėkojame. Iš pranešėjų A. Syso nematau, gal kas Audito komiteto vardu galėtų? Loreta.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, pirmininke. Audito komitetas svarstė šio įstatymo pakeitimus, priėmė sprendimą iš esmės pritarti iniciatorių pateiktam Reklamos įstatymo pakeitimo įstatymo projektui ir siūlyti pagrindiniam komitetui tobulinti atsižvelgiant į Teisės departamento, Specialiųjų tyrimų tarnybos pastabas, kurioms pritarė Audito komitetas. Bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkojame. Dar pranešti turėtų A. Strelčiūnas, Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto vardu. 
A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Laba diena. Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas 2012 m. spalio 17 d. svarstė šį klausimą ir priėmė sprendimą iš esmės pritarti įstatymo projektui ir siūlyti pagrindiniam komitetui šį projektą tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento, Specialiųjų tyrimų tarnybos pastabas ir šiuos komiteto pasiūlymus. Balsavimo rezultatai: pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkojame. Prašytume Teisės ir teisėtvarkos komiteto vardu, kad galėtume pabaigti šį etapą, dėl Administracinių teisės pažeidimų kodekso, kadangi dėl visų pristatome. 
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Teisės ir teisėtvarkos komitetas šį klausimą svarstė gegužės 8 d. ir bendru sutarimu už pritarė komiteto patobulintam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Dėkojame. Pereiname prie pataisų. Gal galima į tribūną. Kiek matau, pirmosios pataisos yra jūsų ir siūlytos, ar…
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Taip, pritarta iš dalies, viskas gerai, nesiūlau ir neprašau perbalsuoti.
PIRMININKAS. Sutariame. Kitos pataisos yra A. Syso. 
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ne. Kolegos, čia dar yra, žiūriu, konsoliduotame variante padaryta klaida, ir buvo dar viena pataisa kolegės V. Filipovičienės dėl 14 straipsnio 4 dalies, bet yra pritarta. Komitetas pritarė. 
PIRMININKAS. Komitetas pritaria, tai nereikia mums… Viskas gerai. O A. Syso yra pritarta iš dalies. 
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Taip. Tai irgi neprieštaravo ir buvo iš Sveikatos ministerijos. 
PIRMININKAS. Jeigu nėra prieštaravimų, ar galime taip ir palikti, pritarta iš dalies, dvi pataisos yra jo, ir vienai, ir kitai turbūt taip pat? 
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Taip, taip. 
PIRMININKAS. Ir vienai, ir kitai. 24 straipsnyje vėlgi A. Syso pritarta iš dalies.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Todėl, kad buvo atsižvelgta į Specialiųjų tyrimų tarnybos pateiktas pastabas ir mano pateiktą įstatymo projektą dėl (…), todėl pritarėme iš dalies.
PIRMININKAS. Sutarėme. Yra Seimo nario R. Šimašiaus pataisa. Gal galėtumėte pristatyti?
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Komitetas nepritaria kolegos R. Šimašiaus pasiūlymui. Komitete vakar buvo rasta formuluotė, bet kadangi svarstymo stadija, neužteks laiko, tai kolega priėmimo stadijai jau registravo pasiūlymą.
PIRMININKAS. Paties R. Šimašiaus nėra, tai gal dėl viso pikto mes pabalsuotume, kad nekiltų po to nesusipratimų. Perskaitau visą siūlymą, įstatymo projekto 22 straipsnio 10 dalį išdėstyti taip: „10 dalis. Nuobauda gali būti skiriama ne vėliau kaip per vienerius metus nuo reklamos atskleidimo paskutinės dienos šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytais atvejais – nuo priežiūros institucijos sprendimo priėmimo dienos, o šio straipsnio 4 dalyje nustatytais atvejais – nuo pažeidimo nustatymo dienos. Kuomet reklamos davėjas reklamoje įsipareigoja teikti vartotojams paslaugas tam tikrą laikotarpį, nuobauda gali būti skiriama per visą įsipareigojimo laikotarpį, bet ne vėliau kaip per 5 metus nuo reklamos atskleidimo paskutinės dienos.“ Yra toks pasiūlymas. Kadangi nėra paties pranešėjo, negaliu paklausti, ar jis atsiima. Prašau balsuoti. Kas palaiko pono R. Šimašiaus pataisą, balsuoja už, kas palaiko komiteto poziciją, prieš arba susilaiko.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Prieš, prieš, nes iškraipys. Ne 5 metai, o 3 metai. Kolega R. Šimašius jau priėmimo stadijoje registravo pataisą ne dėl 5, o 3 metų. Bent jau turėjo registruoti, kaip sutarėme komitete. 
PIRMININKAS. Užsiregistravo 50 Seimo narių, balsavo 47: už – 15, prieš – 14, susilaikė 18. Palaikome komitetą ir nepritariame R. Šimašiaus pataisai. Dar turime…
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Yra pritarta dėl įsigaliojimo ir kolegos A. Syso, ir Audito komiteto, ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto.
PIRMININKAS. Kadangi pritarta iš dalies, balsuoti turbūt nereikia, galime sutarti. Dėkojame. Visos šio įstatymo pataisos. Ar dėl kitų projektų, aš nematau, yra? Dėl kitų nėra. Gal galima tada padaryti ir diskusiją dėl visų teisės aktų kartu? Ar yra užsirašiusių diskutuoti? R. Šimašiaus nėra, jis buvo užsirašęs. Kviečiu vieną – už, vieną – prieš. Užsirašiusių nėra. Kviečiu balsuoti dėl viso paketo: Nr. XIP-4682(2), Nr. XIP-4683(2), Nr. XIP-4684(2). 
Užsiregistravo 52 Seimo nariai: už – 49, prieš nėra, susilaikė 3. Po svarstymo įstatymų projektams pritarta. 

13.03 val.
Vyriausybės valanda

Vyriausybės atstovus kviečiame užimti vietas. Pradedame Vyriausybės valandą. Opozicijos lyderis nedalyvauja, todėl pirmasis klausia Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos seniūnas. Kaip suprantu, finansų ministras pavaduoja premjerą, atsako už premjerą. Gerbiamasis Razma, jūsų teisė klausti frakcijos vardu. 
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis energetikos ministre, neseniai buvo paskelbta žinia apie prasidėjusias derybas su „Gazprom“ atstovais, tačiau netikėtai ten pat sužinojome, kad kažkodėl nedalyvauja Europos Komisijos atstovai, nors prieš tai buvo žadėta, kad jie bus kviečiami ir dalyvaus. Dėl šio fakto jokio viešo komentaro negirdėjome. Gal jūs dabar galėsite paaiškinti, ar vis dėlto tos derybos išlieka kaip trišalis formatas, ar kas nors keičiama ir dėl jūsų pozicijos? Žiūrint dabar į tam tikrą laiką Lietuvai tiekiamų dujų, mūsų požiūriu, diskriminacinę kainą, dėl kurios yra arbitražo ieškinys, ar taip yra traktuojamas tas „Gazpromo“ veiksmas, ar kaip nors kitaip, nuolankiau kalbant apie galimas kainos nuolaidas, sumažinimus?
J. NEVEROVIČ. Labai dėkoju už jūsų klausimą. Galėčiau atsakyti taip, kad mes nuo pat pradžių deklaravome ir tą darom, kad labai glaudžiai konsultuojamės su Komisijos atstovais, kaip įgyvendinti trečiąjį energetikos paketą. Tą darome ir darysime po susitikimo su „Gazpromu“ ir toliau kalbėdamiesi su jais. Be abejo, tos konsultacijos vyks.
Dėl mūsų pozicijos. Mes irgi viešai deklaravome, kad norime užtikrinti teisingą kainą Lietuvos vartotojams, to ir sieksime. Taip pat užtikrinti, kad būtų įgyvendintas trečiasis energetikos paketas, tai yra kad būtų užtikrintas nepriklausomos perdavimo sistemos operatoriaus atsiradimas Lietuvoje. Ačiū. 
PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, jūs puikiai žinote, kad ministrai klausosi ir atsako į jūsų klausimus. (Balsai salėje) O ar jūs suprantate vienodai ar nevienodai, galėsite išsiaiškinti po Seimo posėdžio. Kviečiu klausti… (Balsai salėje) Aš nebijau patikslinimo, bet, aš manau, kad pasitikslinti vargu ar beišeis… (Balsas salėje) Prašom patikslinti, jeigu norite.
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš klausiau labai konkrečiai ne dėl konsultacijų su Europos Komisija, o ar keičiamas derybų formatas iš buvusių trišalių į dvišalį ir ar jūs laikotės pozicijos, ar ne, kad „Gazpromas“ šiandien Lietuvai tiekia dujas diskriminacinėmis kainomis ir dėl to verta kovoti arbitraže? 
J. NEVEROVIČ. Labai ačiū už patikslinimą. Aš irgi patikslinu atsakymą, kad aš esu įgaliotas premjero, Vyriausybės ir tų įgaliojimų prisilaikau. O dėl Komisijos dalyvavimo aš jums patikslinau, kad konsultacijos vyko ir vyks. Ačiū. 
PIRMININKAS. Klausia K. Glaveckas.
K. GLAVECKAS (LSF). Klausimas Ministrui Pirmininkui, bet kadangi finansų ministras dabar yra šioje kėdėje, tai klausimas jums. 2008–2010 m., kai prasidėjo krizė, mes vykdėme ir Europa vykdė taupymo programą, viešųjų finansų taupymo programą ir t. t., tai labai smarkiai atsiliepė ir gyvenimo lygiui, ir algoms, ir t. t. 2010 m., tos kadencijos laikotarpiu, dabartinis premjeras visą laiką oponavo, kad taupymo priemones reikia pakeisti skatinamosiomis priemonėmis. Iš esmės kur tos skatinimo priemonės veikia, nelabai matyti. Tai vienas klausimas.
Antras klausimas. Europos centrinis bankas, kaip žinome, sumažino palūkanas iki 0,5 %. Kokią, jūsų nuomone, tai gali turėti įtaką pigių pinigų pritekėjimui į Lietuvą? Ar nepasikartos ta situacija, kuri buvo 2007–2008 m., kai iš tikro iš Švedijos, iš visur atėjo milijardai litų, kurie išpūtė piniginių instrumentų, nekilnojamojo turto rinkas, o paskui žinome, kuo tas baigėsi. Ar negresia tokia finansinė situacija Lietuvai? Ačiū.
R. ŠADŽIUS. Gerbiamasis profesoriau, labai didelės apimties du klausimai. Pamėginsiu labai trumpai, dovanokite už neišsamumą. Dėl skatinimo priemonių, be abejo, mūsų rankos bus labiau atrištos formuojant 2014 m. biudžetą. Mūsų nuomone, kadangi finansiniai ištekliai ir toliau lieka riboti, iš tikrųjų protinga laikytis išlaidų ribojimo taisyklių. Mes turime tiesiog efektyviau tas išlaidas nukreipti į tas sritis, kurios generuotų tam tikrą ekonominį prieaugį, tarp jų ir dėl gretutinių efektų. Vienas iš pavyzdžių yra daugiabučių namų renovacija, tikrai labai rimta ir įsisenėjusi problema. Neisim į praeitį, kaip ten iš tikrųjų buvo, tačiau mes manome, kad turime pakankamai išteklių, taip pat ir iš Europos Sąjungos fondų, kad galėtume paskatinti tą procesą per centralizuotus pirkimus, per naują modelį ir panašiai. Tai nepareikalautų atsisakyti fiskalinės drausmės taisyklių. 
Dėl Europos centrinio banko sumažintų palūkanų. Tai, be abejo, priemonė, turėsianti įtakos visai Europos Sąjungai, visai Europos Sąjungos ekonomikai, tačiau, kitaip nei 2005, 2006, 2007, 2008 m., dabar valstybės narės yra rinkose, nors 17 valstybių priklauso vieningai euro zonai, tačiau jų rizikingumas yra vertinamas skirtingai. Todėl tie pinigai vienodai visose valstybėse atpigti negali. Be abejo, tie skolintojai, o skolintojai yra komerciniai bankai, kurie naudosis papildoma galimybe pigiau mobilizuoti naujus kreditinius išteklius, skolindami atsižvelgs į įvairiose valstybėse esančias labai konkrečias sąlygas. Todėl protingai atpiginti kreditus Lietuvoje mes toliau galime vykdydami protingą ekonominę politiką. Jeigu mes jos nevykdysime, tai pinigai ne tik neatpigs, o galbūt net ir pabrangs.
PIRMININKAS. Klausia P. Gylys. Ruošiasi M. Bastys.
P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis ministre, po rinkimų praėjo beveik pusė metų. Gerai, kad nedarėte naktinių reformų. Palaikome. Aš manau, kad jūsų mokesčių reformų grupė patyrė fiasko. Iš to, ką žinau viešojoje erdvėje, tai išėjo gana eklektiški pasiūlymai. Juk jau gegužė! Prasideda apačioje biudžeto formavimas, o jis formuojamas pajamų pagrindu. Klausimas yra toks, ar ką nors tokio konceptualaus strategiško galite pasakyti apie jūsų būsimą, jūsų koalicijos, mokesčių politiką, jos permainas?
Ir antra. Ar jūs nevėluojate (aš įsivaizduoju, vėluojate) su ta mokesčių reforma, kadangi dar bus politiniai debatai koalicijos viduje ir visuomenės? Kokie jūsų pagrindiniai principai, požiūris į mokesčius? Ačiū. 
R. ŠADŽIUS. Aš galbūt sutikčiau su jūsų teze, kad ta grupė patyrė fiasko, jeigu jos užduotis būtų parengti konkrečius, vieningus ir vienintelius teisingus pasiūlymus. Tokios užduoties šitai darbo grupei niekas nekėlė. Darbo grupė pateikė rezultatus, kurie dabar bus iš tikrųjų svarstomi. 
Man atrodo, kad konceptualaus požiūrio, mūsų konceptualaus požiūrio į mokesčių sistemą išskirčiau du elementus. Pirmas elementas – tai siekis išlaikyti mokesčių sistemos stabilumą. Mokesčių sistemą mes turime, mes galime ją kritikuoti, tačiau mes jos stabilumą turime išlaikyti ta prasme, kad pokyčiai galimi, tačiau jie turi būti aptarti, išanalizuoti ir laiku priimti. Čia jūs absoliučiai teisus.
Antra konceptuali idėja dėl mūsų mokesčių politikos yra ta, kad dėl mokesčių sistemos, jos elementų aptarimo, jos pliusų ir minusų svarstymo negali būti jokių tabu. Mes turime svarstyti visas opcijas ir visas galimybes ir, žinoma, politinio proceso metu pasirinkti pačius geriausius variantus. Tą mes ir darysime.
PIRMININKAS. Klausia M. Bastys. Ruošiasi ponas R. Markauskas.
M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Mano klausimas būtų teisingumo ministrui. Gerbiamasis ministre, dažnai yra kalbama apie teismų darbą, ir man tenka, susitinkant su rinkėjais, na, susidurti su tokiomis bylomis, civilinėmis bylomis, civilinio proceso bylomis, kur akivaizdžiai matyti, kad viena pusė yra finansiškai stipresnė, kita pusė yra silpnoji. Kyla tokių įtarimų, kad teismai dažnai piktnaudžiauja dėdami ant svarstyklių, priimdami sprendimus, ypač, be abejo, tais atvejais, kai yra įtakingi advokatai ar korumpuojasi kartu su teisėjais, tokius dalykus irgi galima, ko gero, įtarti, kad būna mūsų gyvenime. Mano klausimo esmė yra tokio pobūdžio. Ar nereikėtų dar svarstyti, kad Aukščiausiasis Teismas vis dėlto nedarytų atrankos, kol nėra nusistovėjusi praktika, vis dėlto Civilinis kodeksas veikia tik nuo 2004 m.? 
Iš tiesų mūsų gyvenime dar vertinant tai, ką aš iš pradžių pasakiau, reikėtų, kad Aukščiausiasis Teismas, kuriuo žmonės vis dėlto daugiau pasitiki, suformuotų tam tikrą praktiką, ir ateity, reikia manyti, kiltų mažiau tokio pobūdžio problemų, kokias aš keliu ir gyventojai kelia. Dėkoju.
J. BERNATONIS (LSDPF). Dėkui už klausimą. Iš tiesų klausimas yra ganėtinai platus, sudėtingas. Aš noriu dar kartą priminti, kad mūsų teismai yra visiškai nepriklausomi. Teisingumo ministro vaidmuo čia yra tam tikra prasme simbolinis. Aš diskutuoju su teismų lyderiais, dalyvauju mokymuose teisėjų, įvairiuose susitikimuose dėstau savo poziciją, tačiau, suprantama, situacija turėtų keistis pačiuose teismuose. Labai gaila. Aš taip pat gaunu daug mūsų gyventojų skundų dėl teismų veiklos, nepasitenkinimo teismais, žmonės kažkodėl pradeda ieškoti teisingumo pas teisingumo ministrą, bet pagal mūsų Konstituciją teisingumą vykdo teismai. Tos problemos yra. Teisėjų taryba, mano supratimu, tas problemas mato, dirba. Dabar yra numatyta reforma, kuri turėtų turėti įtakos. Mes ir parlamentas galime per atitinkamus įstatymus padaryti pozityvią įtaką. Aš sudariau priežiūros komitetus visų kodeksų, kurie dabar dėl kodeksų pataisų dirba. Tai yra bandome tą sistemą tobulinti, bet tai nebus pasiekta per vieną dieną.
Ir dar yra blogai – tai teismų uždarumas. Žmonės nelabai žino motyvų atitinkamų sprendimų atitinkamose bylose, kai jau tie sprendimai priimami. Tai turbūt tas tradicijas irgi šiek tiek reikėtų keisti. Tačiau, sakau, tai yra nuoseklus, sistemingas teismų, o ne Teisingumo ministerijos darbas, ir jis vyksta, mano įsivaizdavimu.
PIRMININKAS. Klausia R. Markauskas. Ruošiasi A. Dumbrava.
R. MARKAUSKAS (DPF). Ačiū. Ar norėčiau kreiptis į sveikatos ministrą gerbiamąjį V. P. Andriukaitį. Aš kovo mėnesį kreipiausi į jus raštiškai, kreipėsi į mane žmonės, dėl dantų protezavimo tvarkos pensinio amžiaus žmonėms ir invalidams. Gavau atsakymą iš viceministro G. Černiausko, kuris yra biurokratiškas ir sausas, ir tikrai nebuvo įsigilinta į problemą. 
Esmė tokia, kad šiuo metu galiojantys jūsų įsakymai, na, jūsų buvusio kolegos pasirašyti, leidžia įrašytiems į eilę pensinio amžiaus žmonėms ir invalidams dėtis dantis, protezuoti, ir jie gali atsiskaityti savo pinigais, ir laukia, kada tie pinigai sugrįš po trejų, ketverių metų. Bet daugelis pensinio amžiaus žmonių neturi pinigų, jie laukia tos eilės, sulaukia po trejų, ketverių metų, bet tada jiems jau konkrečiai nurodoma, kurioje įstaigoje protezuoti dantis. Kalbant apie Alytų ir Alytaus rajoną, tai yra vienintelis tokias paslaugas teikiantis kabinetas. Yra jų prašymas, kad jie galėtų už savo pinigus ir tada dėtis kur nori tuos dantis, ir mielai tos įstaigos sutinka, ir gauna tą kompensaciją, kai ateina jų eilė.
Todėl aš šitą prašymą dar kartą jums persiųsiu, prašau įsigilinti, nematau čia nieko baisaus, jei tas įsakymas bus pakeistas, pakoreguotas.
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Dėkoju. Iš tiesų norėčiau pamatyti tą atsakymą. Jūs teisus. Dantų protezavimo klausimai Lietuvoje atrodo apverktinai. Žmonių eilės, žmonių, laukiančių protezavimo, ypač pensinio amžiaus žmonių, eilės visoje Lietuvoje yra labai skirtingos. Zarasuose žmonėms tenka laukti penkerius metus, Vilniuje – iki metų. Be galo didelis skirtumas stomatologijos įstaigų, odontologijos kabinetų išsidėstymo Lietuvoje. Odontologijos kabinetų daugelyje rajonų tiesiog trūksta. Dar daugiau trūksta dantų technikų.
Dabar į parlamentą ateis mano pasiūlymai, kad vis dėlto Seimas apsispręstų sugrįžti prie savo konstitucinių įsipareigojimų ir suteiktų savivaldybėms ir Vyriausybei teisę išdėstyti optimaliau sveikatos priežiūros įstaigų tinklą, kuris būtų arčiau gyventojų, kartu ir kabinetų skaičių. Šiandien tokios galimybės nėra – ji 2007 m. panaikinta. Todėl iš tiesų yra bendras reikalas.
Antra didžiulė bėda. Tvirtinant praėjusių metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetą, valstybės asignavimai, apskritai skiriami programoms, taip pat ir dantims protezuoti, sumažinti drastiškai. Per ketverius metus jie sumažėjo 24 kartus – nuo 500 mln. iki 21 mln. Dabar visam dantų protezavimo poreikiui skirta 30 mln. Lt. Tai yra katino ašaros. Aišku, mes to pakeisti niekaip negalime. Galbūt Gediminas Černiauskas atsakė pagal esamą finansinę situaciją. Tuo labiau kai eilių reguliavimo klausimai taip pat yra labai komplikuoti. Turime daug skundų, kai vieni žmonės laukia eilėse, nes jie neturi pinigų, turtingesni arba tie, kurie turi pinigų, apeina eiles ir susidaro dar viena bėda: tas, kuris neturi pinigų, laukia dar ilgiau. Toks reguliavimas iš viso nesuprantamas. Todėl, mielieji kolegos, išties dabar, kai mes jau apibendriname, mes turėjome didžiulius susitikimus su Odontologų rūmais. Ten beveik visi privatūs kabinetai. Valstybinių viešųjų odontologinių įstaigų yra be galo mažai. Mes turėsime pateikti…
PIRMININKAS. Primenu, ministre, atsakyti 2 minutės.
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). (Vieną minutę!) Pateiksime diskusiją Seimui dėl viso įstatymų paketo pakeitimo ir dėl kitų metų biudžetinių asignavimų perskirstymo. Aš manau, kad tokiu būdu spręsdami galbūt mes šiek tiek pajudinsime tą be galo skaudžią problemą.
PIRMININKAS. Prieš duodamas kalbėti A. Dumbravai, primenu, kad klausti – viena minutė, atsakyti – dvi minutės.
A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Klausimą norėčiau užduoti ūkio ministrei. Gerbiamoji ministre, jūsų kolegė šiandien laužo galvą dėl išmokų sumažinimo nepasiturinčioms šeimoms ir dėl pašalpų, tie klausimai bus svarstomi Seime. Prašom pasakyti, tarkim, nematote jūs čia tokios bėdos, kad… Mes sprendžiame socialinius dalykus, tačiau nėra sprendžiami galbūt ekonominiai dalykai. Aš jūsų norėčiau paklausti. Gal yra koks nors įstatymų projektų paketas būtent dėl verslo skatinimo, dėl verslo patrauklumo Lietuvoje? Mes, eidami į rinkimus, labai daug apie tai kalbėjome, bet dabar apie tai mažai šnekame. Norėčiau paklausti, kas yra rengiama arba kas numatoma parengti, kad vis dėlto ne tik pašalpos būtų mažinamos arba karpomos, kad tų bedarbių… kad jie ieškotųsi, būtų darbo rinkoje, jiems būtų padedama įsitraukti į darbo rinką? Labai ačiū.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Iš tikrųjų jūs žinote, kad dabar yra paskelbti operatoriaus konkursai dėl penkių naujų laisvųjų ekonominių zonų. Jos visos yra regionuose. Tai yra ir Panevėžys, tai yra ir Marijampolė, ir Akmenė, ir Kėdainiai. Deja, ne į visus LEZ`us atėjo operatoriai. Dėl struktūrinės paramos iš tikrųjų mes įvedėme kriterijų, skatinantį verslą ateiti į regionus, kad prioritetai būtų teikiami visiems, išskyrus einantiems į Kauno, Vilniaus ir Klaipėdos miestus, nes čia yra didžiausios investicijos. Taigi verslininkai tai žino. O kadangi jūs esate iš tikrai probleminio regiono (aš puikiai žinau), tai daviau nurodymą įmonei „Investuok Lietuvoje“, kad būtent į šitą regioną ateitų, tiesą sakant, specifiškai ateitų kokios nors inžinerinės firmos, kurios galėtų pasinaudoti ten dirbančių žmonių aukštu potencialu šioje srityje.
PIRMININKAS. Klausia R. J. Dagys. Ruošiasi D. Kuodytė.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Mano klausimas turbūt pavaduojančiam premjerą ir iš dalies socialinių reikalų ir darbo ministrei. Iš tikrųjų būtų didelis prašymas perduoti dabar nesančiam premjerui, kad kitą kartą, nes jūsų Vyriausybė labai nuoširdžiai pritarė Europos Tarybos konvencijai, kurioje numatoma įteisinti socialinę lytį, atsineštų korteles, kad žinotume, kas iš jūsų vyras ir moteris, nes ten numatoma tokia deklaracija. Toks būtų kaip ir prašymas, bet kartu… 
O klausimas yra susijęs su jūsų renovavimo programa. Dabar svarstomu įstatymu siūlomos labai drastiškos priemonės priversti žmones dalyvauti šitoje programoje. Pensininkas turės, jeigu atsisako ne dėl to, kad nenorės, kad jo namas būtų renovuojamas „City Service“… jis patirs tokią sankciją, kad, pavyzdžiui, jeigu gauna 670 Lt pensiją, o 1 tūkst. Lt kainuoja šildymas, tai papildomai jam nebus kompensuojama 433 Lt ir pragyvenimui liks tik 103 Lt. Ar, jūsų manymu, tokia sankcija nėra per daug griežta norint pasiekti tikslą, kad renovavimas vyktų sparčiau, nes iš 103 Lt pensininkas tikrai nepragyvens ir mes turėsime remti per kitas programas? 
R. ŠADŽIUS. Aš atsakyčiau taip, kad šiuo klausimu yra du aspektai. Vienas galbūt paprastesnis, be abejo, sutinku, ciniškesnis. Faktas yra tas, kad į orą išleidžiama pačių kiauriausių namų šiluma yra apmokama valstybės lėšomis. Iš esmės visa šiluma yra apmokama iš šildymo kompensacijų, kurias gauna, o po to atitinkamai perveda šildymo įmonėms tame name gyvenantys gyventojai. Jeigu tas gyventojas nesutinka, kad namas būtų renovuojamas, kodėl valstybė, viena vertus, turėtų jo gailėtis?
Antra vertus, iš tikrųjų žinau, kad yra įvairių pasiūlymų, ne tik Vyriausybės, bet ir Seimo narių, pavienių ekspertų, ateina jų pasiūlymai imtis pačių griežčiausių priemonių, t. y. nubraukti kompensacijas, didinti pridėtinės vertės mokestį, atšaukti PVM lengvatą šildymui. Manau, kad šiandien, kol mes iš tikrųjų neįsibėgėjome, kol nesuformavome ir pozityvaus žmonių nusistatymo renovavimo atžvilgiu, kol dar konkrečiais veiksmais neįrodėme, kad sugebame tą renovavimo procesą padaryti ne bet kaip, o iš tikrųjų tinkamai, pačių griežčiausių priemonių priimti nereikėtų. Kadangi tos visos priemonės reguliuojamos įstatymais, kviesčiau ne tik jus, bet ir kitus Seimo narius į šį aspektą labai rimtai atsižvelgti, tačiau ignoruoti to mano pirmojo paminėto fakto, kad perteklinė šiluma išmetama veltui, už šilumą apmokame valstybės biudžeto lėšomis, ignoruoti taip pat nereikėtų.
PIRMININKAS. Dar papildys? 
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū. Man atrodo, gerbiamasis ministras atsakė į klausimą.
V. MAZURONIS (TTF). Jeigu galima? Gerbiamasis Dagy, neklaidinkite žmonių, kurie žiūri tą laidą ar nežiūri, kad čia kas nors bus nuskriaustas dėl šių dalykų. Priešingai, mes tiems žmonėms, kurie socialiai negali, mes už valstybės pinigus – už visų mūsų pinigus – renovuosime namus. Jie nepraras nė vieno lito, o jūsų demagogijos, kurias jūs čia kalbate apie tariamai nuskriaustus arba nuskriaudžiamus vien tam, kad pateisintumėte savo Vyriausybės visišką neveiklumą, visiškai neatitinka tiesos. 
PIRMININKAS. Klausia D. Kuodytė. Ruošiasi… M. Petrauskienės nematau. A. Mazuronis. Ruošiasi P. Gražulis.
D. KUODYTĖ (LSF). Ačiū, pirmininke. Mano klausimas socialinės apsaugos ir darbo ministrei. Gerbiamoji ministre, jūs turbūt žinote, kad pačioje praėjusių metų pabaigoje pasirodė iš tiesų skandalingas dokumentas – Valstybinio audito ataskaita, ar efektyviai organizuota vaiko teisių apsauga. Jeigu pradėčiau cituoti tas išvadas, tai yra baisu. Ir duomenys blogai kaupiami, savivaldybių nesudaromi individualaus darbo su probleminėmis šeimomis planai, netgi grėsmė vaiko gyvybei, sveikatai ir saugumui vertinama netinkamai, nes nenustatyti šios grėsmės vertinimo kriterijai ir t. t. Akivaizdu, kad situaciją iš esmės reikia keisti. Kaip žinome, prieš kurį laiką buvo priimta Vaiko teisių apsaugos sistemos pertvarkos koncepcija. Kaip jūs ją vertinate? Ar iš esmės tai galės pakeisti situaciją ir ar nemanote, kad tempai ir terminai, kurie buvo nustatyti, yra gerokai per ilgi? Ar nemanote, kad tą situaciją reikėtų keisti? 
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajai Seimo narei už klausimą. Iš tiesų tokia situacija, kokia yra, tikrai netoleruotina, ir kalbant ne tik vaiko teisių klausimu. Iš tiesų, žvelgiant į vieną ar kitą informacijos pjūvį, vieną ar kitą socialinę problemą, tikrai nėra. Jūs, kaip žinote, mes turime, galbūt vėl nepopuliariai pasakysiu apie tas darbo grupes, bet iš tiesų dėl kiekvienos tokios plačios problemos iš tiesų yra suformuotos darbo grupės, ir kaip žinote, ir pati turbūt dalyvaujate, mes esame labai atviri ir pas mus tose darbo grupėse dalyvauja nevyriausybinių organizacijų atstovai, praktikai, kurie iš tiesų susiduria su tomis problemomis. Aš manau, kad tos problemos bus išspręstos. Be abejonės, norėtųsi, kad tie terminai būtų kuo trumpesni ir kad mes galėtume kuo greičiau visuomenei parodyti rezultatą. Ačiū.
PIRMININKAS. Į salę grįžo A. Mazuronis. Jam teisė užduoti klausimą, o P. Gražulis bus kitas iš jų frakcijos, kuris užduos. 
A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Švietimo ministrui norėčiau klausimą. Gerbiamasis ministre, neseniai teko girdėti, kad Klaipėdos universitete laivavedybą studijuojantys studentai sužinojo, rodos, po kelerių metų studijų, kad neturės galimybės gauti diplomo. Sakykite, kur problema? Ar teisinėje galiojančioje bazėje, kad tokia situacija apskritai gali būti realiame gyvenime? Ar čia... Nes tai iš principo sunkiai protu suvokiama situacija, kai žmonės studijuoja kelerius metus ir galų gale sužino, kad negaus diplomo.
D. PAVALKIS. Melas ir apgaulė, aš bent tokios informacijos neturiu. Universitetai turi savo autonomiją, o kokių nors pakeitimų ar dar ko nors sisteminių nei Seimas, kiek žinau, nesiruošia priimti tai liečiančių Mokslo ir studijų įstatymo pakeitimų, nei ministerijoje... Nežinau, tegul parašo tiesiai tie studentai, kokia ten yra problema. Bet aš sakau, apie tokią problemą nesu girdėjęs. 
PIRMININKAS. Klausia K. Starkevičius. Ruošiasi R. Šimašius.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš noriu paklausti finansų ministro ir pacituoti Vyriausybės nutarimą, kuris nustato žalio kuro naudojimą. Žymėtas gazolis, skirtas naudoti žemės ūkyje, gali būti naudojamas žemės ūkio technikoje, įskaitant traktorius, žvejybos laivų varikliuose, taip pat žemės ūkio veiklos subjektų nuosavybės teise priklausančiose arba pagal raštu sudarytas nuomos, panaudos ar kitas sutartis žemės ūkio veiklos subjektų naudojamose transporto priemonėse, kurios naudojamos žemės ūkio veikloje. Taip iš tikrųjų buvo, kai finansų ministrė buvo I. Šimonytė. Tačiau dabartiniu metu, jūs turbūt ir nežinote, sausio mėnesį Valstybinė mokesčių inspekcija išaiškino, kad ūkininkai negali naudoti žymėto kuro automobiliuose, registruotuose ūkio vardu. Jie šiais automobiliais nuveža pesticidus, herbicidus į laukus, nereikia jiems didelio traktoriaus su didele priekaba, detales atsiveža. Tokia tvarka yra ir Vokietijoje, bet čia reikėtų truputį susieti, žemės ūkio ministras ir jūs, kad tas išaiškinimas vėl grįžtų į normalią tvarką, nes dabar yra šiek tiek chaoso ir ūkininkai nerimauja. 
R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Taip, jūsų pasiūlytas sprendimo būdas būtų geriausias. Tik aš atkreipčiau jūsų dėmesį, kad žymėtas kuras – tai kuras, kuris neapmokestinamas akcizu. Akcizo lengvata suteikiama būtent žemės ūkio veiklai. Jeigu mes neturime arba negalime patikimai įsitikinti, kad tas automobilis yra naudojamas tik žemės ūkio veiklai arba tas kuras naudojamas tik žemės ūkio veiklai, matyt, mes turime įvesti tam tikrus apribojimus. Nes, priešingu atveju, ridos skirstymas, dar kažkokie būdai administravimo požiūriu būtų daug brangesni. Galbūt teisingesni, bet būtų daug brangesni. Tačiau kompromisą rasti galima pamėginti. Jūsų, kaip minėjau, pasiūlytas klausimo sprendimo būdas man priimtinas.
PIRMININKAS. Klausia R. Šimašius. Ruošiasi P. Gražulis.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Aš norėčiau paklausti gerbiamosios socialinės apsaugos ir darbo ministrės A. Pabedinskienės. Nors nuo klausimo dažniausiai išsisukate ir D. Kuodytei neatsakėte, bet vis dėlto noriu paklausti apie tuos pačius vaikus. Kai svečiavotės pas mus frakcijoje, sakėte, kad birželio pradžioje jau turėsite labai aiškią programą ir galėsite skaičiais pasakyti, kiek sumažės vaikų globos namuose. Vėliau, tiesa, jūsų viceministrė renginyje kalbėjo visiškai priešingai, sakydama, kad vaiko interesai rūpi jums ne daugiau negu ten dirbančių darbuotojų gerovė, ir kalbėjo, kad lyg ir rudenį bus atitinkami planai. Tai vis dėlto jūs einate prie to, kad pateiktumėte birželio pradžioje mums planą, ar nepateiksite? Norėčiau išgirsti jūsų labai konkretų ir tiesų atsakymą. Prie kokių skaičių mes einame? Kiek sumažės vaikų namų? (Balsai salėje) Prašau posėdžio pirmininką padaryti pastabą P. Gražuliui, nes jis nuolat replikuoja iš vietos ir trukdo kalbėti.
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajam Seimo nariui. Iš tiesų, kaip aš minėjau, darbo grupė dirba ir matyti tam tikri poslinkiai. Bet, kaip minėjau, dar kartą pakartosiu, grupė yra gausi, visų nuomonių yra įsiklausoma ir tas procesas ne taip greitai vyksta, bet mes iš tiesų norime birželio pradžioje, kaip ir minėjau, turėti tą galutinį produktą, kurį galėtume atiduoti svarstyti visuomenei. 
Jeigu kalbame apie konkrečius skaičius, aš jums, gerbiamasis Seimo nary, ir frakcijoje sakiau, kad skaičių, kiek mes sumažinsime vaikučių vienuose ar kituose globos namuose, ar įsivaikins šeimos, ar kursime šeimynas, labai sudėtinga pasakyti, nes jokios analizės iki šios dienos nėra atlikta. Jeigu kalbam, pavyzdžiui, apie Vilniaus savivaldybę, yra įsikūrusi tiktai viena šeimyna. Šiandien niekas nėra pateikęs poreikio kurti šeimyną, jeigu kalbėtume apie tuos dalykus. Ačiū.
PIRMININKAS. Klausia P. Gražulis. Ruošiasi V. M. Čigriejienė.
P. GRAŽULIS (TTF). Aš norėjau paklausti žemės ūkio ministro ir energetikos ministro. Man ne kartą teko lankytis Energetikos ministerijoje. Kadangi Klaipėdos rajone yra nemažai magistralinių tinklų, tai ir dujų trasų tiesimas, ir kelių tiesimas, ir elektros linijų tiesimas… Faktiškai dabar yra metodika, kad žemės paėmimas servituto teise yra tas pats ar Skuodo rajone, ar Klaipėdos mieste, ar Klaipėdos rajone, kur žemių kaina gerokai skiriasi. Su energetikos ministru lyg ir sutarėme, kad jis teiks Vyriausybei pataisas keisti metodiką, bet sako, tai stringa Žemės ūkio ministerijoje. Ar galėtumėte pakomentuoti, koks procesas šio klausimo ir kada šį klausimą išspręs Vyriausybė? 
V. JUKNA. Ačiū už klausimą. Dėl Žemės ūkio ministerijos, tai dabar yra dirbama specialistų lygmeniu, apie tai diskutuojama. Aš manau, kad artimiausiu metu prieisime prie kompromiso. Bet, kaip minėjau, dabar specialistų lygiu yra dirbama ir diskutuojama.
PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė. P. Auštrevičiaus nematau. Jeigu jo nebus, klaus E. Gentvilas.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū, posėdžio pirmininke. Mano klausimas turėtų būti sveikatos ministrui, bet jis kažkur išgaravo. Tada klausiu energetikos ministro. Gerbiamasis ministre, ar Lenkija iš tiesų ketina prisijungti prie atominės elektrinės statybos ir kokia galutinė Estijos vadovybės nuomonė dėl ketinimo nedalyvauti elektrinės statyboje? Ačiū. 
J. NEVEROVIČ. Labai ačiū už jūsų klausimą. Norėčiau pasakyti, kad mes ką tik turėjome Vyriausybėje diskusiją dėl darbo grupės išvadų ir rekomendacijų. Po tos diskusijos išvadoms buvo pritarta ir Energetikos ministerija buvo įgaliota toliau informuoti projekto partnerius ir konsultuotis dėl galimų projekto sprendimų. Tą ir darysime artimiausiu metu. Be abejo, taip pat svarstome apie kitas alternatyvas, kitas galimybes, bet apie tai šiandien tikrai negaliu nieko konkretaus jums pasakyti.
PIRMININKAS. Klausia V. Gailius, kaip supratau, frakcijos susitarimu. 
V. GAILIUS (LSF). Gerbiamasis susisiekimo ministre, ačiū už jūsų dalykišką atsakymą į mano paklausimą dėl apygardoje ir visoje Lietuvoje šiandieninės blogos žvyrkelių būklės. Mano klausimas susijęs su tuo, ar nėra iniciatyvų Susisiekimo ministerijoje pradėti procesą palaipsniui didinti Kelių fondui pervedamo, surenkamo akcizo iš dujų, benzino ir dyzelino procentinę dalį, ir nuo šiandieninės 45 % palaipsniui per kadenciją sugrįžti bent iki 70 % tam, kad nereikėtų kitais teisės aktų projektais tampyti paklodes nuo vietos kelių regioniniams keliams? Ir kokia jūsų pozicija, ar rengiate ką nors panašaus? Ačiū. 
R. SINKEVIČIUS (LSDPF). Ačiū gerbiamajam Seimo nariui už klausimą ir domėjimąsi Lietuvos labai svarbia infrastruktūra, kuri lemia mūsų ekonominio potencialo augimą. Iš tikrųjų jūs teisus sakydamas, kad šiandien kelių infrastruktūros finansavimas nėra toks, koks būtų objektyviai reikalingas. Kaip man žinoma, tokios iniciatyvos yra parodytos Seime, yra užregistruota įstatymo pataisa, numatanti nuo 55 % dabar atskaitomo akcizo dalies į Kelių plėtros ir priežiūros fondą padindinti iki 65 %. Jūs turbūt žinote, kad, nežiūrint įstatymo nuostatos, vis tiek į KPP programą tų 55 % mes negauname, o gauname, jeigu taip žiūrėtume, 47 %. Aš pritariu tai iniciatyvai, kaip pritariu ir kitoms iniciatyvoms, lemiančioms mažesnius neakcizinio kuro įvežimo kiekius į Lietuvos Respublikos teritoriją kaip privačių lėšų panaudojimą visuomeniniams poreikiams, tai yra vystant PPP projektus – viešojo ir privataus sektorių bendradarbiavimą. Noriu pasakyti, kad šita Vyriausybė pirmą kartą mūsų nepriklausomos Lietuvos istorijoje pradėjo įgyvendinti virš 100 mln. Lt siekiantį privačios ir viešosios partnerystės projektą tiesiant Palangos aplinkkelį. Taigi, lėšų pritraukimo į infrastruktūrinius objektus turėtume ieškoti kartu su jumis. Be jūsų pagalbos, iniciatyvos čia neišsiversime. 
PIRMININKAS. Klausia D. Jankauskas. Ruošiasi V. Juozapaitis. Jeigu jo nebus – A. Matulas. 
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Iš tikrųjų turėjau kad ir socialinį klausimą, bet sveikatos apsaugos ministrui, nes dėl ministerijų nesusikalbėjimo niekaip nepriimamas Vyriausybės nutarimas, o žmonės tapę įkaitais. Bet kadangi nežinia kodėl nėra sveikatos apsaugos ministro, nors jis buvo Vyriausybės valandos pradžioje, bet niekas to, matyt, nepaaiškins, taigi, naudojuosi proga ir noriu paklausti socialinės apsaugos ir darbo ministrės. 
Šiandien keletą kartų atsakydama į kolegų klausimus jūs minėjote, kad jokios analizės neturite, jokios informacijos iki šiol nebuvo. Tai gal jūs galėtumėt kaip nors suformuluoti (nebūtinai dabar) sąrašą, kokios informacijos jums trūksta, kad būtų galima priimti sprendimus? Nes ar nebus taip, kaip ir Ministras Pirmininkas informacijos, kuri buvo skelbiama internete, pirmais darbo mėnesiais nerado. 
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū už klausimą. Iš tiesų jūs kalbate turbūt apie 14 mln., kai mūsų ministerijos nesusitarė dėl PSD įmokos. O dėl informacijos tai visada jos trūksta, jeigu nori priimti gerus sprendimus. Ir žiūrima keliais pjūviais, ne vien tik statistinės, bet ir praktinės informacijos reikia dėl išsamesnės analizės, geresnio sprendimo. Šiuo atveju buvo kalbama apie vaikų globos namus ar apie vaikų problematiką. Mes turime labai giliai pažiūrėti, kad nebūtų taip, kad vėl priimame programą, parengiame dokumentą, bet jis yra tik fragmentinis, o ne nuoseklus ir tęstinis. Ačiū. 
PIRMININKAS. Kadangi E. Gentvilas informavo, kad jis nori vis dėlto paklausti, tai suteikiame teisę Liberalų sąjūdžio frakcijos atstovui klausti. Ir kitas klaus A. Matulas, nes V. Juozapaičio nėra. 
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Du trumpi klausimėliai. Vienas žemės ūkio ministrui. Buvo kalbama, kad valstybinės žemės pardavimo aukcionai bus atnaujinti ir tik elektronine forma bus pateikta iki gegužės 1 d. Šiandien – gegužės 9 d., nieko negirdėti apie atnaujintus valstybinės žemės aukcionus, kurie buvo pernai rudenį sustabdyti. Kokia čia situacija? 
Ir kitas dalykas – finansų ministrui trumpas klausimas. Didinant minimalų atlyginimą pirmiausia buvo galvojama apie vargingiausius žmones, nuo 850 Lt padidinta 150 Lt, taigi, iki 1000 Lt minimali alga. Ką jūs galvojate daryti su štai tokiu rezultatu? Galvodami apie skurdžiausius žmones jūs labiausiai premijuojate turtingiausius žmones. Tai yra valstybės įmonių vadovų algos yra susietos su minimaliu atlyginimu. Ir štai jums rezultatas. Pirmos kategorijos valstybės įmonių vadovų algos nuo sausio 1 d. padidėjo 2700 Lt prie tų 15 tūkst. ir panašių algų. Antros kategorijos įmonių vadovų algos padidėjo 2200 Lt. Ką darysite? 
R. ŠADŽIUS. Gal aš pradėsiu nuo paskutinio klausimo. Jūsų informacija netiksli. Jeigu pasidomėsite 2012 m. gruodžio mėn. Vyriausybės nutarimu (nepamenu datos, viena iš paskutinių dienų) dėl minimalios algos padidinimo, ten buvo pasakyta, kad apskaičiuojant valstybės įmonių darbuotojų, ne tik vadovų, bet ir kitų darbuotojų atlyginimus taikomas minimalios mėnesinės algos dydis lieka nepakitęs – 850 Lt. Todėl to padidėjimo, apie kurį jūs kalbėjote, nėra. 
V. JUKNA. Irgi trumpai noriu atsakyti į klausimą. Iš tiesų buvo sustabdyta todėl, kad pareiškimų buvo gauta daugiau, negu yra tos žemės. Dabartiniu metu taip nėra tiesiogiai, kad Žemės ūkio ministerija galėtų iki galo daryti įtaką šitam procesui, bet mes stengiamės, kad kuo greičiau prasidėtų tas procesas. Jūs ir kalbate apie atnaujinimą, kur buvo pateiktos paraiškos, kad būtų suplanuoti sklypai ir sudarytos pirkimo-pardavimo sutartys. Tada tiksliai žinotume, koks yra žemės likutis. Iš tiesų mes tai žinome, skubame, bet kiek tai nuo mūsų priklauso, mes tą procesą tikrai nuolat stebime ir stengiamės, kad kuo greičiau jis judėtų. 
PIRMININKAS. Klausia A. Matulas. Ruošiasi V. Stundys. 
A. MATULAS (TS-LKDF). Norėčiau paklausti sveikatos apsaugos ministrą. Gerbiamasis ministre, noriu užduoti du klausimus. Jūsų Vyriausybės programoje yra įsipareigojimas mažinti girtuoklystę Lietuvoje. Jūs apie tai irgi labai dažnai kalbate, piktinatės, kad yra 12 tūkst. pardavimų vietų, iš tiesų yra apie 18. Kaip jūs tame kontekste vertinate jūsų koalicijos tam tikrų žmonių veiksmus, siūlymus legalizuoti samagoną, kada tų taškų atsiras daug daugiau, mažinti alkoholio akcizą 50 %? O paskutinė sensacija, kad nuo liepos 1 d., pasirodo, siūlysime sugrąžinti alkoholį Seime, neva pirmininkaujant svečiai norės paragauti. Tuo tarpu leidžiama ir dabar, konferencijų, visokių renginių metu išimtis padaryta, leidžiama. Tai ar mes negalime būti išimtis, kad vaišintume ne vynu, ne kažkuo, bet vaišintume galbūt kefyru, galbūt gira? Kokia jūsų asmeninė pozicija? Ir dėl priklausomybės… 
PIRMININKAS. Klausti – minutė. 
A. MATULAS (TS-LKDF). Ir dėl Vilniaus priklausomybės ligų centro. Praeitą kartą Vyriausybės posėdžio metu klausiau, sakė, bus sprendžiama. Šiandien mane informavo, kad jau nutrauktas planinis ligonių guldymas. Mes kitą savaitę komitete svarstysime, bet tas svarstymas ir liks svarstymu. Ar galite ką nors pažadėti? Nes premjeras buvo pažadėjęs nedelsiant spręsti kartu su Vilniaus savivaldybe. Nes problema didžiulė, kur tuos žmones mes dėsime? Didžiausias priklausomybių ligų centras – be finansavimo!
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Į antrąjį klausimą atsakyti lengviau, nes maždaug prieš 2 ar 3 savaites skyrėme 1 mln. Lt finansuoti Vilniaus priklausomybės ligų centro situaciją, kad būtų palikti pinigai darbo užmokesčiui, nes personalui neturi iš ko mokėti pinigų. Tačiau paskyrus tą milijoną pagal buhalterines procedūras tas milijonas pateko visiems penkiems priklausomybių centrams, išsidalino. Ir mes buvome informuoti apie tai. Dalis pinigų atėjo į Vilniaus priklausomybės centrą, tačiau kiti atiteko Kauno, Klaipėdos, Panevėžio ir Šiaulių centrams. Tai mes dabar vėl ieškome asignavimų. Kad būtų skiriama konkrečiai vienam Vilniaus, turime pakeisti nemažai teisės aktų, ypač buhalterinių. Tokios yra teisinės procedūros. 
Dabar antras dalykas. Vilniaus ligų priklausomybės centro klausimas yra Vilniaus miesto savivaldybės dispozicijoje, kol taryba nepriima sprendimo, mes niekaip negalime perimti. Pavyzdžiui, Kaune mes jau sutarėme su Kauno meru, ir atrodo, kad yra politinė valia atskirti priklausomybės centro dalį, vieną pastatą pasilikti kaip laikinus nakvynės namus, o kitą pastatą perduoti mums. Jau susitarėm. Taip pat susitarėme ir dėl antros ligoninės įvairių perdarymo būdų. Vilniuje kalbėjausi su meru ne vieną kartą, kol kas jie jokių sprendimų nėra priėmę. Mes jokių Vyriausybės nutarimų negalime priimti, jeigu Vilniaus savivaldybės taryba nepriima sprendimų. Tai mes raginame ir vėl tą patį, ir vėl šiandieną buvo susitikimas su Vilniaus atstovais. Vicemeras Černiauskas svarstė tą problemą. Mes iš tiesų pasiryžę pasiūlyti, kad Vyriausybė perimtų ir Vilniaus priklausomybės ligų centrą, ir visus centrus į respublikinį lygį, būtų lengviau tvarkytis. Taigi tą darbą tęsime ir manau, kad rasime sprendimą.
Dėl pirmojo klausimo tikrai sutinku su jumis, kad prekyba alkoholiu Lietuvoje yra peržengusi bet kokias sveiko proto ribas. Gerbiamieji kolegos Seimo nariai turbūt turės tvirtinti rodiklius, kiek mes išgeriame, kiek tenka metams alkoholio litrų galvai. Noriu pasakyti, kad šiuo metu turime tokius rodiklius: 11,9 litro. Gal užtenka, gerbiamieji Seimo nariai? O gal per mažai, tai siūlykite dar daugiau taškų ir iniciatyvų ir t. t., kad gertų visa Lietuva. Čia netelpa į jokius sveiko proto rėmus ir visą laiką kalbame apie smulkųjį ir vidutinį verslą. Negi mūsų smulkusis ir vidutinis verslas turi būti girtas verslas? Niekaip šito nesuprantu. Nėra abejonės, kad reikia mažinti priklausomybės prieinamumo taškus ir degalinėse, ir kitur. Ir aš tą drąsiai kalbu, ir kiekvienam sakau, čia – nacionalinis reikalas. Pažiūrėkime į kitas valstybės, koks yra griežtas reguliavimas. Galbūt mes galime džiaugtis tuo, kad vakar ryte einu į ministeriją, o Vilniaus gatve eina du girti prancūzai jaunuoliai 8 val. ryto, nes jiems čia pasigerti per naktį yra pigu. Manau, kad mūsiškiai Paryžiuje taip lengvai neprisigertų, per daug kainuotų. Žodžiu, jūs teisus. Dėl to, kad reiktų kefyro, dovanokite, čia humoras ir galbūt neužsiimkime humoru per Vyriausybės valandą, tačiau samagono, arba naminės degtinės, legalizavimas turi kitą kontekstą.
PIRMININKAS. Gerbiamasis ministre, atsakymui 2 min.! 
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Bet apie tai mes galime pasišnekėti, tai – du skirtingi klausimai, reikia juos aptarti atskirai. 
PIRMININKAS. Dar kartą primenu, klausimui – 1 min., atsakymui – 2 min. Klausia V. Stundys. Ruošiasi A. Dumčius.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkui. Pusantro klausimo. Pirmasis klausimas švietimo ir mokslo ministrui, jis su kolega D. A. Barakausku aktyviai diskutuoja ir negirdi, taigi pusė klausimo finansų ministrui. Po pietų Seimas svarstys nutarimo projektą, kuriuo Vyriausybė raginama tikslinti biudžetą ir pateikti Seimui iki rugpjūčio 1 d. patikslintą biudžetą dėl to, kad susidarė, kaip rašoma teikiamame rašte, finansinių sunkumų valstybinėse įstaigose ir savivaldybėse dėl mėnesinės minimalios algos pakėlimo. Ar jūs pripažįstate šitą problemą, ar teiksite biudžeto patikslinimą? 
Visas klausimas švietimo ir mokslo ministrui. Pasigirdo kalbų, kad bus peržiūrima mokyklų vadovų skyrimo tvarka. Šiuo metu galiojanti tvarka bent minimaliai apriboja savivaldybių galimybes manipuliuoti skiriant vadovus. Ką jūs žadate keisti toje tvarkoje, jeigu jūs ją keisite? 
R. ŠADŽIUS. Aš gal pradėsiu tada nuo tos pusės klausimo. Iš tikrųjų Lietuvoje pagal konstitucinį teisinį reguliavimą biudžeto tvirtinimo procese iniciatyvos teisė priklauso Vyriausybei. Žinoma, sunku nesutikti su tuo, kad ne tik paminėtose, bet ir kitose srityse ganėtinai sunki situacija, ir kad atlyginimai iki šiol yra sumažinti. Planuodami 2014 metų biudžetą, mes, be abejo, pradėsime atkurti tuos atlyginimus link anksčiau buvusio lygio tam tikrais tempais, kuriuos įvertinti taip pat galėsime atsižvelgę į ekonominę situaciją.
Dėl 2013 metų biudžeto. Jeigu yra kokių nors siūlymų didinti asignavimus vienose srityse, greta turi būti pasakyta, iš kur mes tuos asignavimus paimsime, tai yra kur asignavimus sumažinsime, kadangi galioja Fiskalinės drausmės įstatymas, kuris vienodai įpareigoja drausmingai elgtis ir Seimą, ir Vyriausybę. 
D. PAVALKIS. Aš noriu atsakyti į jūsų antrą klausimą. Iš tikrųjų visi pripažįsta, kad tam tikras mokyklų vadovų skyrimo ir pertvirtinimo, arba peržiūrėjimo, reglamentas turi būti, kad tai neturėtų būti mokyklos arba vien tik savivaldybės reikalas. Tačiau tokia tvarka, kokia yra padaryta šiuo momentu, kelia tikrai daug pasipiktinimo. Lankantis rajonuose, mokyklų direktoriai tiesiog laiko įžeidimu, dar visokių terminų aš girdžiu. Todėl mes nesakome, kad mes nueiname nuo pačios idėjos, kad turėtų būti suderinti veiksmai tarp ministerijos ir savivaldybių parenkant vadovus, tačiau tą tvarką reikėtų galbūt kažkiek sušvelninti arba netgi perimti į ministerijos kompetenciją, nes pagrindinis priekaištas yra dar ir tas, kad įvertinimą vykdo privati kompanija, pagal kontraktą dirbanti Mokyklų vertinimo centrui. Mes norime peržiūrėti tą tvarką, bet manau, kad humanizuosime mes jiems.
PIRMININKAS. Klausia A. Dumčius, ruošiasi R. Kupčinskas. 
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkui. Kadangi D. A. Barakauskas dingo, jeigu galima, finansų ministro paklausiu. Teko nemažai dalyvauti švenčių proga Vidaus reikalų ministerijos institucijose ir visų vienas klausimas, ar bus tas, kas pažadėta – statutiniams darbuotojams keliamas atlyginimas perspektyvoje? 
O antras klausimas, jeigu galima, finansų ministre, gerbiamajam V. Mazuroniui. Žinote, daugiabučių renovacija yra gerai, ji po truputį gal ir judės, bet, žinote, ko žmonės labiausiai bijo? Kada želia virš privestų komunikacijų žolė, tai jie galvoja, kad tuos nuostolius vis tiek reiks apmokėti, nekompensuos. Ši vieta kai kuriuos stabdo, tą renovaciją, kadangi komunikacijos užmirštos. Tai yra antras klausimas.
R. ŠADŽIUS. Į pirmą atsakydamas labai trumpai galiu duoti nuorodą į mano atsakymą gerbiamajam V. Stundžiui. Iš tikrųjų, formuojant 2014 m. biudžetą, mūsų vienas pirmųjų prioritetų bus pamažu, palaipsnis sumažintų atlyginimų ir valstybės tarnyboje, ir viešajame valstybiniame sektoriuje atkūrimas, ir tai turėtų apimti ne tik statutinius pareigūnus, bet ir visus kitus, įskaitant kultūros darbuotojus, švietimo darbuotojus, ir visas kitas darbuotojų kategorijas. 
V. MAZURONIS (TTF). Aš gal labai trumpai. Jūs neabejotinai esate teisus, bet tik namai ir renovacija priklauso namų gyventojams, mes tą renovaciją darysime ir šilumos kiekį sumažinsime, čia vienas klausimas. O tinklai, kurie yra iš esmės šilumos įmonių arba savivaldybių nuosavybė ir panašiai, tai čia yra šiek tiek kitas klausimas, ir mes iš šitų renovacijos lėšų, kurias gauname per JESSICA fondą, to daryti negalime. Mes iš tiesų kartu su ta programa rengėme ir šilumos tinklų, arba šilumos ūkių, visuose miestuose peržiūrėjimą, pradedant nuo katilinių galingumų sumažėjimo poreikio ar panašiai. Tarp jų turi būti ir tinklų klausimai ir reikia žiūrėti, ir europinių pinigų bandyti tam ieškoti, nes tam pinigų iš esmės reikia labai daug. Jūs žinote, trasų pakeitimas. Tai susieti su namų renovacija niekaip neišeina, nes mes negalime dėl finansų tikslinės paskirties, o pati problema yra ir ją reikia spręsti, aišku, savivaldybėms, bet čia be valstybinio lygmens programų neišsiversime.
PIRMININKAS. Klausia R. Kupčinskas. Jeigu labai greitai klausite, ir S. Jovaiša suspės.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Minutę, aš tikiuosi, panaudosiu. Norėjau paklausti gerbiamojo finansų ministro. Buvo kalbama apie žalingą poveikį alkoholio ir kokius žingsnius daro, ir kokius teisės aktus priima Vyriausybė. Bet aš manau, kad ne mažesnį žalingą poveikį daro ir greitųjų kreditų beatodairiškas ėmimas, ypač tarp jaunimo, ir tų kreditų nesugebėjimas grąžinti, ir po to, manau, ganėtinai sudėtinga gyvenimiška situacija, kuri turi nemažos įtakos jaunų žmonių likimams ir panašiai. Aš norėčiau finansų ministro paklausti. Vis dėlto kaip tai ketinama reglamentuoti ir kokie saugikliai numatomi, kad šita gana rizikinga veikla būtų valstybės kontroliuojama? Ačiū.
R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Visiškai pritariu jūsų susirūpinimui. Iš tikrųjų greitieji kreditai kažkuo panašūs į azartinius lošimus, jie gali atnešti labai daug žalos tam žmogui, kurio asmenybės savybės nėra pakankamos, kad jis galėtų atsispirti tam tikriems poveikiams. Todėl manau, kad vienas iš labai racionalių pasiūlymų, kurie yra svarstomi ir, tikiuosi, Seime ras pritarimą, būtų sudaryti sąrašą asmenų, į kurį asmuo galėtų savarankiškai save įrašyti, kad nė viena bendrovė jam to greitojo kredito neišduotų. Azartinių lošimų srityje mes turime sąrašą asmenų, kuriems draudžiama įeiti į azartinius lošimus vykdančių įmonių teritoriją, ir tas sąrašas yra sudaromas savanorišku pagrindu. 
Žinoma, abiem atvejais trūksta efektyvių kontrolės mechanizmų. Mes dirbame ir su Vartotojų teisių apsaugos tarnyba, ir su Lietuvos banku svarstydami, kokie galėtų būti papildomi svertai kontroliuojančių institucijų rankose, kaip būtų galima papildomai reglamentuoti tų greitųjų kreditų paslaugų reklamą, kad ji nebūtų pernelyg agresyvi, kaip dabar dažnai būna. Šita kryptim mes dirbsime. Nieko nėra geriau, kaip sveikas paties žmogaus apsisprendimas, savo galimybių grąžinti tą greitąjį kreditą įvertinimas. Todėl bet ką, kas kreipiasi į mane, aš skatinu į greitųjų kreditų įmones nesikreipti kiek įmanoma ilgiau, kreiptis tik tada, kai prispaudė kraštutinės aplinkybės. 
PIRMININKAS. Ir labai trumpas S. Jovaišos klausimas ir dar trumpesnis Vyriausybės atsakymas.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Labai trumpai noriu paklausti gerbiamojo finansų ministro. Šiandien po pietų bus teikiama pataisa, kur Kūno kultūros ir sporto rėmimo fondo įstatyme vietoj 1 %, skiriamo už tabaką ir alkoholį, būtų skiriama jau 10 % sporto reikmėms. Žinoma, aš būčiau labai už tai, bet koks jūsų matymas, ar šis pasiūlymas šiuo metu yra realus?
R. ŠADŽIUS. Aš nelabai norėčiau įsiterpti į įstatymų leidėjo kompetenciją, tai galbūt pasakyčiau savo asmeninę nuomonę. Iš tikrųjų bendra taisyklė tvarkant viešuosius finansus turėtų būti biudžeto vieningumo principas, kad per biudžetą pereitų visi asignavimai ir kad mokestinės pajamos po to būtų perskirstomos įstatymų leidėjų sprendimais pasiūlius Vyriausybei taip, kaip tuo metu valstybei yra būtina. Iš anksto nustatymas tam tikrų normų, kad vieno ar kito mokesčio tam tikra dalis eis vieniems ar kitiems tikslams, šituo požiūriu, teoriniu požiūriu, visada yra ydingas. Tačiau gyvenimas diktuoja savo realijas ir įstatymų leidėjo valia apsispręsti vienaip ar kitaip. 
PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, Vyriausybės valanda baigta. Dėkojame ministrams. Baigiame ir Seimo rytinį plenarinį posėdį. (Gongas) 
Informuoju, kad nuo 14 val. vyksta internetinio puslapio „ES Tarybos parlamentinis matmuo“ pristatymas. Jeigu užsuksite į spaudos konferencijų salę, dalyvausite ir šiame pristatyme. Viskas, baigiame posėdį.
