LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 96
STENOGRAMA

2013 m. lapkričio 12 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojai
J. NARKEVIČIUS ir A. SYSAS

     PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Labas rytas, gerbiamieji kolegos, norėčiau paprašyti, kad sėstumėte į savo vietas, kad galėtume pradėti lapkričio 12 d. plenarinį posėdį. Labai ačiū.
    Gerbiamieji kolegos, pradedame 2013 m. lapkričio 12 d. plenarinį posėdį. (Gongas)

10.02 val.
    Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. lapkričio 12 d. (antradienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

    Pirmas klausimas - posėdžių darbotvarkės tvirtinimas. (Balsai salėje) Registruojamės.
    Užsiregistravo 83 Seimo nariai. (Balsai salėje) Dėl darbotvarkės? Kalbės A. Pitrėnienė.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Norėčiau paprašyti iš darbotvarkės išbraukti Priešgaisrinės saugos įstatymo daugelio straipsnių pakeitimo ir papildymo, įstatymo papildymo nauju šeštuoju skyriumi įstatymo projektą Nr. XIP-4671 ir tai prašau padaryti frakcijos vardu.
     PIRMININKAS. Jūs kalbate apie 2-7 klausimą? Gerai, svarstysime. L. Balsys.
     L. BALSYS (MSNG). Mišrios Seimo narių grupės vardu ir Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcijos vardu (kolegos paprašys) reikalauju išbraukti iš darbotvarkės 1-4 klausimą - Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-970(2), nes išbraukti du po to einantys, o šitas įstatymas dar reikalautų papildomo darbo prie jo. Reikalauju dviejų grupių vardu.
     PIRMININKAS. Dėkoju. R. Žemaitaitis. Prašau.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš siūlyčiau išbraukti 1-2 klausimą iš darbotvarkės, nes tai yra nestatutinis reikalavimas, nesusijęs su Statutu. Iš tikrųjų net ir keista, kaip yra įtraukiama į darbotvarkę, juolab kad suformuluoti kaltinimai prieštarauja Konstitucijai ir pačiam Statutui. Frakcijos vardu siūlau išbraukti. Prisiminkite prieš tris kadencijas, kokia buvo situacija dėl Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto. Tai ką mes čia darome, formuojame kažkokias naujas praktikas ar Konstituciją perrašom?
     PIRMININKAS. Dėkoju. (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, yra keletą pasiūlymų. Pradedame iš eilės. Siūlomas išbraukti 1-2 klausimas. (Balsai salėje) Yra pasiūlymas...
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Tvarkos galima!
     PIRMININKAS. Mielieji kolegos, ramiai! Suteiksiu visiems žodį. Nerėkaukite iš vietos! Opozicijos lyderis A. Kubilius. Prašau.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, yra Seimo statuto labai aiški nuostata, kad siūlymai svarstyti vieno ar kito Seimo paskirto pareigūno atleidimą yra privalomi svarstyti Seime, ir čia negali būti kokių nors siūlymų dabar išbraukti iš darbotvarkės.
     PIRMININKAS. Dėkoju. B. Bradauskas, iš dešinės.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Iš esmės konservatorių siūlymas yra nestatutinis ir pažeidžiantis Konstituciją ir Statutą. Aš perskaitysiu jums 22 straipsnį, kuris sako: "Seimo narys už balsavimus ar kalbas Seime, t. y. Seimo, Seimo komitetų, komisijų ir frakcijų posėdžiuose, negali būti persekiojamas", o čia suformuluotas tekstas yra grynai politinis ir yra visų persekiojimo požymių. Plius ten pridėta tiek melo, kad jau sunku ir įsivaizduoti. Aš siūlau štai ką: jeigu šio klausimo nutariate iš viso nesvarstyti, jį išmeskime kaip neatitinkantį Konstitucijos ir Statuto, bet jeigu perkeliate į kitą dieną, tada aš siūlau svarstyti jį šiandien.
     PIRMININKAS. Dėkojame. P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, ar jūs... Statute yra aiškiai aprašyta procedūra, kaip atstatydinamas komiteto pirmininkas - komitetas nubalsuoja ir komitetas atstatydina. Tik po to balsuojama Seime. Faktiškai Seime nebalsuojama. Komitetas išrenka kitą pirmininką ir patvirtina Seimas. Viskas! Tokios procedūros buvo ne vieną kartą, laikykimės Statuto! Aš siūlau šitą klausimą dar kartą frakcijos vardu visiems laikams išmesti iš darbotvarkės.
     PIRMININKAS. A. Anušauskas.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Pirmiausia išklausėme neskaičiusių Statuto. Norma labai aiški: 217 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad pasiūlymą atleisti Seimo pareigūną, kurį skiria Seimas, motyvuotu raštu gali pateikti Seimo valdyba, komitetas ar ne mažiau kaip 1/5 Seimo narių. Ir tai yra Teisės departamento konstatuotas faktas. Dar kartą atkreipiu dėmesį - vis dėlto statutinės normos yra privalomos, ir šiuo atveju manau, kad mes turime laikytis Statuto, ir nereikia gerbiamiems ponams susitapatinti su Lietuvos Respublikos Konstitucija ir kalbėti jos vardu. Šiuo atveju yra labai aiškios normos.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, suteiksiu po vieną kartą žodį, nereikia tris kartus bėgioti prie mikrofonų. (Balsai salėje) Gerbiamasis K. Daukšys.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Kadangi konservatorių Konstitucija ir Statutas skiriasi nuo Lietuvos Konstitucijos ir Statuto, siūlau šitą klausimą svarstyti - atmesti balsų dauguma, kaip ir priklauso Seime. Viskas.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, kadangi buvo prašymas balsuoti, tai siūlau balsuoti. Mes negalime ignoruoti tokio prašymo. Balsavimas parodys. Vyksta balsavimas. Yra siūlymas išbraukti 1-2 klausimą. (Balsai salėje) Vyksta balsavimas. (Balsai salėje) Gerbiamasis Broniau, vyksta balsavimas!
    Už išbraukimą balsavo 45, prieš - 29, susilaikė 24. Paliekam. Dėkui. Išspręstas.
    Balsuojame dėl darbotvarkės 1-4 klausimo. Kas už tai, kad išbrauktume 1-4 klausimą iš darbotvarkės, balsuoja už, kas turi kitokią nuomonę, balsuoja kitaip. (Triukšmas salėje)
    Už - 37, prieš - 9, susilaikė 50. Siūlymui nepritarta. 1-4 klausimas lieka.
    Ir buvo dar vienas pasiūlymas. 2-7 klausimas. Balsuojame, kas siūlo išbraukti darbotvarkės 2-7 klausimą, balsuoja už, kas turi kitokią nuomonę, balsuoja kitaip.
    Gerbiamieji kolegos, vyksta balsavimas. Netriukšmaukite, balsuokite tyliai.
    Už balsavo 65, prieš - 6, susilaikė 24. Darbotvarkės 2-7 klausimas, projektas Nr. XIP-4671, išbrauktas iš darbotvarkės.
    Gerbiamieji kolegos, ar galime balsuoti už visą darbotvarkę? Gal galime bendru sutarimu? Galime. Dėkoju. Pradedame svarstymus.

10.11 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Broniaus Bradausko atleidimo iš Seimo Biudžeto ir finansų komiteto pirmininko pareigų" projektas Nr. XIIP-1137 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Svarstome darbotvarkės 1-2 klausimą. Noriu priminti Statuto 218 straipsnį: "Pareigūno atleidimo procedūra. Seimo pareigūnas, dėl kurio atleidimo vyksta diskusija, tam posėdžiui pirmininkauti negali. Diskusijoje dėl Seimo pareigūno ar valstybės institucijos vadovo atleidimo pirmiausia kalba atleidimo iniciatorių atstovas (iki 10 minučių), po to pareigūnas, kurio atleidimo klausimas yra svarstomas (iki 30 minučių). Pastarajam skiriama dar 30 minučių atsakyti į klausimus. Toliau diskusija tęsiama bendra tvarka. Sprendimas dėl Seimo pareigūnų ar valstybės institucijų vadovų atleidimo dėl nepasitikėjimo priimamas slaptu balsavimu daugiau kaip pusės visų Seimo narių balsų dauguma."
    Dėl vedimo tvarkos - P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, aš noriu, nes tai yra tikrai nestatutinis klausimas, kad būtų pavesta Seimo Etikos ir procedūrų komisijai išsiaiškinti, ar šita procedūra nepažeidžia Statuto. Seimo komiteto pirmininkas nėra Seimo pareigūnas, Seimo pareigūnas yra Seimo Pirmininkas, Seimo vicepirmininkai. Komiteto pirmininko atleidimo procedūra numatyta Statute, kaip ji vyksta. Todėl aš prašyčiau daryti pertrauką ir balsuoti, kad Etikos ir procedūrų komisija išaiškintų, ar šita procedūra atitinka Statutą.
     PIRMININKAS. Dėl vedimo tvarkos - A. Salamakinas.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Mielasis kolegas Petrai, komiteto pirmininkas yra Seimo pareigūnas, jis gali kalbėti ir komiteto vardu, ir visa kita. Čia truputį yra netikslumas ir nemanau, kad Etikos ir procedūrų komisijai reikėtų tai aiškinti.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš siūlau pradėti klausimą, greičiau baigsime ir viskas bus aišku. Aš kviečiu iniciatorių atstovę R. Juknevičienę į tribūną pateikti nutarimo projektą.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Pone posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, iš pradžių aš šiek tiek linksmai, kad nebūtumėte tokie pikti ir susinervinę. Ieškodama pateisinančių priežasčių B. Bradausko poelgiui, internete radau ne tik B. Bradausko šeimos bendrovės pavadinimą, bet ir paties "lamantino" aprašymą. Taigi kas yra "lamantinas"? (Balsai salėje: "Žinom!") Pasirodo, tai gyvūnas, kuris lengvai prisitaiko gyventi ir sūriuose, ir gėluose vandenyse, o maistui sugriebti naudoja būdingą jiems lanksčią dvigubą viršutinę lūpą. O dabar iš esmės ir rimtai.
    Ši diskusija ir balsavimas nėra balsavimas ir diskusija tik dėl B. Bradausko. Diskusija ir balsavimas yra dėl to, ar mes gerbiame savo istoriją, savo valstybę, ar gerbiame patys save. Šiandien bus balsavimas dėl vertybių, nes Sausio 13-oji neabejotinai yra naujausiųjų laikų Žalgirio mūšis. Savo svarba ji prilygsta 1918-1920 m. savanorių ar pokario partizanų kovoms dėl nepriklausomybės. Tai diena, kuria didžiuosimės tol, kol bus gyva Lietuva. O jeigu Sausio 13-osios neliks tautos vertybių skalėje, neliks prielaidų ir šiai valstybei egzistuoti.
    Štai kodėl Kremliaus kanalas "Pervyj Baltijskij" skiria tiek daug dėmesio šios istorijos tarpsnio falsifikavimui. Tam darbui yra paskirtas ir konkretus kuratorius - A. Paleckis. O jeigu, tiksliau, kolaborantas A. Paleckis. B. Bradauskas, pareikalaudamas nerodyti svečiams iš Europos Sąjungos kadrų apie Sausio 13-ąją, nes supyks į renginį pakviestas Rusijos Federacijos ambasadorius, iš esmės įvykdė priešišką Lietuvos nacionaliniams interesams veiksmą ir paniekino Lietuvos valstybės vertybių pamatus.
    Ši diskusija vyksta sudėtingų įvykių, susijusių su kaimyninės valstybės bandymais paveikti mūsų gyvenimus, kelti sumaištis visur, dėl vertybių - taip pat, fone. Todėl verta drąsiau kalbėti apie skaudžią lietuvių tautos bėdą - kolaboravimą. Dabartinei Lietuvai kaip niekada yra svarbu užkardyti šiuo metu vykstantį kolaboravimą su priešiškus tikslus mūsų valstybės atžvilgiu puoselėjančių valstybių tarnybomis. Bijau, kad tokio kolaboravimo mastas šiandien niekuo nesiskiria nuo to, kuris buvo Lietuvoje iki 1940 m.
    Neseniai per Lietuvos radiją girdėjau "Amerikos balso" archyvų laidą su poetu J. Aisčiu, kuris 1958 m. analizavo lietuvių rašytojų kolaboravimo mastus. Paminėjo sovietų išgarbintą ir klasiku padarytą T. Tilvytį, kuris, pasirodo, jau anos Lietuvos laikais menkino nepriklausomybės kovų savanorius, kaip dabar tai daro A. Paleckis ir B. Bradauskas su Sausio 13-ąja.
    Verta priminti ir geriausiai žinomą kolaborantą - žurnalistą J. Paleckį, kuris ikikarinėje Lietuvoje rašė knygas apie gražų gyvenimą Rusijoje, tuometinėje Sovietų Sąjungoje vadovavo bendradarbiavimo su ja organizacijoms, tačiau, kaip dabar paaiškėjo, nuo 1930 m. buvo vertingiausias Sovietų Sąjungos pasiuntinybės agentas. O pati pasiuntinybė Laisvės alėjos gale buvo tapusi daugelio kairiųjų pažiūrų rašytojų, žurnalistų, politikų ir kitų veikėjų užeiga su besiliejančia degtine bei ikrų užkanda, kažkas panašaus, kaip Latvių gatvėje Vilniuje šiandien.
    Ne vienas jų tuomet būtų įsižeidęs, pavadintas kolaborantu, o ir vėliau ne visi suprato, ką padarė, tačiau kai kurie suprato, bet buvo per vėlu.
    Tylėti apie sausio 13-ąją, nes Rusijos ambasadoriui nepatiks, tai yra kolaboravimas, Broniau Bradauskai. Net jeigu priežastis suvis menkavertė, koks nors "lamantinas". Istorinės analogijos, beje, yra svarbios, gerbiamieji Seimo nariai. Pamokas reikia išmokti.
    Gerai, kad pasaulis pamažu atveria akis į realybę mūsų rytinėje kaimynystėje. Atsisveikindama su savo pareigomis, H. Clinton perspėjo: Rusijoje vyksta resovietizacija, nesuklyskite vertindami! A. Paleckis vienoje laidoje neseniai pasigyrė, kad daug dabartinių socialdemokratų jam ploja per petį dėl jo skleidžiamų absurdų apie Sausio 13-ąją.
    Tai štai, šitas balsavimas ir parodys, ar A. Paleckis nemelavo. Balsavimas parodys, kiek Seimo narių jam plotų per petį. Sumaištis dėl vertybių yra silpnos valstybės su silpna visuomene bruožas. B. Bradausko veiksmai atitinka tikslus kelti sumaištį dėl vertybių, tai silpnina valstybės pamatus, kiršina visuomenę, todėl toks žmogus negali užimti svarbių pareigų Seime.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu Bronių... Ar jūs dar grįžote? Prašom. Gerbiamoji Rasa, jeigu jūs baigėte, tai užleiskite tribūną B. Bradauskui. Jis atsakinės į klausimus, ne jūs. (Balsai salėje) Kviečiu B. Bradauską.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, seniai žinau, kad politika yra nešvarus dalykas, ir kartais tai vienam, tai kitam tenka paragauti to purvo. Bet konservatorių rankose, ypač Rasos ir Andriaus, tai pavirsta tokia klampyne, tokiu smirdančiu liūnu ir aš, išgirdęs šitą Rasos kalbą, pagalvojau: Viešpatie, kiek žmogus gali prarasti sąžinės, padorumo ir viso kito, taip šlykščiai, smirdančiai meluodamas. Apie Sausio 13-ąją tame filme nebuvo ištarta nė vieno žodžio. Dabar prikerta ji, kad aš siūliau iškirpti Sausio 13-osios vaizdus ir visa kita.
    Buvo pasakytas vienas vienintelis pasiūlymas: ne vienas žmogus nusipelnė nepriklausomybės atkūrimo laikotarpiu, nusipelniusių yra ir daugiau, todėl prašau į filmą įdėti ir A. Brazausko kalbą, kurio pastangomis buvo išvesta okupacinė kariuomenė, su kurio parašu įstojome į NATO, su kurio parašu įstojome į Europos Sąjungą. Buvo atsakyta, kad šito mes į filmą neįdėsime. Kancleris pasakė, kad tada geriau mes jo nerodykime. Nerodome? Gerai, nerodome. Kas čia įvyko?
    Konstitucija ir Statutas man leidžia reikšti savo nuomonę ir nebūti persekiojamam, bet, pasirodo, Konstitucija konservatoriams, kaip sakė mano kolega, yra konservatoriška, Statutas yra konservatoriškas, visi kiti įstatymai yra konservatoriški. Todėl šiandien ir norima nukreipti dėmesį, kai iškilo konservatorių visi pridirbti "geri" darbai, kuriuos aš jums pacituosiu.
    Konstitucinio Teismo sprendimas dėl pensijų - milijardas, Konstitucinio Teismo sprendimas dėl neteisingo algų nustatymo - milijardas, savivaldybėms per ketverius metus nepakeičiant įstatymų ir nesant įstatyminės bazės neduota 711 mln. Lt, iš Kelių fondo nuo žvyrkelių paimtas milijardas su viršum, nepakeičiant atskaitymo procentų nuo akcizų, maža to, Valstybės kontrolė padarė išvadą, kad 2012 m. biudžetą vykdant dėl 90 mln. nėra pateisinamų dokumentų.
    Štai konservatorių darbo vaisiai, štai kodėl jiems dabar reikia pašalinti Biudžeto ir finansų komiteto pirmininką, kuris netyli ir kelia jų darbelius. Čia jūsų, kaip sakoma, seni metodai. Dar kartą sakau, pasitelkiant šlykštų melą, šlykščią apgaulę. Tą gali daryti tik labai seni komjaunimo kadrai, nes tik jie tai mokėjo labai gerai daryti. Rasa, gal pasakysi savo stažą komjaunime? (Balsai salėje)
    Gerbiamieji kolegos, na, ką čia kalbėti ir ką čia gali pasakyti prie viso šito, kai suprantate... Na, aš nežinau, konservatoriai, paskelbkite lapkričio 7 d. savo nacionaline švente. Lapkričio 7 d. gimė viena partija, viena tiesa. Tai jums labai tinka. Spalio revoliucijos idėjos jums labai tinka, jums nėra kitų nuomonių, jums nėra kitų minčių, yra tik jūsų tiesa ir daugiau nieko. Anksčiau buvo kalvio Ignoto teisybė, dabar A. Kubiliaus teisybė. O kada kitiems galima pasakyti savo žodį ar panašiai? Tuoj pat persekiojimai. Kada tai Lietuvoje baigsis, kada mes galėsime?.. Kokią teisę turime kaltinti savo kaimynines valstybes, kai pas mus darosi tokie dalykai? Aš buvau, būsiu ir esu už gerus santykius su visomis valstybėmis, taip pat ir su kaimyninėmis. Dar kartą pakartosiu.
    Mielieji konservatoriai, jeigu jūs nejaučiate už savo pečių žmonių, kurie jus išrinko, ir jūs gerbiate tik savo mundurą ir norite tik pasipuikuoti (nežinau, prieš ką), tai čia jūsų reikalas. Mes, socialdemokratai, ir visi kiti koalicijos partneriai jaučiame atsakomybę, jaučiame, kad už mūsų pečių stovi žmonės, kad jiems kasdien reikia išleisti savo vaikus į mokyklą, pavalgydinti, nupirkti drabužių ir apmokėti komunalines išlaidas. Jūsų pražūtinga politika su kaimyninėmis valstybėmis privedė prie to, kad Lietuva ekonomiškai nebegali konkuruoti su kitomis valstybėmis. Jeigu jūs ir toliau sugebėsite vadovauti, tai greitai privesite valstybę iki bankroto. Visiškai netoli, visiškai netoli. Konstitucinio Teismo sprendimai parodo, kiek jūs pridarėte žalos valstybei.
    Būtų galima daug kalbėti, bet konstitucinės nuostatos ir Seimo statuto nuostatos nepaisymas, kad Seimo narys negali būti persekiojamas už savo kalbas, aš nežinau, tada, matyt, tikrai kam nors reikėtų organizuoti apkaltą, kad šiurkščiai pažeidžia Konstituciją, šiurkščiai pažeidžia Seimo statutą. Kitaip aš negaliu konstatuoti. Bet aš prašiau, kad šito klausimo neišbrauktų iš darbotvarkės, tegul jis bus svarstomas. Tai dar kartą parodo konservatorių veidą, kaip jie vykdo mūsų pačių Lietuvos valstybės įstatymus.
    Ponia Rasa, gal dar norite mano bute padaryti kratą? Dabar kratos daromos. Gal norite paimti iš manęs tą pistoletą, su kuriuo stovėjau prie Aukščiausiosios Tarybos tomis naktimis, kai tamsta, matyt, velniai žino kur buvote. (Triukšmas salėje) Prašom atsiųsti, bet neatiduosiu, nepaimsite. Man prikaišioti Sausio 13-ąją, žinote, yra šventvagiška.
    Aš manau, kad vis tiek konservatorių mes niekada neišmokysime sąžinės ir padorumo, nėra ko man stengtis, aš geriau atsakysiu į klausimus, jeigu tokių yra. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkojame, Broniau. Jūsų nori paklausti daugiau kaip 10 Seimo narių. Pirmasis klausia A. Anušauskas.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Kaip jau minėjote iš Seimo tribūnos, negalima bausti už melą ir šmeižtą, pasakytą iš šios tribūnos. Tačiau dar kartą apsimelavote, kad filme, kurį visi žino, kurį visi matė, nėra apie Sausio 13-ąją. Beje, yra. Nors tai labai trumpas 5 minučių filmas, apie 30 sekundžių yra apie Sausio 13-ąją. Todėl klausiu, ar nemanote, kad, siūlydamas cenzūruoti vos 5 minučių trukmės autoriaus darbą, labai lakoniškai primenantį svarbiausius įvykius, susijusius su nepriklausomybės atkūrimo istorija, viršijote savo įgaliojimus?
    Kitas klausimas. Ar nemanote, kad tokiais savo veiksmais įžeidėte Sausio 13-osios aukas, nukentėjusius asmenis, ir vertėtų bent jau atsiprašyti įžeistų žmonių?
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Visų pirma filmo rodymas ar nerodymas nebuvo mano vieno priimtas sprendimas. Mes su Ekonomikos komitetu vedėme šitą forumą ir mūsų bendras sprendimas buvo pasiūlymas įdėti į filmą tai, ką aš sakiau. Kadangi nebuvo įdėta ir buvo pasiūlyta jo geriau nerodyti iš viso, tai mes ir pritarėme tam, kad jis nebūtų rodomas. Mes turėjome tokią teisę, du komitetai, kaip organizatoriai šio renginio, kuris, beje, jeigu ne visiškai, tai nelabai tiko, nes renginys buvo apie finansus ir ekonomiką. Mes turime Lietuvoje ką parodyti iš pasiekimų, buvo galima šiam forumui rodyti kitokį filmą. Visi kiti jūsų klausimai yra, kaip sakant, tamstos, net neverti atsakymo. Man niekas negali prikišti, dar kartą sakau, Sausio 13-osios. Aš visas naktis budėjau štai čia, prie šito pastato, su viltimi, kaip sakant, jeigu reikės, stosime ginti Aukščiausiąją Tarybą. Taigi man jūs prikišti šito nieko negalite.
     PIRMININKAS. Klausia A. Salamakinas.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis komiteto pirmininke, gaila, kad Statutas nenumato galimybių paklausti nepasitikėjimo atstovo, kuris stovėjo tribūnoje. Atvirai pasakius, aš jau daug metų Seime, bet taip ir nelabai supratau, kokį jūs Statuto straipsnį pažeidėte ar ką nors pažeidėte. Man Statuto 52 straipsnis sako, ką atlieka komiteto pirmininkas. Dabar eina biudžeto svarstymas, jūs dirbate Biudžeto ir finansų komiteto pirmininku, na, šitas netinka. Dėl to, ką išgirdau iš ponios R. Juknevičienės, tai, pasirodo, kalčiausias yra Algirdas Paleckis, kurio pavardę ji paminėjo šešis ar septynis kartus. B. Bradauską minėjo mažiau.
    Taigi, gerbiamasis pirmininke, ar jums neatrodo, kad mūsų Statutas yra per daug lankstus, kad kiekvienu momentu, surinkus 29 parašus, galima pradėti nepasitikėjimo procedūrą bet kuo, visiškai nerašant argumentų, tvirtų argumentų, ką komiteto pirmininkas padarė ar Seimo Pirmininko pavaduotojas? Ačiū.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Be abejo, jeigu kas nors dar pasakys kalbas, nepatinkančias konservatoriams, tai jiems surinkti parašus yra juoko darbas, jiems užtenka šito. Žinant jų meistriškumą dėl intrigų, tai čia net ir kalbos nėra. Statutas yra parašytas visiems ir jo reikia laikytis. Tie straipsniai, kurie įrašyti Statute ir Konstitucijoje, yra pagrindiniai ir sprendžiamieji. Seimo narys už savo kalbas neturi būti persekiojamas nei Seime, nei už jo ribų. Štai ir viskas. Bet konservatoriams yra sava Konstitucija, savas Statutas, jie nebaudžiamai daro kol kas.
     PIRMININKAS. Klausia K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš norėčiau paklausti tokio klausimo. Yra ne vien tik tai, kas man kelia pasipiktinimą, apie ką mes čia diskutuojame, apie jūsų elgesį Seime, yra Biudžeto ir finansų komitetas, kuriam jūs vadovaujate, jo pagrindinis darbas ir didžiausias krūvis yra biudžeto svarstymo metu. Tam yra daroma net speciali pertrauka, kai nevyksta posėdžiai, o jūs turėtumėte juodai dirbti. Kiek aš žinau, jūs buvote tuo metu išvykęs atostogauti. Ar tiesa, kad taip pasielgėte? Jeigu tiesa, tai gal galite paaiškinti, ar jūs gerai pailsėjęs jaučiatės, ar tikrai čia nėra ką veikti tuo metu, kai Seimas daro pertrauką ir svarsto biudžetą?
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Pone Masiuli, nesirūpinkite, tikrai gerai pailsėjau. Ir ponas A. Kubilius, ir kiti trys (dar du konservatoriai) balsavo už tai, kad aš galėčiau išvykti į šitą kelionę, kaip ir buvo numatytas Seimo valdybos leidimas, čia jokių pažeidimų nepadaryta. O mes, kai aš buvau išvykęs, neturėjome ką veikti komitete, nei komitetas, nei komiteto nariai, nes iki lapkričio 5 d. laukėme pasiūlymų iš komitetų ir visų organizacijų dėl 2014 metų biudžeto. Aš grįžau lapkričio 3 d. ir puikiausiai suspėjau viską pažiūrėti, biudžeto svarstymą pradėsime rytoj.
     PIRMININKAS. E. Šablinskas klausia.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui posėdžio pirmininkui. Tiesiog, klausydamas visų šitų kalbų, galiu trumpai pasakyti, kad kolegos, gerbiamieji konservatoriai, pateikę šitą interpeliaciją, turi, manau, visai kitų tikslų. Praeitais metais buvo priimtas 2013 metų biudžetas, kuris gal mums ir nepatiko, bet mes vis dėlto jį priėmėme, įgyvendinome, to biudžeto problemos akivaizdžios. Ar jums neatrodo, gerbiamasis Broniau, kad visas šis žaidimas, kitaip nepavadinčiau, sugalvotas tam, kad eliminuotų ir trukdytų dabar užbaigti 2014 metų biudžeto visus dokumentus... kad jis galėtų pradėti veikti ta prasme? Kad eliminuotų jus, ateis kitas, bus neaiškumų, jus, kaip aiškų, ryškų specialistą, paprasčiausiai norima patraukti.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Na, sąmokslo teorijų čia įvairių gali būti, ir mano veikla bankų srityje, ir kontrabandos srityje, ir dyzelino kontrabandos, ir visa kita. Na, čia, sakau, sąmokslo teorija. Gal kam nors iš buvusių valdančiųjų nepatinka, nes šešėlinė ekonomika visu mastu klesti, kad ką nors pažabotų, nieko nebuvo padaryta. Tai vienas dalykas.
    Antras dalykas. Aš išvardijau dalykus, kurie labai svarbūs, kurie yra priimti teismų, ir dar laukia teismai. Nepasakiau, dar ir Konstitucinio Teismo sprendimas medicinos srityje vėlgi pareikalaus milžiniškų lėšų, be to, visi energetiniai klausimai, kuriuos tiria komisija, tai viskas yra į buvusių valdančiųjų krepšelį. Nes jie jau pridirbo tiek, kad aš nežinau, kaip jie galės išsisemti. Gaila, kad mes neturime įstatymų nusiųsti truputį kitur pailsėti kai ką iš valdančiųjų. Tai būtų labai gerai, būtų labai gera profilaktika.
    Štai tame kontekste, be abejo, jiems reikia atitraukti dėmesį. Žiūrėkite, kiek laiko spaudoje, televizijoje, radijuje ir visur kitur prisigalvotų visokių dalykų, taip sakant, šmėžuoja, na, nebūtus dalykus pasakoja, ko nebuvo ir kas dabar yra kuriama, kuriama vis toliau ir vis labiau.
     PIRMININKAS. Klausia A. Dumčius.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkui, pirmininke. Gerbiamasis pirmininke, aš noriu jūsų paklausti ne kaip labai svarbaus Seimo komiteto pirmininką, bet kaip Lietuvos pilietį paprasto klausimo. Ar jūs asmeniškai pripažįstate, kad Sausio 13-ąją buvo okupantų įvykdytas taikių piliečių žudymas Vilniuje prie bokšto? Ar manote, kad tą faktą turėtume slėpti nuo bet ko ir bet kam ir sukurtus filmus laikyti tik archyve? Ar jūs nemanote, kad kaip tik tas slėpimas labiausiai sumažins mūsų, kaip laisvos tautos, orumą? Ačiū.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Tikrai aš niekada nepasakiau ir niekada nepasakysiu, kad Sausio 13-ąją buvo mūsų pačių kažkokie ten veiksmai, kas buvo teigiama. Tikrai to nepasakiau ir nepasakysiu. Tikrai esu su tais, kurie visada buvo ir kovojo dėl mūsų nepriklausomybės, kaip ir visa mūsų partija, tuo metu LDDP, pasuko tuo būtent keliu, išskyrus kelis, kuriuos jūs žinote, kurie buvo teisiami, pelnytai teisiami. Visi kiti nuėjome tuo keliu, kuriuo ir priklausė eiti Lietuvos piliečiams. Tai vienas dalykas.
    Antras dalykas. Dėl filmo vienu ar kitu metu rodymo gali būti įvairių nuomonių. Ir tos nuomonės gali skirtis, bet jos neturi būti, na, koks nors supriešinimo dalykas. Jeigu man netinka, sakykime, per ekonomikos forumą vienas ar kitas filmas, kodėl aš jį turiu rodyti? Tai ne mano, o buvo priimtas kolektyvinis sprendimas jo nerodyti. Tai visai išmeskime netgi iš galvos šituos dalykus ir nebandykime ką nors kurti ir kur nors ką nors atrasti tokio, ko nėra ir negali būti.
    Gerbiamasis Dumčiau, man keistai skamba štai tokie klausimai, labai keistai, kai bandoma iš nebūto primesti tai, ko aš niekada nesakiau ir niekada nepasakysiu.
     PIRMININKAS. A. Kubilius klausia.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, kuo daugiau jūs čia kalbate, tuo akivaizdžiau darosi, kad jūs tikrai negalite eiti komiteto pirmininko pareigų, nes stovėdamas čia, tribūnoje, jūs paprasčiausiai sakote netiesą, arba, liaudiškai tariant, meluojate. Jūs pradėjote savo kalbą nuo to, kad pasakėte, jog jūsų vienintelis rūpestis buvo, kad tame filme per mažai buvo A. Brazausko, o kad jūs nieko tariamai nekalbėjote apie Sausio 13-ąją. Tai aš noriu pacituoti jūsų žodžius... (Balsai, kosulys salėje), kurie yra skelbiami... (Balsai, kosulys salėje) "15min." Cituoju, čia jūsų žodžiai: "Ten kadrai buvo parodyti iš Sausio 13-osios, tie patys, kuriuos matome šimtus kartų, kaip su automatais daužo mūsų žmones rusų kareiviai. Be abejo, taip buvo, bet dar kartą ir dar kartą rodyti, kai tiek užsienio valstybių suvažiavę, mes galvojome, kad bus ir Rusijos ambasados atstovų, naujasis Rusijos ambasadorius buvo kviestas, ir kitų valstybių ambasadoriai. Jis tiesiog būtų nejaukiai jautęsis, matydamas tokius dalykus. Juk niekas negalvoja, kad tai buvo Tarybų Sąjungos kareiviai, visi kontekste galvoja, kad tai Rusijos. Todėl pasiūliau šitą kadrą tiesiog išimti, nerodyti." Jūsų žodžiai. Tai jūsų žodžiai! Tai mano paprastas klausimas: ar jūs asmeniškai dėl kokių nors idėjinių priežasčių galvojate, kad šito filmo nereikia rodyti, ar tai lėmė jūsų verslo priklausomybė, jūsų priklausomybė nuo savo verslo, kai jūsų verslas labai stipriai susijęs su darbu Rusijos rinkose?
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Visų pirma, pone Kubiliau, neištraukite žodžių iš konteksto. Tai vienas dalykas. Pasakyti tie žodžiai buvo dėl Sausio 13-osios ir Rusijos ambasados dalyvavimo po to, kai buvo pasiūlyta filmo neberodyti, po to aš paklausiau: o ambasadoriai bus ar ne? Man buvo pasakyta: bus ambasadoriai. Tai aš sakau: ir gerai tada, kad nerodome to filmo, nereikia Rusijos dar vieną kartą erzinti esant kaip tik dabar deryboms dėl pieno, na, tai dėl pieno ir mėsos. Tai kas čia yra blogo? Kas čia yra blogo, kad aš pasakiau, kad ambasadorių nereikia erzinti? Kas čia yra? Aš neturiu teisės pasakyti tokių žodžių? O mano verslas absoliučiai su Rusija nesusijęs, pone Kubiliau. Galite, nežinau, kokius tuos atlikti tyrimus. Aš žinau, kad ir J. Razma čia kalbėjo per televiziją ar per radiją, kad B. Bradauskas labai susijęs su Rusija verslu. Absoliučiai 0,0 sveikų. Mano visas verslas yra tiktai su Lietuvos ūkio subjektais.
     PIRMININKAS. V. A. Matulevičius klausia.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis komiteto pirmininke, aš iš jūsų kalbos suprantu, kad jūs labai tvirtai jaučiatės, kadangi už jūsų nugaros tvirta politinė dauguma ir, žinoma, yra pagunda pasiremti šitais balsais ir tiesiog parodyti, kad jokios problemos nėra. Tačiau ar jūs nemanote, kad vis dėlto problema yra, kad demokratinės Lietuvos parlamente iš esmės buvo panaudota cenzūra ir kad mūsų visų ateičiai būtų kur kas išmintingiau, turint omenyje jūsų užimamas pareigas, vis dėlto pripažinti, kad tai yra tam tikra klaida, kurios ateityje Lietuvos parlamentas vengs? Ačiū.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Nematau savo klaidos niekur. Nematau. Todėl, kad aš esu turintis laisvą mandatą ir galiu reikšti pagal Konstituciją ir pagal Statutą savo mintis čia, Seime, ir nebūti persekiojamas už jas. Tai jeigu net aš ir būčiau kalbėjęs ką nors tokio super, ką čia man dabar bando primesti dešinieji, tai irgi neturėčiau būti persekiojamas. Bet, deja, toli gražu nuo to, kas čia bandoma sukurti, ką čia bandoma primesti. Čia bandoma man primesti ir Sausio 13-osios iškirpimą, ir Sausio 13-osios paneigimą. Dabar čia klausimas buvo, ar iš tikrųjų aš pritariu, kad buvo Rusijos armijos nušauti šitie žmonės. Taip, viskas tas buvo, bet man dar vienas prisiminė iš vienos televizijos laidos, kada iš dešinės pusės sėdėdamas žmogus pasakė tokią frazę: o gal ir gerai, kad Sausio 13-ąją buvo aukų, greičiau mes nepriklausomybę atgavom. Ar ne cinizmas? Gal ir gerai, kad buvo aukų. O paklauskite tų žuvusių, o paklauskite jų vaikų, motinų, brolių, seserų, ar gerai, kad jie žuvo? Štai kur yra reikalo esmė, ponas Matulevičiau.
     PIRMININKAS. A. Kašėta.
     A. KAŠĖTA (LSF). Gerbiamasis kolega, man toks įspūdis, kad jūs supaprastintai vertinate šitą iškilusią problemą, kuri iškilo dėl jūsų elgesio pirmininkavimo metu, jūs špilkuojatės su kolegomis konservatoriais, kaip ir minėjo, galbūt jausdamas tvirtą užnugarį, tačiau iš esmės turėjo pusę metų valdančioji dauguma laiko užsakyti filmus, klipus ir rodyti tai, kas jiems patinka, aišku, neiškreipiant Lietuvos istorijos. Filmas buvo rodomas, matyt, tiko daugumai, iki jūsų renginio buvo rodomas. Vis dėlto vienareikšmiškai nusprendėte, kad jis netinka Rusijos ambasadoriui, dar kažkam. Kodėl jūs manote turįs teisę iškraipyti naujausius Lietuvos istorijos faktus? Aš noriu jūsų paklausti kaip budėjusio prie Aukščiausiosios Tarybos, sakote, su pištoletu kišenėje, kaip žmogus, kuris taip pat budėjo čia, parlamente, tomis dienomis.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Pone Kašėta, arba jūs manęs negirdite, arba kai aš kalbu, jūs užsidedate ausines, galbūt ne tas. Dešimtis kartų jau aš tą paaiškinau, todėl gaišti dar kartą laiko ir aiškinti tą patį tikrai nebenoriu. Ačiū.
     PIRMININKAS. V. M. Čigriejienė klausia.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū pirmininkui. Gerbiamasis Broniau, na, jūs esate drąsus vyras, aš bent taip manau, kadangi medžiojate, buvote sausio 13-ąją Seime ir irgi gynėte Lietuvos nepriklausomybę. (Balsai salėje) Palaukite, buvo tikrai. Taip. Gerai. Tai dabar sakykite, pirmininkavimo metu, kada reikia parodyti Lietuvos tą gražųjį vardą, kaip Lietuva kovėsi, kol pasiekė tą dalyką, kodėl jūs taip, ar jums čia ant liežuvio pasitaikė, taip pasielgėte? Aš nesuprantu, aš nesitikėjau to iš jūsų.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamoji profesore, kaip jums dar kartą atsakysiu gerbdamas jus. Ne apie tai buvo kalbama, buvo kalbama, kad tame filme, mano manymu ir dabar, yra sureikšmintas tik vienas asmuo, visi kiti yra, na, garsiai buvo pavadinti vienu metu "šunauja", dabar "mėšlas galvoje", dar kažkas. Ar galima šitaip? Ar lyg ir nebuvo daugiau, kas dėl nepriklausomybės ir galva rizikavo, ir gyvybe, ir panašiai? Buvo. Aš nekvestionuoju V. Landsbergio nuopelnų, nė karto nepasakiau, kad jis nieko nenusipelnė. Kaip K. Masiulis per radiją pareiškė, kad kai V. Landsbergis kovojo už nepriklausomybę, A. Brazauskas sėdėjo krūmuose. K. Masiuliui reikėtų jau irgi dabar čia kokį nors forumą organizuoti. Bet parodykime visus. Na, būkime teisingi visiems. Kodėl vieną tiktai rodome, o visi kiti už kadro? Ar tai teisinga istoriškai? Ne! Ponia profesore, užtat aš ir išreiškiau savo abejones dėl šito filmo.
     PIRMININKAS. Klausia R. Juknevičienė.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Žinote, remiantis liudininkais galima būtų parodyti ir tą, ką jūs prašote, pas Ferensus namuose geriant viskį, bet ar jūs norėtumėte, kad tai būtų parodyta Sausio 13-ąją apie tą žmogų, apie kurį jūs kalbate?
    Bet mano klausimas yra kitas. Rinkos ekspertai ir transporto ekspertai sako, kad "Lamantinas" užima didžiąją dalį draudimo rinkos ir pagrindiniai klientai yra Rusijos ir Baltarusijos kompanijos. Būčiau neklausus šito klausimo, jeigu jūs nebūtumėte taip bravūriškai atsakinėjęs. Tai aš noriu dabar iš jūsų išgirsti, ar tikrai jūsų verslas "Lamantinas" niekaip nėra susijęs su Rusija ir Baltarusija ir ar tai nėra pagrindinė priežastis, kodėl jūs išimties tvarka į Europos Sąjungos renginius pakvietėte Rusijos ir Baltarusijos ambasadorius, kur, mano žiniomis, niekur daugiau jie net nebuvo kviečiami? Čia yra kitas dar aspektas, susijęs, žinoma, ir su tuo, kad draudėte rodyti ir filmą apie Sausio 13-ąją.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Ponia Rasa, kiek mes turim rinkos, tai yra mūsų nuopelnas. Mūsų klientai visi yra Lietuvos ūkio subjektai - vežėjai, brokeriai, per kuriuos mes platiname savo produktą - laidavimo garantus. Mes neturime nei Rusijos, nei Baltarusijos jokių įmonių, per kurias platintume savo garantus. Vežėjai, veždami produkciją ir panašiai arba atveždami į čia, be abejo, važiuoja ir per visą Europą. Visai Europai išduodami laidavimo liudijimai. Važiuodami jie kerta ir Baltarusiją, ir Rusiją, ir Moldovą, ir Ukrainą, ir kt. Gal ir čia dar įžiūrėsite kokią nors klastą? Gal tada nevažiuoti jiems per Rusiją arba Baltarusiją, kokiu nors būdu aplenkti ar perskirsti šitą teritoriją? Nenusišnekėkite.
    Tarp kitko, dėl gyvūno, ponia Rasa. Tas gyvūnas yra Raudonojoje knygoje. Ne taip jis prisitaiko, kaip jūs čia išdėstėte. Jis yra Raudonojoje knygoje.
     PIRMININKAS. Klausia V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamasis Broniau, jums klausimas. Jūs visi turbūt žinote, kad atkūrus nepriklausomybę maždaug 50 % Komunistų partijos veikėjų nuėjo pas konservatorius ir pusė liko pas jus. Aš dabar galvoju: jūs tapote patriotais, jie tapo superpatriotais. Šita vaidyba, cirkas jau tęsiasi 20 metų. Ar jums neatrodo, kad buvo padaryta Komunistų partijos ideologijos klaidų, kad jus taip išblaškė į atskiras puses? Ir ar nepadarėte analizės, kurie buvo lojalesni tais laikais Komunistų partijai - jūs ar šitie superpatriotai? Nedarėte tokios analizės?
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis Vytautai, prisiminiau dabar dar vieną iš savo gyvenimo dalykų, kurį norėčiau pasakyti. Maždaug prieš 33-34 m. mano amžinąjį atilsį jaunėlis sūnus nupiešė sąsiuvinyje keletą svastikų, pasižiūrėjęs filmų ar dar ko nors. Atsirado mokytoja, kuri paskundė, be abejo, Saugumo komitetui, ir aš tada per plauką išlikau Plano komisijos pirmininku, vos manęs nepašalino iš darbo dėl tų kelių svastikų. Žinote, kas išgelbėjo? Vienas saugumietis, kuris pasakė: klausyk, taigi čia ne svastika, čia atvirkščiai - kryžiai nupiešti. Čia budizmo ženklas. Tas budizmo ženklas mane išgelbėjo, kad likau eiti pareigas. Pasižiūrėjau dabar, kaip pasakei, 50 % ir 50 %. Matau, kad ta komunistų dalis, nuėjusi pas konservatorius, gyvena lygiai tom pačiom mintim ir idėjom. Niekas negali kitos nei nuomonės turėti, niekas negali nei žodžio pasakyti. Pasakei žodį, vadinasi, tu būsi sutryptas, sumindžiotas ir visa kita. Vadinasi, Lietuva ir visas pasaulis tik jiems, visi kiti šunauja ir mėšlas.
     PIRMININKAS. Klausia R. Žemaitaitis.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų, kolegos, sėdėdamas čia manau, kad nei aš, nei Bronius nedalyvavome tose pratybose, nes ką aš išgirdau, jūs viską interpretuojate, viską sprendžiate, bet niekas net nenorite išgirsti, ką mes, du pirmininkai, pirmininkavimo metu padarėme. Vienas dalykas.
    Kitas svarbiausias dalykas. Vyksta Ekonomikos ir valdysenos forumas. Mes turime rodyti, kaip kilo uostai, kaip kilo geležinkeliai, kaip kilo valstybė. Dabar yra rodomas vienas ar kitas filmas. Niekas nesako ir niekas neneigia to filmo, ir mes jo toje vietoje neneigiame, bet tas filmas gal geriau būtų tikęs COSAC'ui.
    Pirmininke, aš noriu jūsų paklausti vieno dalyko. Vienas garsus politikas savo politinėje reklamoje yra pasakęs: "Kas man iš tos laimės ir iš tos garbės, jei aš vienas džiaugsiuos, o šimtai liūdės." Ar nėra tai būtent dešiniųjų šiandien noras Lietuvą apversti atvirkščiai, kad jie džiaugtųsi, o mes visi kiti liūdėtume dėl savo biudžeto ir dėl padarytų žalų?
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gali visaip manyti. Aš manau, kad dalis tiesos tamstos kalboje yra ir, ko gero, labai didelė.
     PIRMININKAS. Paskutinioji klausia L. Dmitrijeva.
     L. DMITRIJEVA (DPF). Mielieji kolegos, man labai graudu girdėti mūsų ginčus, kurie nepadeda tautai susitelkti ir būti vieninga, o tik trukdo. Kodėl mes taip nepasitikime vienas kitu? Seimo narys B. Bradauskas jau labai seniai politikoje, kad galima jam mesti tokius kaltinimus. Gerbiamasis Bradauskai, ar jūs atsisakote duotos priesaikos Lietuvai?
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Kaip aš galiu atsisakyti duotos priesaikos Lietuvai? Aš jos ne tik neatsisakau, bet aš ją šventai vykdau, o kai kas iš dešinės pusės nevykdo.
     PIRMININKAS. Dėkojame Broniui. Baigėme pirmąją dalį. Dabar bus diskusijos.
    Dėl vedimo tvarkos? Gerbiamasis kolega A. Anušauskas. Prašau.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Nors buvo sakoma, kad iš Seimo tribūnos ir, matyt, iš vietų galima sakyti bet ką, aš vis dėlto gerbiamajam V. Kamblevičiui pasakysiu repliką - galima sakyti bet ką, bet meluoti negalima. Partijoje yra tūkstančiai buvusių politinių kalinių ir tremtinių, todėl savo komentarus ir tariamus išvedžiojimus apie sociologiją, kas ten kur nuėjo, pasilaikykite sau, nes, priešingu atveju, matyt, reikės pasiūlyti tiems politiniams kaliniams ir tremtiniams kreiptis tiesiai į jus dėl tokio istorijos interpretavimo. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Dėkojame A. Anušauskui. Kviečiu jį į tribūną diskutuoti. (Balsai salėje) V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Gerbiamasis A. Anušauskas paminėjo mano pavardę. Aš dabar suprantu, kad šimtu procentų pataikiau į jūsų jautrią vietą. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Nepradėkime diskusijos. Kviečiu į tribūną A. Anušauską diskutuoti. Jūs užsirašęs. Gal nenorite kalbėti?
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Kaip tik turėsiu progą atsakyti. Aš manau, kad melavimui - ne vieta. Nesvarbu, ar tai daro eilinis pilietis, ar Seimo narys. Prisidengti mandatu, neliečiamybe ar dar kuo nors tikrai negali, tuo labiau Seimo pareigūnai.
    Manau, kad šiuo atveju tai, kas buvo padaryta, padaryta buvo Seimo vardu. Esminiai dalykai, kurie susiję su šia istorija, yra veiksmai, bandymas cenzūruoti autorinį kūrinį, kuris buvo išties labai trumpas, nepaprastai lakoniškas, tik 5 minučių trukmės filmukas, kuriame Sausio 13-ajai buvo skirtas irgi labai nedidelis dėmesys, bet buvo skirtas. Apie 30 sekundžių buvo kalbama apie Sausio 13-osios įvykius. Be abejonės, tie pareigūnai, kurie gėdijasi savo istorijos dėl kokių nors menamų politinių dividendų, susijusių su kitos šalies požiūriu į šios istorijos kritinius dalykus, galima paskaityti visuose Kremliaus finansuojamuose portaluose, kaip jie žiūri į Sausio 13-ąją. Todėl bet koks šios istorijos ignoravimas iš mūsų pareigūnų pusės yra tiktai vandens pylimas ant tų pačių portalų malūnų girnų. Aš manau, kad mes turėtume labai aiškiai pasakyti, kad ne konservatoriai, ne opozicija, šiuo atveju tai yra išbandymas ir pačiai pozicijai, ir pačiai Socialdemokratų partijai, ar tie atsiprašymai partijos vardu ar dalies partijos vardu yra tiktai menami, ar tikri.
    Aš manau, kad komiteto pirmininkas iš šitos tribūnos prikalbėjo daug netiesos, daug melo, tiktai dar kartą patvirtindamas, kad tikrai tvirtai įsirašė į gretas tų, kurie norėtų perrašyti Lietuvos istoriją, ištrinti neįtinkančius puslapius, nors, tiesą sakant, pati Rusija to iš mūsų net ir neprašė. Aš manau, kad šiuo atveju ir tarp socialdemokratų yra atsakingų politikų, kurie į šią istorijos dalį žiūri rimtai, kuriems Lietuvos suverenumas ir teisė tikrai nekelia alergijos. Aš manau, kad toks susikompromitavęs komiteto pirmininkas neturėtų būti paliktas eiti šias pareigas. Todėl kviečiu, kai bus balsavimas, balsuoti už atstatydinimą.
     PIRMININKAS. Kviečiu B. Vėsaitę.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, sėdžiu aš šioje salėje ir jaučiuosi kaip absurdo teatre - diskutuojama, kas iš mūsų yra didesnis patriotas, kas kur buvo Sausio 13-ąją.
    Gerbiamieji kolegos A. Kubilius, K. Glaveckas, P. Auštrevičius dalyvavo šioje konferencijoje. Tai konferencija dėl būsimo Europos Sąjungos ekonomikos vystymosi, dėl fiskalinės drausmės, pagaliau dėl bankų ateities. Šito filmo rodymui buvo nei laikas, nei vieta, kur reikėjo tą filmą rodyti. Dar sykį sakau: nei vieta, nei laikas. Man teko dalyvauti prieš tai pirmininkavusių šalių - Kipro ir Airijos - analogiškuose renginiuose. Airija gal irgi turėjo ką nors rodyti, bet nieko panašaus nedarė.
    Štai dar ką noriu pasakyti, gerbiamieji kolegos: tai buvo nepaprastai sunkiai valdoma konferencija. Europos Parlamentas nenorėjo, kad būtų priimamas ir reglamentas, ir rezoliucija, nacionaliniai parlamentai norėjo, kad tai būtų padaryta, ir B. Bradauskui pavyko suvaldyti šitą didelę daugianacionalinę auditoriją. Užuot padėkoję žmogui už puikiai pravestą konferenciją, mes dabar jį kalame prie kryžiaus. Broniau Bradauskai, aš verkčiau tavo vietoje šioje tribūnoje.
    Aš dar kreipiuosi ir į žurnalistus: jūs žinote, ar nors kiek nuskambėjo Lietuvos žmonėms, kas ten buvo priimta dėl jų būsimų kišenių, dėl jų ateities, bet šitas skandalas tikrai nuskambėjo.
    Raganų medžioklė yra įprasta medžioklės forma konservatoriams, tai tiesiog įaugę į jų mentalitetą. Mes nesame tokie naivūs, gerbiamieji konservatoriai ir buvusi valdžia, mes suprantame, kad vienu skandalu norite uždengti kitus skandalus, tuos skandalus, kurie kyšo dabar iš Laikinosios energetikos komisijos dėl galimai pradangintų šimtų milijonų litų. Mes viską suprantame. Aš siūlyčiau baigti šitą absurdą ir kalbėti apie tai, kas tikrai rūpi Lietuvos žmonėms. Kadangi artėja biudžeto svarstymas, socialdemokratai sako: šalin rankas nuo B. Bradausko! (Plojimai)
     PIRMININKAS. Kviečiu J. Razmą.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, B. Bradauskas kalbėjo, kad jis yra persekiojamas kaip Seimo narys už kalbas. Aš pabrėžčiau, kad skyrimas ar atleidimas iš komiteto pirmininko pareigų tikrai nėra joks persekiojimas. Seimas turi teisę paskirti komitetų vadovais ir kitais pareigūnais asmenis, kurie nedarytų gėdos valstybei ir jos nekompromituotų. Ir ne už kalbas tą siūlome daryti, o už konkretų veiksmą, atliktą kaip komiteto vadovo, buvusio atsakingo už svarbią europinę konferenciją ir priėmusio sprendimą nerodyti filmo apie svarbius mūsų istorinius įvykius, kuriame, kaip žinome, yra trumpas epizodas apie Sausio 13-ąją, kur kareiviai buožėmis daužo Sausio 13-osios gynėjus.
    Žinoma, veiksmas suprantamas kartu su tais motyvais, kurie buvo pono B. Bradausko paskelbti viešai, ir nereikėtų čia gudrauti dabar bandant juos kaip nors pakeisti. Motyvai buvo labai aiškiai pasakyti: kad tai yra nenoras kaip nors padaryti nepatogumą čia dalyvaujančiam ar galėjusiam dalyvauti Rusijos ambasadoriui, kad neva labai svarbu, kad tokio jausmo jis nepatirtų, nes tuo metu mes sprendžiame mūsų pieno produktų eksporto problemas. Štai tas veiksmas ir tie motyvai, į kuriuos mes reaguojame.
    Ponas B. Bradauskas ir kiti kalbėjusieji bandė kaip nors tą istoriją pakreipti per santykį su Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija, partija. Aš vis dėlto linkėčiau B. Bradauskui kalbėti matant prieš save tuos stovėjusius Sausio 13-osios įvykių dalyvius, daužomus automatais ginkluotų sovietų kareivių, ir kalbėti jiems, o ne mūsų frakcijai. Kaip jie turėjo pasijusti po tokio jūsų veiksmo? Ar mes tuomet, 1991 metais, būtume galėję įsivaizduoti, kad praėjus dvidešimt trejiems metams atsiras toks mąstymas, kad nepatogu rodyti filmą, kuriame yra Sausio 13-osios vaizdai, nes Rusijos atstovams gali kaip nors nepatikti?
    Šiaip jeigu jau ponas B. Bradauskas norėjo būti toks jautrus ir dėmesingas Rusijos atstovams, turėjo, aš manau, gerą progą po tokio filmo parodymo prieiti ir pasakyti: tada, 1991 metais, mums buvo labai reikšminga Rusijos demokratinių jėgų parama, B. Jelcino Rusijos parama, tarsi parodydamas, kad ir šiandien mes tokios demokratinės Rusijos raidos mielai tikėtumės ir nenorime tapatinti Rusijos su 1991 metų pučistais ir tomis griūvančios imperijos jėgomis. Ir čia ponas B. Bradauskas, manau, nepataikė, jeigu iš tikrųjų norėjo pademonstruoti kokį nors pataikavimą.
    Manau, kad tokiu veiksmu jis padarė ir kitą didelę žalą. Kadangi jis kalbėjo, kaip minėjau, apie pieno produktų eksporto reikalus, jis parodė, kad Rusija gali toliau galvoti apie kokių nors spaudimo priemonių taikymą, nes tai sukelia labai didelį išgąsti arba, kaip vienas lietuvių klasikas yra sakęs, kai kurių atsakingų pareigūnų, kurie puola pataikauti, keliaklupsčiauti, net paniekindami mūsų istoriją, kinkų drebinimą. Štai toks signalas yra pasiųstas, ir čia, aš manau, jis, kaip komiteto pirmininkas, daro žalą mūsų valstybei, nes neparodo mūsų tvirtumo, mūsų principingumo, mūsų pozicijos tvirto turėjimo.
    Tikrai manau, kad yra galimybė Seimui išsirinkti daug geresnį, efektyviau dirbantį komiteto pirmininką, kuris, pateikus Seimui biudžetą, pirmiausia negalvos apie savo poilsį, o pradės rūpintis to biudžeto projekto nagrinėjimu. Nebūtina laukti papildomų komitetų teikimų ir nuomonių, galima pradėti nagrinėti klausant iniciatorių, Vyriausybės atstovų, ir pasistengti, kad tas biudžetas būtų kuo naudingesnis žmonėms.
    Taigi kviečiu palaikyti tą iniciatyvą - siūlymą atleisti komiteto pirmininką ir galvoti ne per kokį nors santykį su mumis, o galvoti per santykį, kaip į mus žiūri Sausio 13-osios įvykių dalyviai, tie, kurie aukojosi ir stovėjo prieš sovietinius tankus.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu K. Masiulį.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Sausio 13-ąją, o dar tiksliau, trejetą metų prieš ją, prasidėjo įvykiai, kurie vis labiau ir labiau gilino takoskyrą Lietuvoje, ir tą takoskyrą paskui politologai apibrėžė kaip rusišką, antirusišką takoskyrą. Ji paskui formavo partijas, ji formavo visą Lietuvos politinę savimonę, radikaliausi prorusiški veikėjai atsidūrė ten, kur dabar yra M. Burokevičius arba kur yra A. Paleckis. Bet yra ir ne tiek radikalių veikėjų, kai kurie jų sėdi Seime. Ir aš labai nepavydžiu socialdemokratams. Šiaip norėčiau, būtų labai patogu imti ir sakyti, kad nomenklatūrinė praeitis veikia, bet aš nenoriu apkaltinti socialdemokratų, kurie kažkada susijungė su LDDP, nes ir toje pačioje LDDP aš matau ir žinau žmonių, kurie buvo iš nomenklatūros, tačiau visiškai nuosekliai atsisakė tos nomenklatūrinės praeities ir dirbo Lietuvai, yra Lietuvos patriotai, pasisako už Lietuvos buvimą NATO, Europos Sąjungą ir panašiai. Tai aš nenoriu taip plačiai apibendrinti.
    Bet vis dėlto yra vienas kitas žmogus, kuris toje takoskyroje atsidūrė labai stipriai kairėje, prorusiškoje kairėje, ir tuo jaučiasi patenkintas. Apskritai šitie žmonės sovietmečiu gyveno pagal moralę, kurią pavadinčiau ad hoc, arba moralę tam, kad aš gyvenčiau gerai. Sėkmingai medžiodavo ir tuo puikuodavosi. Lygiai taip pat medžioja dabar ir tuo gali pasipuikuoti. Sovietmečiu važinėdavo į specialius medžioklės plotus, į specialias poilsiavietes, gyveno nomenklatūrinį gyvenimą. Dabar lygiai taip pat susikuria sau gerą gyvenimą - jisai gali išvažiuoti darbo metu, kada mes visi pasiliekame ir dirbame, kada tas komitetas turėtų prižiūrėti ir veikti, ir galbūt turėtų vaikščioti komiteto pirmininkas į kitus komitetus ir žiūrėti, kaip ten vyksta svarstymai, ginti tą nuomonę. Jis gali išvažiuoti kažkur atostogauti, be to, ir vilų turi prisipirkęs užsienyje. Gyventi valstybėje gerai niekas nedraudžia. Tačiau kai tas gyvenimas prie bet kokios valdžios yra labai geras, tai tada pradedi galvoti: o kokia morale tas gyvenimas yra grįstas? Ir štai pamatome tą moralę.
    Ta moralė grįsta tuo, kad jisai reikalauja falsifikuoti Lietuvos istoriją, reikalauja išryškinti A. M. Brazausko nuopelnus ten, kur, ko gero, jų nelabai ir buvo. Pažiūrėkime į A. M. Brazausko nuopelnus Sąjūdžio periodu: tai buvo žmogus, kuris bijojo nepriklausomybės, jos nekvietė, nenorėjo, drebėjo prieš ją. Pilna tekstų, pilna citatų, galėčiau cituoti, negaišinsiu jūsų laiko. Tačiau jis sako, kad reikia jį įrašyti. Tai kurioje vietoje įrašyti? Kaip drebantį? Tai tada pyksite. Tada pyks B. Bradauskas, kad jis pacituotas labai nesmagiame kontekste. Ar jau tą A. M. Brazauską, kuris nebedreba, kuris tada, kai viskas gerai, pasirašo Lietuvos stojimo į Europos Sąjungą sutartį? Be abejo, o kur jis dėsis. Bet kada yra kertinė situacija, kertinė situacija, išryškėja vertybės ir kurioje barikadų pusėje stovi žmonės. Tikrai aišku, kad tuo metu ir pradėjo ryškėti vertybės.
    Aš labai prašyčiau socialdemokratų ir visų kitų apginti vertybes, apginti svarbias vertybes, požiūrį į Sausio 13-ąją kaip simbolinį įvykį. Mes kiekvienais metais susirenkame čia, prie parlamento, aš faktiškai nė vienos žiemos nepraleidau, yra daugybė žmonių, kuriems ta data yra svarbi. Ir jeigu kažkam gėda dėl šitos datos, tai tegu gėdijasi nebūdami labai svarbaus komiteto pirmininkais.
     PIRMININKAS. Kviečiu P. Auštrevičių.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Gerbiamasis Seimo posėdžio pirmininke, mielieji kolegos, pradėsiu nuo Seimo nario priesaikos teksto. "Aš, (vardas pavardė), prisiekiu būti ištikimas Lietuvos Respublikai; prisiekiu gerbti ir vykdyti jos Konstituciją ir įstatymus, saugoti jos žemių vientisumą; prisiekiu visomis išgalėmis stiprinti Lietuvos nepriklausomybę, sąžiningai tarnauti Tėvynei, demokratijai, Lietuvos žmonių gerovei. Tepadeda man Dievas!" Nors leidžiama prisiekti be paskutinio sakinio, tačiau šitos priesaikos, kolegos, jūs negalite perskaityti kitaip - išmetę arba neperskaitę... tik paskutinį sakinį. Jeigu jūs perskaitysite jį savaip, interpretuodami ir tame priesaikos tekste neliks esminių dalykų, priesaika bus nepriimta, jūs neatstovausite valstybei, jūs nebūsite žmonių atstovais.
    Kodėl reikia tai prisiminti ir kam reikia priminti? Kolegos, pradeda atrodyti, kad vėl esame be savo istorijos, tapatumo ir savigarbos. Tačiau tai tik iliuzija, nes realybė kita. Štai kodėl šiandien kalbame, ieškome tiesos ir patvirtiname nekintamas vertybes. Mes neturime teisės gėdytis savo istorijos, nuvertinti savo pasiekimus ir nepasitikėti bendrapiliečiais. Neteisinga istorijos interpretacija, politinis konformizmas ir siekis pataikavimui yra išliekantys dabarties pavojai.
    Mielieji kolegos, reikia išvengti vaizdo, kad opozicija užsipuolė koaliciją. Nieko panašaus - politinis padorumas nėra miręs dalykas daugeliui. Noriu pacituoti Socialdemokratų partijos pareiškimą, paskelbtą šių metų spalio 21 d. Cituoju tekstą: "Mes pasisakome prieš istorijos naudojimą kaip politinės kompanijos instrumentą, nesvarbu, ar tai daro kaimyninių šalių, tarp jų Rusijos, suinteresuotos grupės, ar Lietuvos atskiri suinteresuoti sluoksniai. Nepriklausomybę iškovojo visa tauta ir ji negali būti sutapatinama su vieno ar dviejų žmonių nuopelnais." Tekstas toliau iš to paties pareiškimo. "Atskirų filmų ar publikacijų scenarijai negali paklusti kieno nors cenzūrai. Demokratija stipri tuo, kad pateikia demokratinį atsaką į vienokias ar kitokias provokacijas. Šiame kontekste socialdemokrato B. Bradausko pozicija neatspindi Lietuvos socialdemokratų partijos politinių nuostatų."
    Aš nuoširdžiai sveikinu tokį pareiškimą, bet man susidaro įspūdis, kad tokio pareiškimo nebuvo ir kad Socialdemokratų partijos pareiškimui, kuris galbūt gimė ir nelengvai, diskusijoje, yra oponuojama. Aš nelabai suprantu, kodėl tai vyksta Seime.
    Mielieji kolegos, Seimo kanceliarijos sukurtas filmas apie Kovo 11-osios salę nėra valdantiesiems ar opozicijai, tai - Lietuvos ir jos piliečių istorijos dalis. Šiandien aš turiu nuoširdžiai padėkoti Seimo kanceliarijos darbuotojams, kad jie atsilaikė prieš pavienių politikų norą perrašyti istoriją. Tai drąsu ir teisinga, tai turi būti pasveikinta. Mums garbė, kad mes dirbame su tokiais žmonėmis.
    Pastaruoju metu pernelyg dažnai susiduriame su tarnautojų veiksmų cenzūra, valstybės tarnautojų pokalbių nelegaliu pasiklausymu, kratomis ir žurnalistų sulaikymais. Aš klausiu, kas vyksta? Šios, atrodytų, smulkmenos, griauna demokratiją ir iškraipo pilietinės visuomenės moralę.
    Mielieji kolegos, Lietuvos valstybingumo ledas dar nėra toks stiprus, kad mes galėtume drąsiai ant jo šokinėti purvinais, kaustytais batais. Dėkui už dėmesį.
     PIRMININKAS. Dėkoju Petrui. I. Šiaulienė.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, visi mes žinome, kad mūsų politiniai oponentai gerbiamieji konservatoriai dažnai bando pakišti socialdemokratus tarp kūjo ir priekalo kritikuodami kiekvieną, kad ir koks būtų, sprendimą. Aš dėkoju Petrui, kuris perskaitė mūsų partijos pareiškimą dėl B. Bradausko suklupimo. Iš esmės suklupimas buvo komentaras užklupus žurnalistams, matyt, geriau motyvuojant savo poziciją ir nepagalvojus, kokį rezonansą gali sukelti šie žodžiai. Manyčiau, kad ta vieša diskusija, kuri įsižiebė, yra pakankama pamoka visiems politikams, tiek kairės, tiek dešinės, ir šito būtų užtekę.
    Bet opozicija nutarė eiti dar toliau ir inicijuoti nepasitikėjimą B. Bradausku kaip komiteto pirmininku. Gaila, kad kolegė Rasa, norėdama motyvuoti savo poziciją ir suteikti solidumo savo pareiškimui, prisiminė istoriją, bet vėlgi prisiminė tą istoriją labai politiškai ir labai vienpusiškai. Manyčiau, kad aukšto intelekto politikė turėtų žinoti sentenciją, jog istorija nėra politika praeities atžvilgiu. Gaila, kolege Rasa, kad vis dar su komjaunuolišku įkarščiu ir patosu pažėrėte kaltinimus kairiesiems, bet pamiršote, kad iš tos pačios TSRS ambasados buvo finansuojamas (yra išlikę dokumentai) vienas pirmosios Lietuvos Respublikos dešiniųjų lyderių - tautininkų vadas prezidentas A. Smetona. Šito iš istorijos taip pat išmesti negalima. Taigi iš to, gerbiamoji kolege, išeina, kad juokiasi puodas, kad katilas juodas. (Balsai salėje)
    Grįžkime prie šių dienų. Dar tik vakar svarstant mūsų šiandienos demokratijos problemas, valstybės autoriteto ir pozicijos klausimus, labai teisingai buvo pastebėta, kad niekas kitas tiek nesilpnina mūsų valstybingumo ir valstybės orumo, kaip mes patys neapgalvotais savo veiksmais. Niekas kitas! Manyčiau, kad tas šventas noras stiprinti valstybę, kai nėra apgalvojama, kokį jis duos rezonansą, kai pasiimama neklystanti teisė visų kitų patriotizmo nusiteikimą matuoti savu termometru, ir pakiša mums didžiausią koją ir yra didžiausia kiaulystė.
    Gerbiamieji kolegos, manyčiau, kad Seimas turi rimtesnių uždavinių ir problemų. Galima kalbėti ir tokiomis temomis, bet nereikia užsižaisti tomis temomis ir nereikia suprasti nepriklausomybės ir valstybingumo pagal stalinistinę nuostatą, kuri buvo aiškinama taip, kad žengiant toliau į socializmą klasių kova tik stiprės. Taip ir mums. 24 metai nepriklausomos valstybės, o mes vis dar ieškome iš Seimo nario, kuris keturias kadencijas yra čia, Seime, kurį gerai pažįstam, žinom jo nukrypimų amplitudę... (Balsai salėje) Taip! Prieiti iki šitokio nepasitikėjimo. Mes su Broniumi frakcijoje pasikalbėjome, jis viską suprato, partija savo poziciją yra išsakiusi ir, manyčiau, kad tuo reikėtų ir baigti. Juo labiau kad kalbėję kolegos pabrėžė, jog Biudžeto ir finansų komiteto pirmininkas, svarbaus komiteto vadovas (kolegos vertina jo kompetenciją, dalykines savybes), sugebėjo suvaldyti sudėtingą tarptautinę konferenciją, ji sėkmingai įvyko ir tai yra ne tik mūsų, bet ir atvykusių Europos Sąjungos šalių tokių pat komitetų pirmininkų vertinimas ir nuomonė.
    Kaip sakiau, dažnai iš mūsų, ypač kai mes esame valdžioje, mūsų oponentai reikalauja plėtoti dialogą su Rusija, pasirūpinti, kad nebrangtų dujos, kad pasienyje vilkikai nepatirtų prastovų, o žemdirbiai ir pieno perdirbimo įmonės nepatirtų nuostolių. Bet įdomu, ką padarė, kad to nebūtų, tie, kurie buvo valdžioje prieš mus? Kaip tada buvo plėtojami tie santykiai ir kodėl tai nutinka tuomet, kai socialdemokratai yra valdžioje? Dabar, kai B. Bradauskas, piktindamasis dėl vis didėjančio bankų apetito, kad visuomenė vis brangiau turi mokėti už bankų paslaugas, pasiūlė įsteigti valstybinį banką kaip alternatyvą skandinaviškiems bankams... Kaip reakcija į minėtą bankų grasinimą trauktis iš Lietuvos buvo pasiūlytas įsteigti valstybinis bankas ir visiškai motyvuotai, nes Skandinavijos bankai, užsienio bankai, praėjusiais metais kartu sumokėjo tik 3 tūkst. Lt pelno mokesčio ir tai nesudomino Valstybinės mokesčių inspekcijos, tuoj pat internetinėje erdvėje (manau, kad ne be opozicijos pastangų) atsirado kaltinimai šalies vedimu į rusų, tai yra į rusiškų bankų, glėbį. Kad bankininkams terūpi jų pelnas, skandinaviški bankai Lietuvoje fiksuotą pelną persiunčia į Švediją, Norvegiją, Daniją, o ten su didele pompastika dalijamos stipendijos gabiems studentams, remiami senelių namai, švietimo projektai ir panašiai, o Lietuvoje didinami mokesčiai...
     PIRMININKAS. Gerbiamoji Irena, laikas!
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). (Baigiu.) ...kalbėjo net pats konservatorius K. Masiulis. Tame pat K. Masiulio straipsnyje tradiciškai kliuvo ir premjerui A. Butkevičiui, kad jis prieš rinkimus žadėjo rūpintis paprastais žmonėmis, o dabar neva nesusėda pusryčiauti su bankininkais ir neapgina tų paprastų žmonių. Taigi, mielieji bičiuliai, kadangi mes, būdami valdžioje...
     PIRMININKAS. Ačiū, Irena!
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). ...kritikuojami dėl visko, ką darom ir ko nedarom, o patiems kritikams labai trūksta nuoseklumo ir noro, nepaisant politinių ambicijų, sutelktai dirbti mūsų tėvynės Lietuvos gerovei, Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija balsuojant dėl nepasitikėjimo B. Bradausku nedalyvaus. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, dabar bus... Dėl vedimo tvarkos - R. Juknevičienė. Prašom.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Pone pirmininke, iš tikrųjų vedimo tvarka turėtų būti šiek tiek kitokia. Vienas dalykas, prelegentai, kurie yra iš jūsų frakcijos, viršija laiką, kitas dalykas, jūs leidžiate skleisti melą. Aš dabar privalau į jį atsakyti, nes tai platinama ir viešojoje erdvėje. Socialdemokratai ir kiti nuolat skleidžia melą apie kažkokį mano komjaunuolišką aktyvumą. Niekada nebuvau jokia komjaunimo aktyvistė. Šitą melą 1990 m. pradžioje, prieš man pirmą kartą einant į parlamentą, paskleidė Pasvalio KGB. Kodėl jūs tęsiate KGB veiklą šmeiždami Lietuvoje žmones? Šitą pareiškimą darau todėl, kad net ir Etikos ir procedūrų komisija praėjusioje kadencijoje privertė P. Gražulį manęs atsiprašyti už tą patį, ką jūs dabar skleidžiate. Prašau jūsų atsiprašyti manęs už tai, kad skleidžiate Pasvalio KGB paskleistą melą.
     PIRMININKAS. Noriu atkreipti dėmesį, kad iš dešinės ir iš kairės kartais viršija laiką, pastabą buvo gavęs ir jūsų kaimynas, todėl būsiu griežtesnis, sutinku.
    Gerbiamieji kolegos, dabar yra norinčių kalbėti už, prieš. Pirmasis už kalbės K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Lai kalba kiti, aš jau kalbėjau.
     PIRMININKAS. Ačiū. N. Puteikis. Nėra. R. Juknevičienė. Ar irgi jau nenorite kalbėti?
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš siūlau labai atsakingai balsuoti per šitą vertybinį balsavimą. Kaip jau minėjau, šitas balsavimas parodys, kiek A. Paleckio teorijos šmeižiant Sausio 13-ąją rėmėjų yra šiame Seime. B. Bradauskas, kalbėdamas iš tribūnos apie Sausio 13-ąją, iš esmės patvirtino tai, ką skleidžia A. Paleckis apie aukas, apie tai, kad kažkam buvo naudinga. Visa tai galima surasti "Regnum.ru", "Rubaltic.ru". Nuolat skleidžia tai Rusijos propaganda. Tai mane tik dar kartą įtikino, kad šitas žmogus, sąmoningai įsitikinęs, menkina Sausio 13-osios kovą, žmonių kovą už nepriklausomybę.
    Socialdemokratai ir kiti prisiims visišką atsakomybę, kad toks žmogus, su tokiomis vertybėmis, su tokiomis nuostatomis, kiršinantis Lietuvos žmones, bus itin svarbaus komiteto pirmininkas. Daug žmonių siūlo apskritai už tokius dalykus Seimo nariui surengti apkaltą. Mes čia pasiūlėme labai švelnų variantą ir labai patogų socialdemokratams - tiesiog atleisti jį iš komiteto pirmininko pareigų.
    Taigi kviečiu balsuoti atsakingai. Jeigu bus kitaip, žinoma, sovietinė agonija yra sudėtingas dalykas. Tai tą sovietinę agoniją mes šitoje tribūnoje matėme. Bet yra kaip yra.
     PIRMININKAS. Dėkoju Rasai. Gerbiamieji jauni žmonės, prašyčiau. Autografus B. Bradauskas dalins po balsavimo. Būkite geri, atsisėskite. Žodis B. Bradauskui per šoninį.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, jūs, be abejo, girdėjote čia visas kalbas. Jeigu Rasa taip įžūliai meluoja, kad aš patvirtinau A. Paleckio žodžius dėl Sausio 13-osios įvykių, tai tada, prieš leidžiant tokiems kalbėti, reikėtų iškviesti bent gydytoją patikrinti sveikatą ar atmintį, ką nors tokio, tiesiog jau nėra ribų.
     PIRMININKAS. Už kalbės B. Vėsaitė. Prieš. Atsiprašau.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš suprantu, kad opozicija turi dirbti savo darbą, ir kai konstruktyvių minčių nėra, tai reikia užsiimti destrukcija. Aš siūlyčiau jausti savo ribas. Krikščionys demokratai taip pat turi savo vertybes. Bet tiek patyčių, kiek šiandien buvo išsakyta, turbūt šitos salės sienos negirdėjo.
    Aš noriu pasakyti, kad B. Bradauskas ir Ekonomikos komiteto pirmininkas už europinio forumo vedimą sulaukė labai daug padėkos iš mūsų nacionalinių biudžetų... ir iš Europos Parlamento atstovų. Tas pirmininkavimas tikrai parodė, kiek profesionalūs yra Lietuvos politikai.
    B. Bradauskas, keturias kadencijas dirbdamas vadovaujamą darbą komitetuose, iš tiesų dirba profesionaliai. Tie žmonės, kurie jį artimai pažįsta, be abejo, protingai balsuos arba nedalyvaus balsavime. O aš, tiesą sakant, taip pat prisidėsiu prie jų.
     PIRMININKAS. Už kalbės A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, čia su B. Bradausku diskutuoti tikrai nėra jokios prasmės. Visiškai akivaizdu, pažiūros iš raudonosios knygos. Ir čia tikrai ne apie tai turime kalbėti.
    Šiandien turime kalbėti apie socialdemokratus. Tai yra dalykas, kuris mums turi rūpėti. Ar socialdemokratai supranta, kad jie štai dėl tokių dalykų yra tapę Rusijos informacinio karo instrumentu, ir atrodo, kad niekaip negali nustoti juo būti? Aš suprantu socialdemokratų apsisprendimą nedalyvauti balsavime kaip akivaizdų įrodymą, jog socialdemokratai patys savimi nepasitiki. Mes čia girdėjome labai priešingų pasisakymų.
    P. Auštrevičius citavo socialdemokratų gerą pareiškimą, kuris baigėsi labai rimtais žodžiais (cituoju): "Šiame kontekste socialdemokrato B. Bradausko pozicija neatspindi LSDP politinių nuostatų." Ir kartu girdėjome B. Vėsaitę, kuri prieš tai pasakė - šalin rankas nuo B. Bradausko. Esant tokiai situacijai tarp socialdemokratų, akivaizdu, kad jie tiesiog nedrįsta eiti ir balsuoti, nes suprantama, kad, matyt, patys savimi nepasitiki.
    Situaciją iš tikrųjų turime vertinti ne kaip B. Bradausko asmeninį vienokį ar kitokį čia nutikimą, kurių jam pasitaiko kartais ir dėl žinomų aplinkybių, bet turime vertinti visai kitame kontekste - Rusijos informacinių karų kontekste. Ir kaip teisingai sakė kai kurie apžvalgininkai dėl B. Bradausko štai tokio elgesio, Rusija, pati nieko galbūt ir nesistengdama, pasiekė dvigubą pergalę, nes parodė, kad Lietuvoje pilna net aukštas pareigas einančių veikėjų, kurie į kovas už nepriklausomybę žiūri ne kaip į mūsų pasiekimą, ne kaip į mūsų šlovės valandą, o tik kaip į tai, kas nepatinka šiandieninei Rusijai.
    Antra, Rusijai pavyko labai aiškiai parodyti, kaip aukštai ir tvirtai į dabartinę valdžią yra įsikūnijusi tikra Rusijos baimė.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Andriau, Rasa mane barė už tai, kad aš blogai pirmininkauju ir leidžiu kalbėti ilgiau. Atsiprašau, bet aš nutrauksiu visus kitus, kurie kalbės daugiau kaip 2 minutes. A. Skardžius.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Išties man graudu matyti, kai, įžengę į trečią nepriklausomybės dešimtmetį, parlamentarus už kalbas Seime prašome palikti postus. Na, ir dar bandoma teigti, kad štai jie yra Lietuvos priešai, jie kažkam tarnauja.
    Gerbiamieji, asmeniškai buvau įvykių dalyvis tiek prie bokšto, tiek savaitę prie Seimo. Daugelio iš jūsų nemačiau darant Molotovo kokteilių, nemačiau stovinčių jūsų, kurie šiandien dievagojatės, kad buvote parlamento gynėjai. Aš manau, lieka tik dar įteisinti kratas, kad jas būtų galima daryti kiekvieno Seimo nario namuose, ir tada išties mes būsime tikrai laisva demokratinė valstybė su laisvu parlamentu. Kolegos, atsipeikėkite!
     PIRMININKAS. A. Kašėta kalbės už.
     A. KAŠĖTA (LSF). Gerbiamieji kolegos, tiesiog pasigedau B. Bradausko atsiprašymo. Pripažinimo, kad suklydo, ir atsiprašymo. Manau, to būtų užtekę, kad neprieitume prie šito momento, kai turėsime balsuoti, ar atstatydinti, ar ne. Labai gaila, kad nėra tokio supratimo ir suvokimo. Gaila, kad kolegos iš daugumos pusės irgi kalba visiškai kita dvasia, negu buvo socialdemokratų pareiškimas. Galbūt jis išties (...) priimtas kur nors kitur, ne parlamente ir ne Socialdemokratų partijos. Tačiau iš esmės nevėlu dar ir dabar atsistoti Broniui prie šoninio mikrofono ir sakyti: taip, suklydau, ateityje tokių iš tikro prastų arba ydingų pasisakymų nebebus. Tai būtų gera pamoka kitiems.
     PIRMININKAS. A. Palionis - prieš.
     A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Norėjau paklausti gerbiamųjų kolegų konservatorių, kodėl jie nieko nesiėmė dėl filmo rodymo po generalinės repeticijos. Filmo nedemonstruoti per konferenciją buvo nuspręsta ne konferencijos metu, o pusantros savaitės prieš konferenciją, ir visi tą puikiai žinojome. Aš palaikau B. Vėsaitės nuomonę, kad konferencija pavyko tikrai puikiai. Daugelis nacionalinių parlamentų, dalyvavusių šioje konferencijoje, iki dabar Biudžeto ir finansų komitetui siunčia padėkas už kompetentingą konferenciją. Dėl pavydo konservatoriai norėjo užgožti konferencijos pasiektus rezultatus ir iškėlė šitą filmo epizodą. Todėl visiems siūlau susilaikyti nuo balsavimo.
     PIRMININKAS. Paskutinis už kalbės J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, jeigu B. Bradauskas, šiandien atsistojęs tribūnoje, būtų pajėgęs pasakyti: atsiprašau Sausio 13-osios įvykių dalyvių, kuriuos mano žodžiai galėjo įskaudinti, o ne puolęs savo problemas kelti į konservatorių ir socialdemokratų santykių plotmę, kas yra visiška nesąmonė šitų įvykių kontekste, gal iš tikrųjų būtų galima pasakyti, kad, na, žmogus suklydo, padarė išvadas, gal nebūtina taip griežtai balsuoti ir vertinti. Bet to tikrai neįvyko. Čia kalbėdamas jis prišnekėjo daug visokių dalykų, kurie tikrai rodo jo netinkamumą užimti svarbaus komiteto pirmininko pareigas. Taigi po viso svarstymo tas įsitikinimas, kad tikrai jį reikia atleisti, tik sustiprėjo.
     PIRMININKAS. Prieš kalbės E. Šablinskas. Aš dar kartą noriu paprašyti jaunimo balkone. Vidaus taisyklės reikalauja sėdėti. Nereikia stovėti. Būkite geri, atsisėskite. Prašau.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui pirmininkui. Visos paskutinės kalbos iš gerbiamųjų konservatorių pusės rodo neetišką požiūrį į gerbiamąjį B. Bradauską, kaip puikų specialistą. Nė vienos žodžio neišgirdau, kad įvertintų pačią europinę konferenciją, kurios metu buvo pasiekta puikių rezultatų, Europos vertinamų. Jūs visa tai atidėjote į šalį. Ne apie visus šneku, apie maždaug 7, kurie ir sako visas tas kalbas, tiesiog įžeidinėja puikų specialistą. Manau, kad B. Bradauskas kaip dirbo, taip ir dirbs Biudžeto ir finansų komiteto pirmininku, nes labai svarbų biudžetą turime priimti ir pateisinti. O jeigu gerbiamieji konservatoriai nori, kad atsiprašytų vien tik dėl to, kad atsiprašytų, aš galiu ateiti vietoj Broniaus pasakyti "atsiprašau", jeigu tai jums padės apsispręsti. Dėkui.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, motyvus pasakėme. Noriu priminti skaičiavimo komisiją: A. Dumbrava, frakcija "Tvarka ir teisingumas", A. Dumčius, Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija, E. Gentvilas, Liberalų sąjūdžio frakcija, J. Kvetkovskij, Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcija, V. A. Matulevičius, frakcija "Drąsos kelias", P. Narkevičius, Darbo partijos frakcija ir A. Nesteckis, Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija.
    Gerbiamieji kolegos, reikėtų pasitvirtinti slapto balsavimo biuletenį. Jame yra parašyta: "Dėl B. Bradausko atleidimo iš Seimo Biudžeto ir finansų komiteto pirmininko pareigų." Yra du langeliai: "Atleisti iš pareigų" ir "Neatleisti iš pareigų". Vieną iš jų reikia užbraukti. Ar galime bendru sutarimu patvirtinti? (Balsai salėje) Kurį manote palikti ar nepalikti. Yra apačioje, kas blogai girdėjote, yra pavyzdys, galėsite pastudijuoti. Gerbiamieji kolegos, kadangi mes jau šiek tiek atsiliekame, tai balsavimo pradžia bus 11.45 val., baigsime 12.05 val. Kviečiu 12.05 val. susirinkti į salę.

Pertrauka

     PIRMININKAS. Pratęsime posėdį. Yra labai nedaug. Registruojamės, čia neblogas pasiūlymas. Ministras parodys pavyzdį.
    Užsiregistravo net 28 Seimo nariai. Matau 1-3 klausimo pranešėją V. Baltraitienę. Aš manau... Rezervinių mes negalime pradėti, nes ir žmonių vis tiek... Ką? Supratau. Gerai, kolegos. Kol susirinks daugiau Seimo narių, kviečiu A. Skardžių, r-2, jeigu aš neklystu. 5, atsiprašau. 5 mano, r-2. Prašau. Dėl vedimo tvarkos - A. Salamakinas.

12.07 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl 2007 m. Nacionalinėje energetikos strategijoje suformuluotų siekių įgyvendinimo rezultatų įvertinimo ir situacijos energetikos sektoriuje išsiaiškinimo sudarymo" 5 straipsnio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1187 (pateikimas)

     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Frakcijos vardu prašau dėl šio svarstomo klausimo pusės valandos pertraukos, nes frakcija dar nori pasitarti dėl balsavimo.
     PIRMININKAS. Gerai, ačiū. Tada pertrauka. Bendru sutarimu darome pertrauką. Matau, ministre, matau. Ir aš galiu pristatyti, tik nematau, kas galėtų pavaduoti mane pirmininko vietoje. Minutėlę, tai dabar pirma ministrą, o po to, Petrai, išleisite mane. Aš kviečiu gerbiamąjį V. Mazuronį pateikti, tuoj aš surasiu pavadinimą. A, taip, matau. Miškų įstatymo 7 ir 11 straipsnių pakeitimo... Taip, matau. Pirmiausia reikia tada... (Balsai salėje) Minutėlę, tada reikia Seimo nutarimo "Dėl sesijos pratęsimo" pirmiausia, nes šitie nėra įtraukti. Gerbiamasis ministre, negaliu, reikia pirma priimti Seimo nutarimą dėl įtraukimo į programą. Virginija! Minutėlę, reikia pateikimą padaryti dėl 2-12a klausimo įtraukimo į darbotvarkę, dėl šitų klausimų, kuriuos nori pristatyti ministras. Jūs įrašyta kaip pranešėja. (Balsai salėje) Taip. (Balsai salėje) Ai, atsiprašau, čia yra, pasirodo, dėl palaikų keli.

12.09 val.
    Žmonių palaikų laidojimo įstatymo 25 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1076 (pateikimas)

    Gerbiamasis ministre, 2-11 klausimas - Žmonių palaikų laidojimo įstatymo 25 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1076. Pateikimas. Pateikia ministras V. Mazuronis. Viską čia išsiaiškinome.
     V. MAZURONIS (TTF). ...paprastas, tas įstatymo pakeitimas yra būtinas tam, kad Vyriausybė galėtų turėti nustatytą teisinį pagrindą. "Pasipriešinimo okupaciniams režimams dalyvių, Lietuvos ir užsienio valstybių karių, organizacijų ir struktūrų, veikusių prieš Lietuvos nepriklausomybę, teritorijos vientisumą ir jos gyventojus, narių ir asmenų, vykdžiusių nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus, žuvusių XIX-XX a., palaikų perkėlimas ir laidojimo vietos įamžinimas vykdomas Vyriausybės nustatyta tvarka, laidojimo vietos įamžinimo projektą suderinus su įgaliotomis institucijomis." Šiandien tie visi dalykai yra reglamentuoti nutarimais, jeigu mes į šitą įstatymą įrašome punktą, tai Vyriausybė įpareigojama parengti tiek pasipriešinimo dalyvių, tiek kovojusių prieš mūsų nepriklausomybę palaikų perkėlimo tvarką, įamžinimą, derinimo tvarką ir visus kitus dalykus. Kitaip sakant, reglamentuotume, įpareigotume Vyriausybę parengti reglamentavimą šitų visų procesų, kurie šiandien yra šiek tiek padriki. Jeigu trumpai, tai tiek.
     PIRMININKAS. Taip. Jūsų norėtų paklausti 2 Seimo nariai. V. M. Čigriejienės nematau. A. Salamakinas.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis ministre, gal truputį detalizuokite, ką tas reiškia, sakysime, ir pasipriešinimo, ir tie, kurie kovojo kitoje barikadų pusėje, juos perkelti, kaip čia?..
     V. MAZURONIS (TTF). Šiandien tie perkėlimai yra daromi savivaldybių sukurtų komisijų nustatyta tvarka. Mes norime, kad ta tvarka būtų nustatyta Vyriausybės ir visai valstybei, tiek tiems, kurie nusipelnę mūsų nepriklausomybei, tiek tiems, kurie, čia kalbame apie tuos, kurie kovojo prieš nepriklausomybę, kad būtų viskas nustatyta Vyriausybės tvarka ir labai aiškiai reglamentuota visiems vienodai. Dabartiniu metu ir tos nuostatos yra pasenusios, nes ten įtrauktos organizacijos, kurių nėra. Šitoje vietoje įpareigojame Vyriausybę per įstatymą parengti tvarką tiek tiems, kurie nusipelnė iš gerosios pusės mūsų valstybei, tiek tiems, kurie kovojo prieš mūsų valstybę ir panašiai, valstybingumą, ir nurodomas laiko tarpas, t. y. XIX-XX a.
     PIRMININKAS. Ačiū, ministre. Vida Marija Čigriejiene, ar jūs dar norėsite paklausti? Tai prašome.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamasis ministre, jūs papildote 25 straipsnį nauja 7 dalimi - "Dėl Lietuvos ir užsienio karių įamžinimo", taip? Palaikų įstatyme.
     V. MAZURONIS (TTF). Perkėlimo ir įamžinimo.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). "Perkėlimo", "įamžinimo" - tas pats, kitoje vietoje tiktai perkėlimo.
     V. MAZURONIS (TTF). Taip.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Tai kainuos. Prašau pasakyti, kiek turėtų tokių kapaviečių daugiau atsirasti, kaip jūs manote, ir kiek tas kainuotų? Nes jūs čia nieko nepažymite.
     V. MAZURONIS (TTF). Gerbiamoji Marija, mes čia tiktai įvedame prievolę Vyriausybei sukurti tokią tvarką, nes su tais klausimais mes šiandien susiduriame, o kaip aš sakiau, vienodos tvarkos nėra. Aš tikrai negaliu pasakyti, nesant šito straipsnio įstatyme, Vyriausybė tarsi neturi teisinio pagrindo imti reglamentuoti tuos procesus. Čia mes, jeigu pastebėjote, tiktai parašome, kad Vyriausybė nustatytų tvarką ir visus kitus dalykus, apie kuriuos jūs kalbate. Šiandien aš tikrai negalėčiau atsakyti į tuos ekonominius dalykus ir panašiai, nes šiandien tai vyksta, kaip aš sakiau, kiekvienoje savivaldybėje atskirai komisijų sprendimu. Man atrodo, čia normalus, teisingas sunorminimas ir įpareigojimas Vyriausybei įstatymu.
     PIRMININKAS. Ačiū, ministre. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Galime. Pritariame. Pagrindinis - Aplinkos apsaugos komitetas, papildomas gali būti Sveikatos reikalų komitetas. Numatoma svarstyti gruodžio 17 d. Ačiū.

12.14 val.
    Miškų įstatymo 7 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1092 (pateikimas)

    Kitas - Miškų įstatymo 7 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas.
     V. MAZURONIS (TTF). Mielieji kolegos, šitas įstatymas yra visai toks, sakyčiau, ne tai kad biurokratinis, bet būtinas, nes jis yra parengtas atsižvelgus į Lietuvos Respublikos biudžeto sandaros įstatymo nuostatų pakeitimus. Čia iš esmės yra pakeičiami pavadinimai, pakeičiamos kai kurios formuluotės pritaikant juos prie pakeisto Biudžeto sandaros įstatymo. Nelabai ką daugiau turėčiau komentuoti. Paprašyčiau pritarti, nes tai Finansų ministerijos siūlymas, kad, nepakeitus to Miškų įstatymo, jie negali vykdyti finansavimo pagal Biudžeto sandaros įstatymą.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti A. Salamakinas.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis ministre, be abejonės, įstatymas parengtas gerai, jam reikia pritarti, tačiau vienas klausimas, kuris turbūt jau seniai ir mūsų komitete yra diskutuojamas. Dabar pagal įstatymą 5 % į fondą moka valstybinių miškų turėtojai. Iš tų 5 % remontuojami keliai, visa kita. Klausimas kitas, kodėl privačių miškų savininkai nuo kertamos medienos nemoka į šitą fondą, o jų teritorijose kelius turi remontuoti valstybinių miškų fondo surinktais pinigais, nors jie irgi tuo viskuo naudojasi? Aišku, mes tą klausimą diskutuosime komitete, bet kokia jūsų vizija?
     V. MAZURONIS (TTF). Tikrai, gerbiamasis pirmininke, pritarčiau nuomonei, kad šitą klausimą reikia diskutuoti. Jūs pats suprantate, kad bus nelengva diskusija, nes tai susiję su tam tikrų lėšų perskirstymu iš privačių miškų savininkų, parduodančių miškus, bet aš manau, klausimas keliamas teisingai. Tiktai tiek, kad šitam įstatymo projekte mes parengėme tiktai tai, kad būtų prisitaikyta prie Biudžeto sandaros įstatymo, bet iš principo privačių ir valstybinių miškų sąveika, ypač finansuojant infrastruktūrinius bendrus objektus, kuriuos jūs paminėjote, tai yra tikrai klausimas, prie kurio reikia grįžti. Mes, ministerija, inicijuosime. Sveikinu komiteto iniciatyvą prie šito klausimo grįžti ir ieškoti išmintingų sprendimų.
     PIRMININKAS. Klausia K. Starkevičius.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, kaip jūs žiūrite į kolegos pasiūlymą, kuris bus svarstomas, ir ten numatyta, kad pirmiausia miškininkai aprūpintų mūsų pramonę mediena, o tik po to jau užsiimtų eksportu? Žinote, jeigu tokį siūlymą pateiktume žemės ūkyje, kad pirmiausia savo malūnus aprūpinam, o po to tiktai kur nors savo produkciją eksportuojam, aš tikrai gaučiau kaip buvęs kažkada ministras per galvą, nes sakytų: palaukite, o kaip bus su kainom?
     V. MAZURONIS (TTF). Gerbiamasis buvęs ministre, jeigu jūs klausiate mano nuomonės, aš manyčiau, kad labai gerai, jeigu taip būtų. Bet jeigu manęs klausiate, ar galima tai padaryti šiandien pagal įstatymus, kai mes esame Europos Sąjungoje ir davėme tam tikrus įsipareigojimus, mūsų Konkurencijos taryba, šiandien aš nežinau tokio sprendimo arba siūlymo, kuris neprieštarautų arba Konkurencijos tarybai, arba europiniams įstatymams. Būtent todėl čia ne mes, ministerija, pateikėme. Mes nepateikėme to įstatymo, nors pačiai idėjai, kad pirmiausia remkime savus, aš pritariu, bet konkrečios formuluotės ir kaip tai galima padaryti, aš šiandien nežinau.
     PIRMININKAS. Dėkojame ministrui. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Balsuojame? Balsuojame. Kas pritaria Miškų įstatymo 7 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui, balsuoja už.
    Už balsavo 68, prieš nėra, susilaikė 3. Įstatymo projektui po pateikimo pritarta. Pagrindinis - Aplinkos apsaugos komitetas, papildomi - Kaimo reikalų, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetai. Numatyta svarstyti gruodžio 3 d.

12.19 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Broniaus Bradausko atleidimo iš Seimo Biudžeto ir finansų komiteto pirmininko pareigų" Nr. XIIP-1137 (priėmimo tęsinys)

    Gerbiamieji kolegos, gavome balsų skaičiavimo protokolą. Dėl Seimo nutarimo "Dėl Broniaus Bradausko atleidimo iš Seimo Biudžeto ir finansų komiteto pirmininko pareigų". Iš viso išduota biuletenių - 41, rasta biuletenių - 41, galiojančių - 38, negaliojančių - 3. B. Bradauską atleisti iš pareigų - 37, neatleisti iš pareigų - 1. Balsų skaičiavimo komisijos pirmininkas A. Dumbrava. Nutarimas nepriimtas.

12.20 val.
    Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatymo 3, 6, 7, 10, 11, 13, 14, 17 straipsnių pakeitimo ir papildymo bei 9 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIP-968(2) (priėmimas)

    Grįžtame į darbotvarkę. Aš matau, kad salėje jau yra 71. Kviečiu V. Baltraitienę. Darbotvarkės 1-3 klausimas - Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo bei 9 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Po svarstymo buvo gautos tiktai Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabos, tos pačios, kurios buvo ir svarstant ir kurioms komitetas nepritarė. Daugiau kitų pasiūlymų nebuvo. Nežinau, ar jas dvi reikia pristatyti, ar ne?
     PIRMININKAS. Eisime pastraipsniui.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Gerai.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, pradedame priėmimą pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio yra Teisės departamento pastaba, kuriai komitetas nepritarė.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Aš trumpai pasakysiu. Jie čia siūlo viską paimti ir perrašyti kaip yra projekto... kad būtų surašyta, kaip yra surašyta... Kaip čia paaiškinti? Duomenų apsaugos įstatyme. Iš Asmens duomenų apsaugos įstatymo tą patį paimti ir nurašyti, bet mes negalime to paties iš vieno įstatymo perkelti į kitą, nes Vyriausioji rinkimų komisija gyventojų apklausų nevykdo. Todėl yra čia ir mūsų...
     PIRMININKAS. Gerai. Ačiū. Supratome, pirmininke. 2...
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Nėra pataisų.
     PIRMININKAS. Ar galime bendru sutarimu priimti? Priimame. 1 straipsnis priimtas. Dėl 2 straipsnio pastabų nėra. Galime priimti? Priimtas. Dėl 3 straipsnio yra Teisės departamento pastaba, kuriai komitetas irgi nepritaria.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Teikiamame įstatyme buvo įrašyta, kad Vyriausioji rinkimų komisija yra keičiama. Jos kadencija baigėsi ir yra keičiama po Seimo rinkimų praėjus ne mažiau kaip 140 dienų ir ne daugiau kaip 200 dienų, neįrašome konkrečiai kadencijos. Yra nustatytas terminas, kada keičiama, ir manome, kad nereikia pritarti tam, ką siūlo Teisės departamentas.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, ar galime 4 straipsnį priimti bendru sutarimu? Priimtas, t. y. 3 straipsnis. Galime priimti? Priimtas. 4 straipsnis. Pastabų nėra. Galime priimti? Priimtas. 5 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas. 6 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas. 7 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas. 8 straipsnis. Pastabų nėra. Priimta. 9 straipsnis. Pastabų nėra. Priimta. 10 straipsnis. Pastabų nėra. Priimta.
    Norinčių kalbėti už, prieš nėra. Balsuojame dėl Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo.
    Kai kas rūko, matau keturis šešėlius. Trūksta vieno balso. Norėčiau pakviesti į salę ir dar kartą kviečiu balsuoti. Balsuojame dar kartą dėl Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatymo. Dėkoju, kurie pakvietėte.

    Šio įstatymo priėmimas

    Už - 71, prieš nėra, susilaikė 4. Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo bei 9 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymas (projektas Nr. XIIP-968(2) yra priimtas. (Gongas)

12.25 val.
    Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-970(2) (priėmimas)

    Svarstome Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-970(2). Pranešėja - V. Baltraitienė.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Turbūt pastraipsniui, čia yra pataisų.
     PIRMININKAS. Jums leidus, pradedame priėmimą pastraipsniui. Gerbiamieji kolegos, 1 straipsnis reglamentuoja viso įstatymo keitimą. Ar galime pritarti bendru sutarimu?
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Pataisų nėra.
     PIRMININKAS. Nėra. Dabar naujo įstatymo 1 straipsnis. Pastabų nėra. Galime priimti? Priimta. 2 straipsnis. Pastabų nėra. Priimta. 3 straipsnis. Pastabų nėra. Priimta. 4 straipsnis. Pastabų nėra. Priimta. 5 straipsnis. Yra V. Gapšio...
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Pasiūlymas.
     PIRMININKAS. ...pasiūlymas, kuriam iš dalies pritarta. Tenkina.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Turbūt nereikia balsuoti? (Balsai salėje) Ar reikia?
     PIRMININKAS. Viską procedūriškai reikia. Suteikiu žodį V. Gapšiui.
     V. GAPŠYS (DPF). Pasiūlymas yra toks, kokį mes jau priėmėme dėl Prezidento rinkimų įstatymo, kad būtų galima iki tam tikros sumos nelaikyti, kad tai yra rinkėjų papirkinėjimas, tai yra atributikos dalijimas su partijos arba kandidato atributika. Komitetas yra pataisęs. Mane tenkina tai, kaip jis pataisė.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Gerbiamieji kolegos, procedūros reikalauja...
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Balsuoti.
     PIRMININKAS. Pakelkite ranką, ar yra 29... (Balsai salėje) Sako, geriau balsuoti. Balsuojame, ar yra 29. Vyksta balsavimas. Kas palaikote V. Gapšio įstatymo pataisą, kuriai komitetas iš dalies pritarė? Palaikančių yra 38, užtenka. Ar yra norinčių kalbėti už, prieš? Nėra. Ar galime pritarti komiteto redakcijos 5 straipsniui? (Balsai salėje) Galime. Pritarta.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Balsuojame.
     PIRMININKAS. Tada balsuojame dėl 5 straipsnio. Vyksta balsavimas. Paprasčiau tada, nesiginčykime! Balsuojame dėl 5 straipsnio su komiteto pasiūlymu.
    Už - 40, prieš - 2, susilaikė 24. 5 straipsniui pritarta.
    6 straipsnis. Pastabų nėra. Galime pritarti? Pritarta. 7 straipsnis. Pastabų nėra. Galime pritarti? Pritarta. 8 straipsnis. Pastabų nėra. Galime pritarti? Pritarta. 9 straipsnis. Pastabų nėra. Pritarta. 10 straipsnis. Pastabų yra.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Yra.
     PIRMININKAS. Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastaba, kuriai komitetas nepritarė.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Komitetas nepritarė, nes Teisės departamentas dėsto, kad jiems neaišku, kada bus apmokama dėl rinkėjų pavėžėjimo rinkimų dieną iš savivaldybių, kada iš valstybės biudžeto. Ta tvarka yra nusistovėjusi, ir visada sutariama, kiek skiria valstybė, kiek skiria savivaldybės. Mes nematome reikalo daugiau ką nors aiškinti. Per visus rinkimus taip vyksta.
     PIRMININKAS. Ar galime bendru sutarimu pritarti 10 straipsniui? Galime. Priimta. 11 straipsnis. Pastabų nėra. Priimta. 12 straipsnis. Pastabų nėra. Priimta. 13 straipsnis. Pastabų nėra. Priimta.
    Atsiprašau. Dėl 13 straipsnio yra Teisės departamento pastaba, kuriai komitetas nepritarė.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Teisės departamentas siūlo, kad funkciją, kai Vyriausioji rinkimų komisija moko kandidatus, mokymus įrašyti į Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatymą. Bet yra numatyta, kad atskirais įstatymais gali būti numatytos kai kurios funkcijos.
     PIRMININKAS. Ar galime pritarti 13 straipsniui? Pritarta. 14 straipsnis. Pastabų nėra. Pritarta. 15 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas. 16 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas.
    17 straipsnis. Yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastaba, kuriai nepritarta.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Rašo, kad nėra nustatoma, kad partijos gali sujungti sąrašus, komitetai sąrašų negali sujungti, bet komitetai ir steigiasi dėl konkrečių vienų rinkimų. Jeigu jie nori, iš karto jau yra jungtinis, teikia kaip vieną komitetą, todėl ir nėra tokia teisė atskirai išskirta. Partijos egzistuoja ilgesnį laiką, jeigu teikia sąrašus, tai juos turi sujungti, o komitetams tai nėra numatyta, nes iš karto formuodami komitetus jie gali susijungti. Nėra tokio mechanizmo, negalime numatyti. Todėl ir nepritarėm.
     PIRMININKAS. Ar galime pritarti 17 straipsniui? Pritarta.
    18 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas. 19 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas. 20 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas. 21 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas.
    22 straipsnis. Seimo kanceliarijos Teisės departamentas. Jam komitetas nepritaria.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Nepritariame, nes komitetas vadovavosi Valstybės kontrolės rekomendacijomis ir yra numatyta, kaip žala išieškoma ir pasibaigus rinkimams.
     PIRMININKAS. Ar galime pritarti 22 straipsniui? Galime. Priimtas. 23 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas. 24 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas. 25 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas. 26 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas. 27 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas. 28 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas. 29 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas. 30 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas. 31 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas. 32 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas. 33 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Yra...
     PIRMININKAS. 34 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas. 35 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas. 36 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas.
    Dėl 37 straipsnio yra Teisės departamento pastaba, kuriai komitetas nepritarė.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Teisės departamentas siūlo visus kriterijus surašyti į vieną straipsnį, vieno straipsnio dalyje. Išdėstyta yra per visą straipsnį, manome, taip yra daug aiškiau, negu viskas vienoje dalyje sudėta. Tokia įstatymo tvarka ir buvo, tokia ir paliekama. Siūlome nepritarti.
     PIRMININKAS. Ar galime pritarti kandidato kėlimo tvarkai, kuri numatyta įstatyme, tik išdėstymo tvarka.
     PIRMININKAS. Pastabų nėra. Priimtas.
    38. Yra Teisės departamento pastaba.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Pastaba yra tokia, kad neaišku, koks yra rinkimų komiteto tikslas. Jeigu komitetai susikuria prieš konkrečius rinkimus, tai tas tikslas ir yra dalyvauti rinkimuose, ir jų programa apibrėžia jų veiklą.
     PIRMININKAS. Ar galime pritarti 38 straipsniui? Priimtas.
    39 straipsnis. Yra Teisės departamento pastaba.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Siūlo kitaip išdėstyti straipsnius. Mūsų nuomone, yra logiškai išdėstyti ir nereikia jų keisti. Jie paprasčiausiai siūlo vieną perkelti aukščiau už kitą, sukeisti vietomis.
     PIRMININKAS. Ar galime 39 straipsnį priimti? Priimtas.
    40 straipsnis - "Kandidatų registravimas". Irgi yra Teisės departamento pastaba.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Nežinau, kodėl jie teikia šitą pastabą, nes šita nuostata yra visiškai nekeičiama, galiojo ir ankstesniame įstatyme. Mes siūlome jos nekeisti.
     PIRMININKAS. Ar galime priimti 40 straipsnį? Priimtas.
    41 straipsnis. Pastabų nėra. Priimame. 42 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas. 43 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas.
    Dėl 44 straipsnio yra Teisės departamento pastaba.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Žodis "kelios" yra, jų nuomone, perteklinis, bet šitas straipsnis nėra keičiamas, todėl mes manome, kad čia kažkoks parašymas tam, kad parašytų dėl galiojančio straipsnio.
     PIRMININKAS. Ar galime priimti 44 straipsnį? Priimtas.
    45 straipsnis. Pastabų nėra? Priimtas. 46 straipsnis. Priimtas. 47 straipsnis. Priimtas.
    48 straipsnis. Teisės departamento pastaba.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Siūlo perkelti šitą straipsnį į pabaigą. Nežinau, kodėl siūlo keisti struktūrą. Iš viso noriu tokią pastabą, kad Teisės departamento žmonės dalyvavo kuriant ir tvarkant šitą įstatymą, ir dabar yra teikiamos tos pastabos, kurios neturi... jokios esmės nesprendžia - keičia straipsnius vietomis arba dalis vietomis. Siūlome nepritarti, nes tokia yra galiojančio įstatymo struktūra, tokią ir siūlome palikti.
     PIRMININKAS. Ar galime priimti 48 straipsnį? Priimame.
    49 straipsnis. Priimtas. 50 straipsnis. Priimtas. 51 straipsnis. Priimtas.
    52 straipsnis. Yra Seimo narių V. Skarbaliaus ir V. Fiodorovo pasiūlymas. Komiteto nuomonė - nepritarti.
     V. SKARBALIUS (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, visų pirma norėčiau pažymėti, kad, kai praeitą savaitę buvo priimtas Prezidento rinkimų įstatymas, šitai pataisai buvo pritarta posėdžių salėje. Pasiūlymas yra labai paprastas: manau, kad įstatymo projekte yra tikslinga leisti reklamos plotų nuomininkams, tai yra tretiesiems asmenims, valstybės ar savivaldybių įmonėms priklausančiose transporto priemonėse skleisti politinę reklamą, kadangi reklamos ploto nuomininkas yra ne transporto priemonės valdytojas, o trečiasis asmuo, tai yra verslo subjektas.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Komitetas balsuodamas nepritarė.
     PIRMININKAS. Minutėlę! Paklausime, ar yra 29. Balsuojame, ar remia 29.
    Palaikančių yra 34. Komiteto nuomonė.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Komitetas balsavo ir nepritarė. Už - 3, prieš - 3, susilaikė 2, o tokių motyvų nebuvo išdėstyta.
     PIRMININKAS. Norinčių kalbėti už ir prieš pataisą? Nėra. Balsuojame. Kas pritaria Seimo narių V. Skarbaliaus ir V. Fiodorovo pataisai?
    Už balsavo 32, prieš - 15, susilaikė 28. Įstatymo pataisai nepritarta.
    Yra dvi Teisės departamento pastabos. Gerbiamoji pirmininke!
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Kadangi šitie straipsniai, kur siūlo pataisas, iš viso yra nekeičiami ir darbo grupė paliko tokius, kokie galiojo ankstesniame įstatyme. Siūlome nepritarti. Jeigu buvo ankstesniame geri, tai ir dabar...
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, ar galime priimti 52 straipsnį? Priimtas.
    53 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas.
    54 straipsnis. Yra Teisės departamento pastaba.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Buvo galiojančiame įstatyme, mes jo nekeičiame. Rašo, kad visas straipsnis yra perteklinis, bet jeigu prieš tai nebuvo, tai manome, kad ir dabar jis nėra perteklinis.
     PIRMININKAS. Ar galime 55 straipsnį priimti? Priimtas.
    56 straipsnis. Priimtas. 57 straipsnis. Priimtas. 58 straipsnis. Priimtas. 59 straipsnis. Priimtas. 60 straipsnis. Priimtas. 61 straipsnis.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Lygiai tas pats - nebuvo šita nuostata keičiama, ji galiojo ankstesniame įstatyme, siūlome palikti tą patį.
     PIRMININKAS. Ar galime pritarti 61 straipsniui? Priimtas.
    62 straipsnis. Priimtas. 63 straipsnis. Priimtas. 64 straipsnis. Priimtas. 65 straipsnis. Priimtas. 66 straipsnis. Priimtas. 67 straipsnis. Priimtas. 68 straipsnis. Priimtas. 69 straipsnis. Priimtas. 70 straipsnis. Priimtas. 71 straipsnis. Priimtas. 72 straipsnis. Priimtas. 73 straipsnis. Priimtas. 74 straipsnis. Priimtas. 75 straipsnis. Priimtas. 76 straipsnis. Priimtas. 77 straipsnis. Priimtas. 78 straipsnis. Priimtas. 79 straipsnis. Priimtas. 80 straipsnis. Priimtas. 81 straipsnis. Priimtas. 82 straipsnis. Priimtas. 83 straipsnis. Priimtas. 84 straipsnis. Priimtas. 85 straipsnis. Priimtas. 86 straipsnis. Priimtas. 87 straipsnis. Priimtas. 88 straipsnis. Priimtas. 89 straipsnis. Priimtas. 90 straipsnis. Priimtas. 91 straipsnis. Priimtas.
    92 straipsnis. Teisės departamento pastaba.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Vienai pastabai yra nepritarta, nes jie siūlo keisti tą nuostatą, kuri galioja senajame įstatyme ir kuri nebuvo keičiama, o antrai pastabai pritarta.
     PIRMININKAS. Ar galime pritarti 92 straipsniui? Pritariame. Priimtas.
    93 straipsnis. Priimtas. 94 straipsnis. Priimtas. 95 straipsnis. Priimtas. 96 straipsnis. Priimtas. 97 straipsnis. Priimtas. 98 straipsnis. Priimtas.
    Baigėme priėmimą.
    Kalbėti prieš tikrai yra norinčių. Pirmas kalba P. Urbšys.
     P. URBŠYS (MSNG). Konstitucinis Teismas 2010 m. lapkričio 9 d. yra pažymėjęs, kad niekas negali būti verčiamas priklausyti kokiai nors bendrijai, politinei partijai ar asociacijai, tačiau įteisinamas visuomeninių rinkimų komitetų pobūdis yra artimas politinių partijų pobūdžiui. Pasirinktas principas išlaikyti vien proporcinę rinkimų sistemą verčia asmenis vienytis tik į kolektyvinius darinius, kurie mažai kuo skiriasi nuo politinių partijų darinių. Manau, toks Lietuvos Respublikos piliečių prievartinis telkimas tik į darinius, panašius į politines partijas, prasilenkia su Konstitucija. Vien tik proporcinės rinkimų į Europos Parlamentą ir savivaldybių tarybas sistemos įteisinimas yra nenaudingas ir pačioms partijoms, nes tokia rinkimų sistema užkerta galimybę žmonėms tiesiogiai išsirinkti geriausius politinių partijų atstovus. Geriausius ne tik kai kurių partijų vadovams, o geriausius ir žmonėms.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Už kalba V. Baltraitienė.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Nelabai norėčiau sutikti, ką kalbėjo Povilas, nes iš tikrųjų Konstitucinio Teismo įstatyme nėra kvestionuojama, kokia turi būti rinkimų sistema. Turbūt nė vienoje Europos valstybėje nevyksta vienmandatininkų rinkimai - visur yra proporcinė sistema. Iš viso, kaip Seimo rinkimuose vienetas... turbūt tik keliose valstybėse yra, kai renkami, tai yra, kai yra mišri rinkimų sistema. Mes siūlome nekeisti proporcinės sistemos, o žmonėms pagal tai, pagal savo bendrus interesus, pagal bendrus siekius, kam jie nori atstovauti Europos Sąjungoje, kokius turi savo tikslus, manom, yra sudarytos visos galimybės dalyvauti nepriklausant jokiai partijai. Surasti 11 žmonių, turinčių bendrą nuomonę, ne mažiau kaip 11 ir ne daugiau kaip 22, tikrai įmanoma, tų, kurie, turi savo siekius. Jeigu įvestume mišrią, tai iš tikrųjų būtų labai didelė finansinė problema ir per mažai renkama narių, kad reikėtų juos rinkti tiesiogiai. Aš siūlau pritarti, nes Konstitucinio Teismo nutarimas yra įvykdytas.
     PIRMININKAS. L. Balsys - prieš.
     L. BALSYS (MSNG). Gerbiamieji kolegos, raginu tikrai balsuoti prieš dėl tos priežasties. Rytą dviejų grupių vardu prašiau išbraukti iš darbotvarkės ir patobulinti šį įstatymą. Pripažįstu darbo grupės atliktą didelį darbą, bet vis dėlto šis įstatymas yra svarbus, Europos Parlamento rinkimai yra svarbūs ir reikia skatinti, kad žmonės kuo aktyviau dalyvautų. Bet, pavyzdžiui, tokie dalykai kaip reikalavimas partijai arba piliečių komitetui surinkti 10 tūkst. parašų, kad tik sąrašas būtų įregistruotas, yra sunkiai suvokiamas, perteklinis, kaštuosiantis papildomų lėšų tiek Rinkimų komisijai, kuri turės skaičiuoti, tiek papildomo vargo toms organizacijoms, kurios tuos parašus rinks. Juk dauguma partijų yra europinės partijos, kurios dalyvauja Europos Parlamento rinkimuose, piliečių grupės arba komitetai taip pat. Jeigu jau jie susiburs, vadinasi, jie yra pajėgūs ir turi ką pasiūlyti, o reikalavimas atnešti 10 tūkst. parašų faktiškai prilygsta reikalavimui turėti 10 tūkst. partijos narių. Manau, čia yra niekuo nepagrįstas reikalavimas ir raginu kolegas balsuoti prieš, ir grąžinti patobulinti, kad artėjant Europos Parlamento rinkimams tikrai turėtume gerą įstatymą.
     PIRMININKAS. V. Bukauskas - už.
     V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Visų pirma norėčiau padėkoti komiteto pirmininkei ir darbo grupės vadovei V. Baltraitienei už atliktą įtemptą darbą ir, aišku, biuro darbuotojams, kurie, gaudami visą šūsnį pasiūlymų, atsižvelgė. Aš nenorėčiau sutikti su kolegos išsakytomis mintimis, nes darbo grupė pasiūlė, kad į Europos Parlamento rinkimus, vadovaujantis Konstitucinio Teismo išaiškinimu, būtų išlaikoma vienoda, teisinga rinkimų proporcija.
    Kita vertus, norėčiau pasakyti, kad labai gaila, kad Seimo nariai, praeitą savaitę balsuodami dėl Prezidento rinkimų, pritarė V. Fiodorovo ir V. Skarbaliaus nuostatai, tiems pasiūlymams, o dėl Europos Parlamento mes išreiškėme kitokią nuomonę. Vis dėlto norėčiau, kad Seime būtų brandumas, suvokimas ir politinis stabilumas. Pasisakau už.
     PIRMININKAS. Prieš kalba E. Masiulis.
     E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Mielieji kolegos, tikrai turbūt niekas negali paneigti, kad darbo grupė ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas atliko didelį darbą ir daug laiko buvo sugaišta tam, kad revizuotų dabar galiojančius rinkimų įstatymus. Kita vertus, kai paklausiame, o kas kokybiškai yra keičiama ir kiek pasikeitę įstatymai pritrauks daugiau rinkėjų dalyvauti rinkimuose, tai tikrai atsakymo aiškaus nėra. Mes pamename, kad buvo mintis rengti bendrą Rinkimų kodeksą, kuriame būtų įvardinti bendri principai ir aiškios taisyklės visų Lietuvoje vyksiančių rinkimų, tačiau vėl nueita kitu keliu, t. y. kiekvieno įstatymo atskira revizija. Dabar mes matome, kad tie įstatymai tarpusavyje ne visais atvejais koreliuoja.
    Antras dalykas yra tai, kad internetinio balsavimo galimybės, apie kurias mes labai daug kalbame, o Vyriausiosios rinkimų komisijos pirmininkas ne kartą yra patvirtinęs, kad visos techninės galimybės tą gali leisti padaryti, vėl yra ignoruojamos. Aš esu įsitikinęs, kad tie kosmetiniai pakeitimai - ar 10 tūkst. surinkti, ar 15, ar 5 tūkst., užstatą mažesnį sumokėti, negu reikėjo iki šiol, - tai yra antraeiliai, trečiaeiliai dalykai, kurie iš esmės nekeis rinkimų vaizdo ir tikrai nepaskatins daugiau mūsų piliečių aktyviai dalyvauti balsuojant ir išrenkant mūsų atstovus į Europos Parlamentą. Todėl susilaikau dėl šito įstatymo projekto.
     PIRMININKAS. Už kalbės M. Petrauskienė.
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, mes labai ilgai dirbome darbo grupėje, daug apie tai diskutavome komitete. Rinkimų komitetas buvo pasirinktas kaip galimybė piliečiams, kurie nepriklauso jokiai partijai, kandidatuoti. Surinkti 10 tūkst. tikrai nėra daug, nes kandidatuojant vienmandatėje rinkimų apygardoje į Seimą reikia surinkti 1000, kandidatuojant į Prezidentus - 20 tūkst. Aš siūlau pritarti ir nediskutuoti daugiau.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Ar pritariame Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo pakeitimo įstatymo projektui?

    Šio įstatymo priėmimas

    Už - 68, prieš - 8, susilaikė 12. Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo pakeitimo įstatymui pritarta. (Gongas) Priimtas, atsiprašau.
    V. Baltraitienė.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Pirmiausia noriu visiems padėkoti ir toms frakcijoms, kurios dalyvavo rengiant šituos įstatymus, rengiant Rinkimų kodekso koncepciją, ko tikrai negalėčiau pasakyti apie aktyvų Liberalų sąjūdžio frakcijos dalyvavimą, apie jų teikiamus pasiūlymus ir pataisas, jų nesulaukėme. Noriu priminti, kad tvirtinant koncepciją nebuvo numatytas elektroninis balsavimas. Teikite įstatymą, jeigu Seimas priims, tai labai lengvai galima įrašyti, nes pati koncepcija, pats kodeksas dar nėra parengtas. Dabar yra rengiami atskiri įstatymai. Kokius pasiūlymus teikėt... Iš Liberalų sąjūdžio pasiūlymų nesulaukėme. Labai dėkoju Lenkų frakcijai, labai aktyviai dirbo Socialdemokratų, Darbo partijos frakcijos ir visuomenininkai. Jie tikrai labai aktyviai dirbo, noriu jiems padėkoti. Kai kurių frakcijų atstovai nė karto nebuvo atėję į mūsų posėdžius.
     PIRMININKAS. R. Šimašius nori pasiteisinti.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Frakcijos vardu noriu ne pasiteisinti, bet informuoti kolegas, kad Liberalų sąjūdis šešis kartus teikė projektus dėl balsavimo internetu. Drįstu priminti, dėl ko prasidėjo šita darbo grupė. Buvo ambicijų parengti Rinkimų kodeksą, kuris viską reglamentuotų. Iš tos ambicijos išėjo daugybė projektų, kurie neaišku, kodėl teikiami. Vienas kitas yra dėl Konstitucinio Teismo jurisprudencijos, bet neaišku, kodėl daugelis jų yra, ir neaišku, kur veda. Mes padirbėjome, pataisėme, kas iš to? Dėl to, pripažinkime, deja, nieko geriau nėra. Jeigu tai mus tenkina, tai galime pasidžiaugti, jeigu netenkina, pagalvokime, ką galime padaryti geriau. (Balsai salėje)

12.51 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl 2007 m. Nacionalinėje energetikos strategijoje suformuluotų siekių įgyvendinimo rezultatų įvertinimo ir situacijos energetikos sektoriuje išsiaiškinimo sudarymo" 5 straipsnio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1187 (pateikimo tęsinys)

     PIRMININKAS. Ačiū už trumpą ir aiškų paaiškinimą. Gerbiamieji kolegos, praėjo pusvalandis padarytos pertraukos. Aš kviečiu A. Skardžių dėl Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos..." ir t. t., ir t. t.
    Dėl vedimo tvarkos. Prašom. J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Norėčiau pasiteirauti, ar atitinka Statutą šiandien numatytas svarstymas, jeigu projektas tik šiandien buvo įregistruotas? Noriu, kad oficialiai atsakytumėte, ar Statutas nereikalauja tam tikro laiko nuo projekto įregistravimo iki pateikimo.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, Seimas gali apsispręsti. Registracija turėtų būti 24, bet mes galime balsuoti... (Balsai salėje) Gerai, pradėkit, reikėjo truputį anksčiau...
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, prasidėjo svarstymas, šiame posėdyje buvo padaryta pusės valandos pertrauka. Gerbiamieji kolegos, norėčiau pristatyti Seimo nutarimo pakeitimą, tai yra 5 straipsnio pakeitimą. Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl 2007 metų Nacionalinėje energetikos strategijoje suformuluotų siekių įgyvendinimo rezultatų įvertinimo ir situacijos energetikos sektoriuje išsiaiškinimo sudarymo" 5 straipsnio pakeitimo".
    5 straipsnis. Numatyti, kad komisija iki 2013 m. gruodžio 16 d. pateikia Seimui išvadas ir pasiūlymus, tai yra komisijos darbas pailginamas mėnesiui.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti K. Masiulis. Kęstučio nematau. P. Auštrevičius. Atsiprašome, čia įvyko techninis nesusipratimas. Tuoj pakvies. Kas nori paklausti, prašom dabar užsiregistruoti.
    K. Masiulio nėra. R. Juknevičienė. Prašom.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, aš manau, jeigu jau pratęs tos komisijos darbą, tada reikia pratęsti iki pat 2016 m. Seimo rinkimų. Tada jau visiškai bus įvykdytas jūsų tikslas kompromituoti šitą valstybę iki pat galo. Mano klausimas dar ir tuo susijęs, ar tai, kad Norvegijos ambasadorius ir Norvegijos valstybė iš esmės sugriovė jūsų iš anksto parengtas išvadas ir jūs jose nebegalite rašyti nuostatų apie perkamą laivą, reiškia, kad jums būtinai reikia surasti per mėnesį kokių nors kitų nuodėmių, nes iš esmės visi atsakymai duoti? Didžiulės knygos yra pateiktos komisijai, aš nežinau, ką daugiau šita komisija gali tirti, nebent, kaip sakiau, tik tai, kad sugriuvo jūsų iš anksto pasirašytos išvados, ir turbūt norite toliau kompromituoti valstybę?
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji kolege. Išties jūsų klausimas pranoksta jus pačią. Su ambasadoriumi aš buvau susitikęs. Ambasadorius dar kartą patikino, kad jokios iniciatyvos susitikti neturėjo. Jis tiesiog pasiūlė susitikti prieš planuotą susitikimą. Na, tikrai mūsų komisijos reikalas neįsivelti nei su Norvegija, nei su kita valstybe į kažkokius ginčus svarstant mūsų Nacionalinės energetikos strategijos įgyvendinimą.
    Tad prašome, gerbiamoji kolege, tikrai nesislėpti ir nebandyti prieš save, prieš jūsų buvusios Vyriausybės tam tikrą veikimą ar neveikimą, įgyvendinant šitą strategiją, pastatyti vieną ar kitą valstybę - štai pažiūrėkite, komisija veliasi į tarptautinį skandalą! Tą patvirtino gerbiamasis Norvegijos ambasadorius. Jūs turėtumėte, gerbiamoji kolege, inicijavusi, sakykime, tokius veiksmus tiesiog atsiprašyti Norvegijos ambasadoriaus.
     PIRMININKAS. Kolegos, gerbiamasis pirmininke ir gerbiamieji kolegos, na, nediskutuokime. Uždavėme klausimą - atsakome. Klausia K. Daukšys.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Po R. Juknevičienės klausimo aš klausimų nebeturiu.
     PIRMININKAS. Gal ir V. Kamblevičius prarado norą klausti?
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ne, ne. Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis kolega, jūs galite paaiškinti, dėl kokių priežasčių jums trūksta to laiko užbaigti šitą darbą?
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Norėčiau atkreipti dėmesį į keletą dalykų. Komisija realiai išvadą yra parengusi, galėtų ją svarstyti 13 d., 14 d., 15 d., kadangi komisija dirba imtinai iki lapkričio 15 d., kaip ir buvo numatyta. Tačiau jau po paskutinių posėdžių "Klaipėdos naftos" generalinis direktorius, pateikęs medžiagą kiekvienam komisijos nariui, išreiškė norą fiziškai paaiškinti, susitikti ir pateikti tą informaciją dėl projekto ekonominio pagrindimo, taip pat lyginamąją analizę, kodėl pasirinkta laivo nuoma, ne išperkamoji nuoma, ne laivo įsigijimas, ir atsakyti į kitus finansavimo projekte išdėstytus dalykus, ko komisija nebuvo gavusi.
    Buvęs "Lietuvos energijos" vadovas V. Poderys taip pat atsiuntė informaciją ir labai prašo pristatyti Šiaurės elektros rinkos "Nord Pool Spot" elektros energijos pabrangimą šių metų III ketvirtyje.
    Kita vertus, dar yra nemažai informacijos, kuri yra išties įslaptinta. Tai yra kas privalo būti vieša pagal Lietuvos Respublikos įstatymus ir kitus teisės aktus, pagal Vyriausybės nutarimus, tai yra visi viešieji pirkimai, visos paslaugos, įsigytos viešųjų pirkimų būdu, taip pat sudarytos sutartys, jų dydžiai komisijai yra pateikti kaip slapti, kaip komercinė paslaptis, tai yra vadovaujantis vidiniais teisės aktais, sakykim, valdybų sprendimais. Seimas arba Seimo komisija gali kreiptis į teismą, kad būtų laikomasi teisės aktų ir, sakykime, jie būtų išslaptinti. Tai labai apsunkina komisijos darbą, kaip ir opozicijos kolegės minėjo, vien paklausimų visa krūva išsiųsta, nežinau, du ar trys sprindžiai, o gauta medžiagos pas D. Malikėnaitę (specialioje raštinėje) tonomis. Tai yra ta padėtis, į kurią mus įvėlė kolegos. Taigi norint išsamiai atsakyti, vis dėlto reikėtų dar kai kuriuos klausimus patikslinti.
    Dar vienas aspektas, kad institucijos pateikė prieštaringą informaciją. Viena institucija pateikė, kad viskas gerai, pavyzdžiui, Valstybės kontrolė pateikė, kad ten 2010-2011 m. rasti didžiuliai sisteminiai trūkumai, ir jie neištaisyti.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis pirmininke, dvi minutės atsakyti, minutė klausti. Klausia P. Gylys.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Aš nesiūlau komisijos darbą pratęsti iki 2016 metų. Manau, tai būtų per daug. Kita vertus, aš suprantu tų darbų apimtį. Iš tikrųjų labai daug aspektų, dimensijų, klausimų, nes energetika yra labai sudėtinga šaka, ir informacijos srautai, juo labiau kad dalis jų įslaptinta, yra labai galingi. Taigi darbo apimtis yra didelė. Man kyla kitas klausimas, kad gali to mėnesio ir neužtekti. Nereikia iki 2016 m.
    Mano klausimas yra toks. Ar jaučiate didelį interesų grupių ir politinių grupių pasipriešinimą komisijos darbe? Ačiū.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū. Išties tos komisijos svarbą turbūt rodo ir tai, kad būtent praėjusios Vyriausybės premjeras gerbiamasis A. Kubilius dalyvauja šios komisijos darbe. Kai svarstomi klausimai, vienaip ar kitaip susiję su Vyriausybe, su Vyriausybės vadovo priimtais sprendimais, iš ten spaudimas ir ateina. Be abejo, spaudimas yra didžiulis, pasitelkiant ir žiniasklaidą, na, sakykime, prisidengiant tais melagingais kaltinimais (aš tiesiog į juos nereaguoju), neva aš agentas, komisijos nariai - "Gazpromo", dar kokių nors struktūrų agentai. Ateina VSD vadovas ir sako: "Ne, jūs tikrai nesate susiję", tą tvirtina komisijoje. Na, aišku, kai kurie komisijos nariai, kurie tą dalyką teigė, nuliūsta.
     PIRMININKAS. Ačiū pirmininkui. Ar galime bendru sutarimu po pateikimo pritarti? (Balsai salėje) Ne. Balsuojame.
    Dėl motyvų buvo užsirašęs K. Masiulis, jo nėra salėje. Palaukite. Nežinote, kur paspausti?
    Už balsavo 58, prieš - 18, susilaikė 8. Po pateikimo pritarta.
    Seimo Pirmininkė siūlo ypatingą skubą. Gerbiamieji kolegos, ar galime pradėti svarstymo stadiją? Ar pritariate ypatingai skubai? J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, aš, labai skubėdamas, dabar registravau pataisą. Kiek žinau, esant ypatingai skubai, kelių valandų pertrauka yra galima. Tai prašyčiau...
     PIRMININKAS. Jūs turite teisę reikalauti.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Taip, prašysime tos teisės, kad svarstymas tęstųsi po pietų.
     PIRMININKAS. Balsuojame dėl ypatingos skubos.
    Ypatingai skubai pritarta: 61 - už, 22 - prieš, 2 susilaikė.
    Gerbiamieji kolegos, daroma trijų valandų pertrauka, kad būtų pateikti pasiūlymai, kaip tai yra numatyta Statute. (Balsai salėje) Ne, gerbiamieji kolegos, dabar jau nesiginčijame. Yra tokia statutinė norma, po trijų valandų mes grįšime svarstyti šį įstatymo projektą. Prašau.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Pone pirmininke, gal galėtumėte tiksliai nustatyti valandą, kada mes svarstysime, kadangi nebuvo planuoti tokie... O aš noriu, pavyzdžiui...
     PIRMININKAS. Aš manau, kad 16 val., po trijų valandų. 16.05 val.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Lygiai 16 val. bus?
     PIRMININKAS. Daugmaž, na, aš dabar negaliu pasakyti tiksliai.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Tai blogai.
     PIRMININKAS. Tris valandas pridėjus yra 16 val. Na, ne anksčiau kaip 16 val. pradėsime šį klausimą svarstyti. K. Daukšys.
     K. DAUKŠYS (DPF). Iš tikrųjų posėdžiuose reikia dalyvauti, o būtumėte neprašę tų trijų valandų pertraukos, tai būtume dabar jau priėmę.

13.04 val.
    Biudžeto sandaros įstatymo 32 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1179 (pateikimas)

     PIRMININKAS. Gerai. Nediskutuokime daugiau. Grįžtame prie darbotvarkės. 1-5. (Balsai salėje) Nesiginčykite, gerbiamasis komiteto pirmininke. Yra pasiūlymai. Svarstome Biudžeto sandaros įstatymo 32 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Pateikimas. V. Baltraitienė. Yra surinkti 29 parašai, todėl šitą procedūrą galime daryti.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Labai trumpa pataisa. Dabar galiojančiame Politinių partijų ir politinių kampanijų finansavimo įstatyme yra numatyta, kad per metus nepanaudoti valstybės biudžeto asignavimai lieka politinės partijos valstybės biudžeto asignavimų sąskaitoje ir gali būti naudojami kitais metais numatytai veiklai finansuoti, bet Biudžeto sandaros įstatyme to nėra numatyta. Vadinasi, jeigu politinė partija šiais metais neišnaudojo valstybės biudžeto lėšų ir laiko, pavyzdžiui, rinkimų kampanijai, pasiruošti rinkimams, tai turėtų būti grąžinta į valstybės biudžetą. Mes siūlome, kad taip, kaip yra Politinių partijų ir politinių kampanijų finansavimo įstatyme, tą pačią nuostatą įkelti į Biudžeto sandaros įstatymą, tikslinti 32 straipsnį ir palikti partijoms. Vadinasi, visų kitų programų yra grąžinamas, išskyrus politinių partijų, tų, kurios gauna finansavimą. Tiek trumpai.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Jūsų nėra norinčių paklausti. Ar mes galime po pateikimo bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Galime. Pritarta. Pagrindinis komitetas - Biudžeto ir finansų komitetas. Siūloma svarstyti... Kada pranešėja siūlytų svarstyti? (Balsai salėje) Kuo greičiau. Tuoj mes numatysime datą.
    Kol mes surasime datą, aš noriu dėl praeito balsavimo. 164 straipsnis kalba, kad Seimo nutarimo projektai gali būti svarstomi ypatingos skubos tvarka, ir 4 dalyje aiškiai pasakyta: "Svarstant projektą ypatingos skubos tvarka 155 straipsnio reikalavimai netaikomi ir priėmimo procedūra po pateikimo gali būti pradėta ne anksčiau kaip po trijų valandų pertraukos." Kad nebūtų ginčų. 19 d. Ar tenkina? (Balsai salėje) Tai lapkričio 19 d. Ačiū.

13.07 val.
    Politinių partijų ir politinių kampanijų finansavimo bei finansavimo kontrolės įstatymo 7, 10, 12 ir 15 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-462 (svarstymas)

    Svarstome 1-6 klausimą - Politinių partijų ir politinių kampanijų finansavimo bei finansavimo kontrolės įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėja - J. Vaickienė, Audito komitetas. Siūloma atmesti.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Audito komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė įstatymo projektą Nr. XIIP-462 - Lietuvos Respublikos politinių partijų ir politinių kampanijų finansavimo bei finansavimo kontrolės įstatymo 7, 10, 12 ir 15 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Komiteto sprendimas: atsižvelgiant į komiteto balsavimą dėl įstatymo projekto siūlomų nuostatų, dėl kiekvienos nuostatos buvo balsuojama atskirai, būtent dėl fizinių asmenų aukų, kad būtų galima aukoti politinėms partijoms, už buvo 2, prieš - 0, susilaikė 3, todėl šiai nuostatai nebuvo pritarta, dėl reikalingo surinkti balsų skaičiaus: už - 2, prieš - 0, susilaikė 3, todėl buvo nepritarta, Lietuvos Respublikos politinių partijų ir politinių kampanijų finansavimo bei finansavimo kontrolės įstatymo tam tikrų straipsnių pakeitimo projektą buvo siūlyta atmesti. Alternatyvus balsavimas dėl grąžinimo arba tobulinimo - už grąžinimą tobulinti buvo 2, atmesti - 3.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, 1 - už, 1 - prieš. Nėra. Balsuojame. Ar galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Įjungiame. Balsavimas. Pritariame. Balsuojame, kas pritaria Audito komiteto siūlymui šį projektą atmesti, balsuoja už, kas turi kitokią nuomonę, balsuoja kitaip.
    Už balsavo 68, 1 - prieš, susilaikė 2. Projektas atmestas.

13.09 val.
    Seimo rinkimų įstatymo 49 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIP-648 (svarstymas)

    1-7a - Seimo rinkimų įstatymo 49 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas. Pranešėja - V. Kravčionok. Siūlymas atmesti.
     V. KRAVČIONOK (LLRAF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto išvada dėl Lietuvos Respublikos Seimo rinkimų įstatymo 49 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projekto Nr. XIIP-648. Komiteto sprendimas. Atsižvelgdamas į rinkimų proceso svarbą demokratinėje valstybėje renkant Tautos atstovybę ir į tai, jog siekiant sukompromituoti kandidatus galimos įvairaus pobūdžio provokacijos, komitetas pripažįsta kandidatų imuniteto svarbą ir siūlo įstatymo projektą Nr. XIIP-648 atmesti. Balsavimo rezultatai: 7 - už, 2 - prieš.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Prieš nori pasisakyti autorius J. Sabatauskas. Prašome kalbėti.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, šį projektą registravau ne savo noru. Teisės ir teisėtvarkos komitetas, svarstydamas Konstitucinio Teismo sprendimus, nutarimus, turi pareigą peržiūrėti, kai Konstitucinis Teismas priima atitinkamus sprendimus dėl antikonstitucinių įstatymų. Štai Konstitucinis Teismas net dviejuose nutarimuose (2002 m. gruodžio 24 d. ir 2004 m. gruodžio 13 d.) yra konstatavęs, kad pagal Konstituciją Respublikos Prezidentui, Seimo nariams, Vyriausybės nariams ir teisėjams, tam, kad jie galėtų vykdyti jiems Konstitucijoje nustatytas funkcijas įgyvendinti valstybės valdžią, Konstitucijoje nustatytas ypatingas teisinis statusas ir jiems tiesiogiai įtvirtinti imunitetai, asmens neliečiamybės, ypatingo patraukimo baudžiamojon arba administracinėn (Prezidentui šiuo atveju) atsakomybėn tvarka, ir jokie kiti asmenys pagal Konstituciją neturi minėtų imunitetų. Todėl šitie projektai yra tiek Seimo, tiek praeitą posėdį Prezidento, Seimas nepritarė atmetimui, tiek Europos Parlamento rinkimų, tiek savivaldybių tarybų. Dėl savivaldybių tarybų iš viso yra nonsensas. Tarybų nariai neturi imuniteto, o kandidatai kažkodėl jį gauna.
    Iš tikrųjų apie provokacijas tikrai ne vieta kalbėti, kadangi provokacijos kaip tik atsiranda tada, kai rinkimų kampanijos metu traukiami asmenys atsakomybėn, tada einama į Vyriausiąją rinkimų komisiją, prašoma atimti iš jų imunitetą ir prasideda įvairaus plauko aiškinimai...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis pirmininke, laikas! Supratome.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Kategoriškai prieš ir siūlau Seimui nepritarti...
     PIRMININKAS. Balsuojame. Kas už tai, kad pritartume komiteto siūlymui atmesti, balsuojate už, kas turite kitokią nuomonę, balsuojate kitaip.
    Už balsavo 43, prieš - 15, susilaikė 16. Projektas atmestas.

13.13 val.
    Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo 48 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIP-649 (svarstymas)

    Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo 48 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas. Pranešėja - V. Kravčionok. VVSK siūlymas - atmesti.
     V. KRAVČIONOK (LLRAF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto išvada dėl Lietuvos Respublikos rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo 48 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projekto Nr. XIIP-649. Komiteto sprendimas: atsižvelgdamas į rinkimų proceso svarbą demokratinėje valstybėje renkant Europos Parlamentą ir į tai, jog siekiant sukompromituoti kandidatus galimos įvairaus pobūdžio provokacijos, komitetas pripažįsta kandidatų imuniteto svarbą ir siūlo įstatymo projektą Nr. XIIP-649 atmesti. Balsavimo rezultatai: 7 - už, 2 - prieš.
     PIRMININKAS. Prieš kalbės J. Sabatauskas.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, galbūt aš nepakankamai aiškiai pasakiau, bet iš tikrųjų mes negalime įveikti Konstitucinio Teismo nutarimų. Aš suprantu, kai kurie pasakys, kad konstatuojamojoje dalyje Konstitucinis Teismas pasakė. Galime padaryti ir kitaip: surinkti parašus arba kreiptis Seimo nutarimu į Konstitucinį Teismą, kad jis tiesiogiai pasakytų, ar turi jie imunitetą, ar ne. Šimtu procentų esu įsitikinęs, kad Konstitucinis Teismas pakartos trečią kartą - neturi kiti asmenys imuniteto. Tai yra kandidatai. Kandidatai į teisėjus turi imunitetą ar ne? Neturi, bet jie irgi kandidatuoja, galimos provokacijos. Negana to, viešai skelbiami jų sąrašai ir kiekvienas, kuris turi informaciją apie tą kandidatą, gali pranešti Atrankos komisijai. Dabar ypatingas statusas tas, kad tas žmogus, turintis Seimo nario, Vyriausybės nario, Prezidento, teisėjo pareigas, galėtų vykdyti savo pareigas nekliudomai, kad tada nebūtų provokacijų prieš einantį pareigas. 12 tūkst. ar 20 tūkst. kandidatų į savivaldybių tarybų narius. Klausykit, ką jūs darot?! Aš siūlau nebalsuoti už, o balsuoti prieš, nes kitaip mes įteisiname antikonstitucinį įstatymą. Čia tikrai antikonstitucinis įstatymas, kuris leidžia imunitetą ne tiems asmenims, kuriems Konstitucija tą laiduoja.
     PIRMININKAS. Balsuojame. Kas pritaria komiteto išvadai atmesti, balsuoja už, kas turi kitokią nuomonę, balsuoja kitaip.
    Už balsavo 41, prieš - 11, susilaikė 22. Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo 48 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas atmestas.

13.17 val.
    Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 46 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIP-650 (svarstymas)

    Svarstome Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 46 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektą. Pranešėja - V. Kravčionok. VVSK siūlymas - atmesti.
     V. KRAVČIONOK (LLRAF). Išvados dėl Lietuvos Respublikos savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 46 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis pirmininke, prašau jūsų netriukšmauti! Aš suteiksiu jums žodį.
     V. KRAVČIONOK (LLRAF). ...650. Komiteto sprendimas: atsižvelgdamas į rinkimų proceso svarbą demokratinėje valstybėje renkant savivaldybių bendruomenių atstovaujamas institucijas ir į tai, jog siekiant sukompromituoti kandidatus galimos įvairaus pobūdžio provokacijos, komitetas pripažįsta kandidatų imuniteto svarbą ir siūlo įstatymo projektą Nr. XIIP-650 atmesti. Balsavimo rezultatai: 7 - už, 2 - prieš.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Už kalbės P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš tikrai noriu paremti komiteto nuomonę. Manau, kad šitai pozicijai, kurią teikė Teisės ir teisėtvarkos komitetas ir J. Sabatauskas, tikrai reikėtų nepritarti, nes vis dėlto ir kandidatas turi turėti imunitetą, kad išvengtų įvairiausių provokacijų. Gali būti ir tokių atvejų, kad, pavyzdžiui, konkurentas gali pasistengti, kad nors kelioms dienoms uždarytų į areštinę ir panašiai kandidatus per vienus ar kitus rinkimus. Manau, kad šiandien problemų nėra. Tai patvirtino Vyriausiosios rinkimų komisijos pirmininkas Z. Vaigauskas, dalyvaudamas mūsų komitete. Jeigu šiuo metu prašo panaikinti imunitetą ir komisija mato tam pagrindą, visada suteikia, bet būna ir tokių atvejų, kai pagrindo nebūna ir nesuteikia leidimo panaikinti imunitetą. Todėl manau, kad nusistovėjusi praktika yra labai gera ir jos keisti nereikia.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Prieš kalbės J. Sabatauskas.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Dabar, kolegos, pasitelkime loginį mąstymą, kurio prieš tai turbūt nebuvo. Logiškai mąstant, asmuo, kuris turi tarybos nario statusą, imuniteto neturi, tačiau kandidatui mes numatome imunitetą. Kur čia logika? Tarybos narys vykdo pareigas. Kad prieš jį provokacijų nebūtų, būtų svarbu, bet jis neturi imuniteto. Kaip galima kandidatui numatyti imunitetą, nes kai tik jis bus išrinktas ir gaus mandatą, imunitetą praras? Čia išvis, kolegos, peržengia visus rėmus. Čia jau tikrai reikia balsuoti prieš.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis pirmininke, nereikia apibrėžti jokių rėmų. Balsuojame. Kas balsuoja už komiteto siūlymą atmesti, spaudžia "už", kas turi kitokią nuomonę, balsuoja kitaip.
    Už balsavo 49, prieš - 14, susilaikė 16. Savivaldos tarybų rinkimų įstatymo 46 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymas atmestas.

13.21 val.
    Prezidento rinkimų įstatymo papildymo 79 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-927 (svarstymas)

    Svarstome Prezidento rinkimų įstatymo papildymo 79 straipsniu įstatymo projektą. Pranešėja... Aš jums suteiksiu po to. Aš jau pradėjau. Po to jūs pasakysite. Komitetas siūlo grąžinti iniciatoriams tobulinti. Pranešėja - V. Kravčionok.
     V. KRAVČIONOK (LLRAF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto išvada dėl Lietuvos Respublikos Prezidento rinkimų įstatymo papildymo 79 straipsniu įstatymo projekto Nr. XIIP-927. Komiteto sprendimas - grąžinti įstatymo projektą iniciatoriams tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento ir Seimo Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadose pateiktas pastabas, kurioms Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas pritarė. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu už.
     PIRMININKAS. Ar galime bendru sutarimu grąžinti iniciatoriams tobulinti? Galime. Pritarta.
    Atsiprašau P. Gylio. Suteikiu jam...
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Aš tiesiog noriu nuraminti gerbiamąjį Seimą, kuris priėmė sprendimą, neprieštaraujantį jokiai logikai. Tai yra jeigu žmogus kandidatuoja ir jį, naudodami juodąsias technologijas, suniekina, sutrukdo jam tapti tarybos nariu, tai vienas atvejis. Aišku, jis tapo tarybos nariu, bendra tvarka jis dalyvauja teisiniuose procesuose. Taigi logika yra teisinga - negali sutrukdyti žmogui tapti tarybos nariu juodaisiais metodais, o kai jis tapo, įstatymams jis yra atviras. Taigi viskas gerai.
     PIRMININKAS. Dėkojame už paaiškinimus. Svarstome kitą įstatymą. (Balsai salėje) Gerbiamasis J. Sabatauskas apie logiką.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis profesoriau, jūs irgi ne vieną kartą dalyvavote rinkimuose. Gal anksčiau tų juodųjų technologijų buvo mažiau, bet dabar prieš turintį statusą ir turintį imunitetą juodųjų technologijų būna tiek ir tiek, daug ir užtektinai. Todėl tas žmogus, kuris dar nėra nei Seimo narys, nei Europos Parlamento narys, gal jis pirmą kartą dalyvauja, galbūt prieš jį tų atakų daug mažiau. Atvirkščiai, daugiau juodųjų technologijų atakų yra prieš tuos žmones, kurie jau daug metų yra politikoje.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, mes ir taip atsiliekame nuo grafiko. Petrai, aš žinau, kad jūs pasakysite teisybę, bet aš nesuteiksiu jums žodžio. (Balsai salėje) Viskas! Viskas! Kviečiu V. Kravčionok. Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo papildymo 91 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-928. Pastovėkite ramiai ten! (Balsai salėje) Prašom.

13.22 val.
    Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo papildymo 91 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-928 (svarstymas)

     V. KRAVČIONOK (LLRAF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto išdava dėl Lietuvos Respublikos savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo papildymo 91 straipsniu įstatymo projekto Nr. XIIP-928. Komiteto sprendimas - grąžinti įstatymo projektą iniciatoriams tobulinti, atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento ir Seimo Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadose pateiktas pastabas, kurioms Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas pritarė. Balsavimo rezultatai - bendru sutarimu už.
     PIRMININKAS. Ar galime bendru sutarimu grąžinti iniciatoriams tobulinti? (Balsai salėje) Galime. Pritariame.

13.25 val.
    Seimo rinkimų įstatymo papildymo 99 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-929 (svarstymas)

    Seimo rinkimų įstatymo papildymo 99 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-929, kurį Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas irgi siūlo grąžinti iniciatoriams tobulinti. Prašau, Vanda.
     V. KRAVČIONOK (LLRAF). Išvada dėl Lietuvos Respublikos Seimo rinkimų įstatymo papildymo 99 straipsniu įstatymo projekto Nr. XIIP-929. Komiteto sprendimas - grąžinti įstatymo projektą iniciatoriams tobulinti, atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento ir Seimo Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadose pateiktas pastabas, kurioms Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas pritarė bendru sutarimu už.
     PIRMININKAS. Ar galime bendru sutarimu pritarti grąžinti? (Balsai salėje) Pritariam. Ačiū.
    Kitas įstatymo projektas.

13.25 val.
    Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo 95 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-930 (svarstymas)

     V. KRAVČIONOK (LLRAF). Išvada dėl Lietuvos Respublikos rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo 95 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-930. Komiteto sprendimas - grąžinti įstatymo projektą iniciatoriams tobulinti, atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento ir Seimo Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadose pateiktas pastabas, kurioms Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas pritarė. Balsavimo rezultatai - pritarti bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Ar galime bendru sutarimu pritarti grąžinti iniciatoriui? Grąžinta, Ačiū.

13.26 val.
    Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 35 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-964 (svarstymas)

    1-9a klausimas - Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 35 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-964. Prašau.
     V. KRAVČIONOK (LLRAF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto išvada dėl Lietuvos Respublikos savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 35 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-964. Komiteto sprendimas - grąžinti įstatymo projektą iniciatoriams tobulinti, atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento išvadose pateiktas pastabas, kurioms Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas pritarė. Balsavimo rezultatai: už - 5, prieš - 4.
     PIRMININKAS. Ar galime bendru sutarimu pritarti Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto siūlymui grąžinti iniciatoriam tobulinti? (Balsai salėje) Pritariam. Girdžiu autoriaus tvirtą, ryžtingą balsą. Balsuojame. (Balsai salėje) Balsuojame. Kas pritaria komiteto išvadai, balsuoja už, kas turi kitokią nuomonę, balsuoja kitaip. Komiteto išvada - grąžinti iniciatoriams tobulinti.
     P. GRAŽULIS (TTF). Trumpai, vis tiek...
     PIRMININKAS. Už - 66, prieš - 1, susilaikė 8. Yra grąžintas iniciatoriams tobulinti Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 35 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas.
    P. Gražulis. Jis vis tiek nenurimsta.
     P. GRAŽULIS (TTF). Replika po balsavimo.
     PIRMININKAS. Suteikiu jums žodį.
     P. GRAŽULIS (TTF). Žinote, vis tiek noriu reaguoti į gana aktualų klausimą, kad dabar nėra provokacijų, kad dabar yra pasikeitusi rinkimų kultūra. Gerbiamieji, per 22 nepriklausomybės metus mes atėmėme trijų kandidatų į Seimą mandatus: J. Pinskaus, Ž. Pinskuvienės ir J. Gaudutienės, Seimas įsikišo, o, pasirodo, teisėtvarkos institucija atliko tyrimą, nusikaltimo sudėties nerado. Ar atsiprašė tie, kurie atėmė mandatą? Šiandien Seime atsiprašėte? Aš manau, kad būtina suteikti imunitetą, ir tuo klausimu daugiau nediskutuokime.
     PIRMININKAS. Ačiū, Petrai. Patikėjome.

13.28 val.
    Seimo rinkimų įstatymo 38 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-965 (svarstymas)

    Gerbiamieji kolegos, grįžtame prie darbotvarkės. Analogiškas iniciatorių siūlymas ir analogiškas siūlymas Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto. Ar reikia, kad mūsų kolegė viską kartotų? (Balsai salėje) Čia tie patys pasiūlymai. Ar galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Galime, pritariame Seimo rinkimų įstatymo 38 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIIP-965.

13.28 val.
    Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo 37 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-966 (svarstymas)

    Ir analogiškas Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo 37 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-966. Galime bendru sutarimu pritarti grąžinti? (Balsai salėje) Pritariame. Ačiū.

13.29 val.
    Referendumo įstatymo 11 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-599 (svarstymas)

    1-10 klausimas - Referendumo įstatymo 11 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-599. Siūlymas atmesti. Pranešėjas - V. Bukauskas.
     V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Lietuvos Respublikos Seimo Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto, pagrindinio komiteto, išvada dėl Lietuvos Respublikos referendumo įstatymo 11 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-599. Komitetas, apsvarstęs ir išanalizavęs visus gautus pasiūlymus, priėmė išvadą (sprendimą) - atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento ir Seimo Žmogaus teisių komiteto išvadas, kurioms Seimo Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas pritarė, įstatymo projektą Nr. XIIP-599 atmesti. Balsavimo rezultatai: už - 8, prieš - 1, susilaikė 1.
     PIRMININKAS. B. Bradauskas kalba už.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, aš dėl Nr. XIIP-599, bet gal galiu pasitikslinti, ar mano projektas atmestas?
     V. BUKAUSKAS (DPF). Taip.
     PIRMININKAS. Jūsų teiktas projektas.
     V. BUKAUSKAS (DPF). Nr. XIIP-599.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Jeigu mano teiktas projektas, tai aš noriu pasakyti štai ką, kad aš ten siūliau labai gerą dalyką - turėti dokumentą, kur būtų įrašytas asmens kodas. Toks dokumentas yra vairuotojo pažymėjimas, kurį visur priima, net banke, o čia dabar staiga vairuotojo pažymėjimo negalime pateikti kaip dokumento, įrodančio asmens tapatybę. Žinote, paso, tapatybės kortelės žmonės nesinešioja ir kada žmonės renka parašus, tai susidaro labai daug keblumų, nes būtinai turi atnešti pasą, įrašyti to paso numerį ir panašiai. Kam sudaryti tokias dirbtines kliūtis rinkti parašus, aš visiškai nesuprantu. Todėl aš manau, kad tikrai reikėtų grįžti prie mano siūlymo ir įteisinti dokumentą, kuriame yra nurodytas asmens kodas, dokumentas su nuotrauka, viskas gerai.
    Dėl termino. Aš siūliau pratęsti mėnesiu, skirti keturis mėnesius parašams rinkti. Kiek aš žinau, komitetas pritarė A. Paulausko siūlomam šešių mėnesių laikotarpiui...
     V. BUKAUSKAS (DPF). Taip.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). ...parašų rinkimo laikotarpiui. Manyčiau, šeši mėnesiai iš tikrųjų yra per daug, keturi mėnesiai galėtų būti tas periodas, kuris būtų optimaliausias. Todėl prašau palaikyti mano projektą. Dėkoju.
     PIRMININKAS. Prieš kalbės J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Aš prieš projektą. Netiksliai užsiregistravau. Ta prasme, aš kalbėsiu už atmetimą.
     PIRMININKAS. Supratau. Viskas aišku. Balsuojame. Kas pritaria komiteto nuomonei, kad projektas būtų atmestas, balsuoja už, kas turi kitokią nuomonę, balsuoja kitaip. Kas nori atmesti, balsuoja už. Dar kartą kartoju, nesiblaškykite.
    Už balsavo 30, prieš - 15, susilaikė 22. Siūlymui atmesti nepritarta.
    Koks naujas komitetas doros referendumo klausimą? Prašom. V. Baltraitienė. Minutėlę.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Replika po balsavimo. Čia ne ta esmė, kad ten numerį įrašysite tokį ar tokį, patikrinsite. Bet jūs supraskite, kad referendume gali dalyvauti Lietuvos piliečiai. Pagal pensininko pažymėjimą - pensininko pažymėjimą gali turėti ir ne Lietuvos pilietis. Vairuotojo pažymėjimą... Kas sutikrins? Vyriausiajai rinkimų komisijai kiek jūs turėsite papildomai skirti lėšų, ir kiek darbo, jeigu...
     PIRMININKAS. Gerbiamoji Virginija, mes dabar nediskutuokime. Siūlykite komitetą.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Aš tik pasakau, kad žinotumėte.
     PIRMININKAS. Supratome, bet nediskutuokime.
     V. BUKAUSKAS (DPF). Posėdžio pirmininke, aš manau, kad turėtume prašyti pertraukos suredaguoti, nes dabar būtų buvęs į 11 straipsnį... analogiškas projektas, kuriam komitetas pritarė. Dabar, kiek suprantu, yra pritarta B. Bradausko ir 50 Seimo narių siūlymui...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis pirmininke, nepritarta B. Bradausko, nepritarta jūsų siūlymui projektą atmesti. Koks jis bus, dar svarstys kitas komitetas. Todėl jūsų prašymas dėl 11, kito, klausimo yra logiškas, nes jeigu priims vėl sprendimą kitas komitetas kitaip... Bet pirmiausia nuspręskime, koks komitetas dabar turi svarstyti. (Balsai salėje) VVSK jau svarstė.
    Teisės ir teisėtvarkos komitetas siūlomas. P. Gražulis siūlo Žmogaus teisių komitetą, todėl alternatyvus balsavimas. Kas spaudžia "už", pritaria Teisės ir teisėtvarkos komitetui, kas - "prieš", pritaria Žmogaus teisių komitetui. Balsavimas. Viskas. (Balsai salėje) Dar kartą atmesite, yra procedūros. Noriu priminti, kad įstatymą dėl progresinių mokesčių jau visi komitetai svarstė.
    Teisės ir teisėtvarkos komitetas dabar bus pagrindinis svarstant šitą įstatymą.
    Dėl 1-11 klausimo daroma pertrauka, kol bus priimtas sprendimas. Paprasčiausiai gali būti dar vienas koks nors pasiūlymas, ir tada Seimas gali pakliūti į kvailą situaciją, kaip buvo su keliais įstatymais, kai buvo dvi nuostatos, kurios galiojo tuo pačiu metu priimtos. Todėl reikia įstatymų svarstymus sinchronizuoti, nes kitaip priimti sprendimai gali prieštarauti vienas kitam.
    Bet kokiu atveju aš siūlau geriau daryti pertrauką, ir tą siūlo pats komiteto pirmininkas. Pirmininkas turi tokią teisę, todėl, gerbiamieji kolegos, bendru sutarimu pritarkime, kad 1-11 klausimo nesvarstome ir darome pertrauką, kol bus priimtas sprendimas.
     V. BUKAUSKAS (DPF). ...pertrauka.
     PIRMININKAS. Taip.
     V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū.
     PIRMININKAS. Suteikiu žodį A. Paulauskui per vidurinį mikrofoną.
     A. PAULAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Man atrodo, kad mes neteisingai padarėme dabar pertrauką, nes prieš tai projektą atidavėme Teisės ir teisėtvarkos komitetui. Neaišku, kokia bus jų nuomonė, ar apskritai vėl nepasiūlys atmesti. O šitas 11 projektas galėjo eiti toliau ir būti priimtas. Ir tada nieko čia nereikia sinchronizuoti ir nereikia derinti. Mano nuomone, sprendimas dėl pertraukos neteisingas.
     PIRMININKAS. Matote, gali priimti ir jūsų įstatymą, po to priimti dar ir kitą įstatymą. Ir tada viena nuostata nepradėjus galioti dings. Aš manau, mes teisingą sprendimą padarėme.
     V. BUKAUSKAS (DPF). Ir kad Teisės ir teisėtvarkos komitetas žiūrėtų Nr. XIIP-889 pagal Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto išvadas.
     PIRMININKAS. Dėkui.

13.37 val.
    Farmacijos įstatymo 15, 561, 69 straipsnių ir priedo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1079(2)ES (svarstymas ir priėmimas)

    Svarstome Farmacijos įstatymo 15, 561, 69 straipsnių ir priedo pakeitimo įstatymo projektą. Pranešėja - V. Filipovičienė.
     V. FILIPOVIČIENĖ (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Sveikatos reikalų komitetas apsvarstė Lietuvos Respublikos farmacijos įstatymo 15, 561, 69 straipsnių ir priedo pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-1079. Komiteto sprendimas: pritarti komiteto išvadoms ir komiteto patobulintam įstatymo projektui. Pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Ar galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo, nes diskusijoje nėra norinčių kalbėti? Galime. Pritariame. Ačiū.
    Svarstome 1-13... Minutėlę. Aš matau, kad Seimo Pirmininkė prašo skubos tvarka jį ir priimti, jeigu niekas neprieštarauja. Tada darome priėmimą.
    Priimame pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų nėra. Priimtas. Dėl 2 straipsnio pastabų nėra. Priimtas. Dėl 3 straipsnio pastabų nėra. Priimtas. Dėl 4 straipsnio pastabų nėra. Priimtas. Dėl 5 straipsnio pastabų nėra. Priimtas.
    Už ir prieš norinčių kalbėti nėra. Balsuojame. Kas pritaria Lietuvos Respublikos farmacijos įstatymo kai kurių straipsnių ir priedo pakeitimo įstatymui?
    Įstatymui priimti trūksta balsų. Tik 60. Darome pertrauką. Atidėtas balsavimas, iki salėje bus daugiau Seimo narių.
    Svarstome Rinkliavų įstatymo 1, 6 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo priedu įstatymo projektą. Pranešėja - R. Tamašunienė. Kas gali ateiti iš BFK ir pranešti mums džiugią žinią?
    Tada darome šio įstatymo svarstymo pertrauką, nes turi būti pranešėja, ten yra daug pasiūlymų. Atidedame įstatymo svarstymą.
    1-14 klausimas - Rinkliavų įstatymo 13 straipsnio papildymo įstatymo projektas. Irgi nematau pranešėjos. Bet kol nėra pagrindinio, tai aš manau...
    Galėčiau pakviesti kolegą J. Narkevičių papirmininkauti, aš pristatyčiau rezervinį.

13.41 val.
    Vidaus tarnybos statuto 57 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1168 (pateikimas)

    Atsiprašau, dar aš matau Seimo Pirmininkę, tai pakviesiu Seimo Pirmininkę. Gerbiamoji Loreta, yra 1-17 klausimas - Vidaus tarnybos statuto 57 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Jūs esate pateikėja. Kviečiu į tribūną.
     L. GRAUŽINIENĖ. Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Teikiu labai paprastą įstatymo projektą. Dabar turbūt žinote, kad pagal mūsų priimtus įstatymus vyksta rotacijos, kad daug pareigūnų išeina į užtarnautą pensiją ir t. t. Atsižvelgdama į tos sistemos ypatumus teikiu labai paprastą projektą. Atleidžiant pareigūną iš vidaus tarnybos pagal šio statuto 53 straipsnio 1 dalį, 4, 11, 15, 16 ir 18 punktus išmokama jo dviejų mėnesių vidutinė darbo užmokesčio išeitinė kompensacija. Kaip mane patikino, papildomų lėšų nereikės, jie išsiteks savame biudžete, tačiau pareigūnams tai yra labai svarbus momentas, kaip paskata įvertinant žmogų už ilgalaikį atliktą darbą. Tai tiek.
     PIRMININKAS. Ačiū. Niekas nenori paklausti. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Po pateikimo Vidaus tarnybos statuto 57 straipsnio pakeitimo įstatymui pritarta. Pagrindinis komitetas - Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas - Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Siūloma svarstyti gruodžio 17 d.
    Gerbiamieji kolegos, toliau pirmininkaus J. Narkevičius.

13.43 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas Nr. XIIP-1190 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

     PIRMININKAS (J. NARKEVIČ, LLRAF). Laba diena, gerbiamieji kolegos. A. Sysas pateiks rezervinius r-5a ir r-5b klausimus. Prašom, kolega.
     A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, pirmiausia aš norėčiau papildyti rudens sesijos darbotvarkę. Reikia priimti nutarimą, kad būtų įrašytas svarstyti vienas įstatymas - Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarų ir Lietuvos Laisvės Kovos Sąjūdžio Tarybos 1949 m. vasario 16 d. deklaraciją pasirašiusių asmenų statuso įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymas. Tas įstatymas reglamentuoja signataro rentos mokėjimą ne Seimo kanceliarijoje, o kaip ir visas pensijas ir rentas, tai darytų Socialinės apsaugos ir darbo ministerija. Praeitos kadencijos Seimo nariai prisimena, kad buvo paketas ir liko tik vienintelė renta, kurią toliau moka Seimo kanceliarija.
    Tą reikia padaryti todėl, kad, keičiantis mūsų, Seimo narių, atlyginimui, keičiasi ir signataro renta, todėl po to kanceliarijai iškyla papildomų lėšų poreikis, dėl kurio sunku spręsti. Visas išmokas moka Socialinės apsaugos ir darbo ministerija, todėl ji turi 36 ar 46 mln. tokioms išmokoms ir gali lengviau perskirstyti. Tada Seimo kanceliarijai ir mums nebūtų papildomų problemų. Esmė yra ir papildymo, ir įstatymo.
     PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Jūs pristatėte abu klausimus, tačiau mes turime pirmiausia apsispręsti dėl 5a - ar įtraukiame į rudens sesiją kaip papildomą klausimą? Gal prie to mes dabar ir sustokime.
    Kas norėtų klausti dėl 5a klausimo? Nėra norinčių klausti. Gal galime bendru sutarimu įrašyti? Pritariame? (Balsai salėje) Būtent ir konstatuoju, klausiu. Bendru sutarimu neišeis. Dabar po pateikimo balsuosime dėl projekto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo rudens sesijos programos" įrašymo į darbotvarkę. Skelbiu balsavimą. Pateikimo stadija. Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo projekto. Ačiū.
    Balsavo 68 Seimo nariai: už - 53, prieš - 6, susilaikė 9. Po pateikimo yra pritarta.
    Norėčiau, gerbiamoji Seimo Pirmininke, paklausti, ar yra siūlymas skubos tvarka, kad galėtume pereiti prie svarstymo?
     A. SYSAS (LSDPF). Dėl Seimo nutarimo skubos tvarkos nereikia, dėl įstatymo reikės. O dėl įstatymo aš nesiūlau skubos tvarkos, aš noriu tik pateikti. Dėl Seimo nutarimo tvarka yra tokia, kad mes turime priimti nutarimą, kad aš galėčiau pateikti įstatymo projektą.
     PIRMININKAS. Bet vis dėlto ponia Pirmininkė turėtų pasiūlyti. Papildyti dėl programos papildymo. Atsiprašau.
     L. GRAUŽINIENĖ. Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš norėčiau pasakyti, kad pačios programos papildymo priėmimą galime daryti, bet įstatymo tikrai ne, nes ką tik skambino signatarai, gerbiamasis Algi, jie tikrai prieštarauja. Jūs sakėte, kad su visais suderinta.
     A. SYSAS (LSDPF). Bet jie nori ir vieno, ir kito. Jeigu jie...
     PIRMININKAS. Minutėlę!
     A. SYSAS (LSDPF). Bet aš norėčiau, kad mes pabaigtume šitą procesą, o po to...
     PIRMININKAS. Minutėlę, viskas gerai. Mes dabar balsuosime po svarstymo dėl programos papildymo. Svarstymo stadija. Norinčių kalbėti nėra, pasiūlymų nėra. Gal bendru sutarimu pritariame po svarstymo? Pritarta. Po svarstymo pritarta.
    Dabar programos papildymo priėmimo stadija. (Balsai salėje) Yra du straipsniai. Judame pastraipsniui. 1 straipsniui pritariame bendru sutarimu. Prieštaravimų nėra. Dėl 2 straipsnio prieštaravimų nėra. Pritarta bendru sutarimu.
    Balsuojame dėl viso nutarimo projekto. Priminsiu, kad mes balsuojame dėl 5a klausimo - Seimo III (rudens) sesijos darbų programos papildymo. Ačiū.

    Šio nutarimo priėmimas

    Užsiregistravo 65, balsavo 64: už - 52, prieš - 5, susilaikė 7. Šis nutarimas yra priimtas. (Gongas)

13.49 val.
    Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarų ir Lietuvos Laisvės Kovos Sąjūdžio Tarybos 1949 m. vasario 16 d. deklaraciją pasirašiusių asmenų statuso įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-935 (pateikimas)

    Kolega, prašome pateikti 5b klausimą - Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarų ir Lietuvos Laisvės Kovos Sąjūdžio Tarybos 1949 m. vasario 16 d. deklaraciją pasirašiusių asmenų statuso įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Prašom, kolega.
     A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš pradėsiu nuo to, ką girdėjau iš dešinės, kad skambina ir nesutinka. Bet, gerbiamieji kolegos, visa nustatymo, skaičiavimo tvarka yra paliekama Seimo kanceliarijai. Kalbama apie fizinį veiksmą, kai renta pervedama į sąskaitą, mokama ne į rankas. Jūs žinote, kad kasos Seime neliko, jokių išmokų čia nedaroma, ir Seimo nariai pinigus gauna ne į kišenę, ne į ranką, o į kortelę.
    Mano siūlymo esmė - kad šitą operaciją atliktų ne Seimo kanceliarija, nes ne jos funkcija daryti išmokas, o ministerija, kuri tuo ir užsiima, nes visas valstybines pensijas, rentas moka viena įstaiga. Todėl nuogąstavimai, kad kas nors čia bus užmirštas, kas nors bus padaryta ne taip, neatitinka tikrovės.
    Kadangi man buvo pavesta šitą klausimą spręsti, aš buvau susitikęs ir su signatarais, ir su Prezidente, ir su kitais, ir mes suradome kompromisą. Kitą savaitę būtų pateikti keli įstatymų projektai, dėl kurių jie patys prašo, kad būtų priimami. Aš pasakiau, kad su ta sąlyga, kad šita funkcija, kuri nebūdinga kanceliarijai, būtų perduota ministerijai, ir tada mes kalbėsime apie signatarų rentų ne... mokėjimą, kai jie gauna kai kurias išmokas, nes dabar, jeigu atlieka signataro kūrinį, dainą arba išleidžia knygą, jo renta dingsta, kadangi jis negali turėti jokių draudžiamųjų pajamų.
    Yra parengtas įstatymas, buvo išdalyta visoms frakcijoms ir jos pasakė savo nuomonę. Jų nuogąstavimas ir nepasitenkinimas yra tuo, kad rentos yra surašytos į pašalpų skyrių Biudžeto vykdymo įstatymo visokiose ataskaitose ir dokumentuose. Yra sutarta su Finansų ministerija, kad ji artimiausiu metu tai ištaisys.
    Man nesuprantama: kai mes lyg ir sukertame rankomis ir sutinkame, kad aš teikiu šį įstatymą, jie tada veda derybas su kitais ir dabar skambina ir sako, kad šito įstatymo nepriimkite. Noriu viešai pasakyti, kad taip paprasčiausiai nesielgiama. Jeigu mes sutarėme, kad rengiam visą įstatymų pataisų paketą, tai taip ir tęsiame toliau. Jeigu tas netenkina, reikia sakyti atvirai. Todėl aš pateikiau šį įstatymą ir esu parengęs visus kitus, apie ką čia kalbėjau.
    Dar kartą sakau: išmokos klausimas niekaip nesusijęs su rentos dydžiu, su jos skaičiavimu, su tvarka. Visi renginiai skirti signatarams, švenčiame su jais susijusias datas, darome viską. Čia matematinis ar fizinis veiksmas bus daromas kitoje įstaigoje. Problemos aš čia nematau, bet jūsų teisė yra spręsti, nes daugelis neskaitė įstatymo, galvojo, kad čia išvis Seimas nori nusiplauti rankas, nesirūpinti signatarais, tai taip šiame įstatyme nėra.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūs labai nuodugniai, matyt, pristatėt, nes norinčių paklausti nėra.
    Taigi einame prie balsavimo. Siūlau bendru sutarimu pritarti pateikimo stadijoje? (Balsai salėje) Gerai. Tada skelbiu balsavimą. Atsiprašau, nuomonė už ir nuomonė prieš. Jos tada nebuvo, tai prašau, ponas Jurgi Razma. Motyvas - prieš.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš tikrai stebiuosi, kad A. Sysas dėl teikiamų signatarus liečiančių projektų padarė lyg kažkokį turgų ar net šantažą - jeigu jūs būsite geri ir sutiksite štai su vienu projektu, tai aš būsiu geras ir pateiksiu kitus projektus. Mes kažkaip kitaip turėtume spręsti. Jeigu yra objektyvūs pagrindai kitiems projektams, tai juos reikia, matyt, teikti besąlygiškai. O šis projektas, taip, jis praktiniu požiūriu gal iš esmės nieko nekeičia, bet jis yra, manau, signatarams svarbus moraliniu požiūriu, tai yra lyg ir tam tikras atitolinimas jų nuo Seimo, atitraukimas, pasakant, kad jūs dėl signatarų rentų turėsite reikalų ne su Seimu, o kaip ir visi pašalpų gavėjai - su Socialinės apsaugos ministerija. Praktinių problemų Seimo kanceliarijai dėl tų kelių rentų suskaičiavimo tikrai nėra. Nepervargsta turbūt čia Seimo kanceliarijos finansininkai. Tai nesuprantu, kam daryti tokius dalykus, kai viskas dabar yra išspręsta ir galėtų taip ramiausiai tęstis.
     PIRMININKAS. Ačiū už išsakytą nuomonę. Taigi atsirado nuomonė ir už. Ponas E. Šablinskas. Prašau. Minutėlę, tuoj. Prašau.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Trumpai. Gerbiamasis J. Razma kalbėjo iš dalies už, todėl kviečiu visus pritarti ir balsuoti teigiamai.
     PIRMININKAS. Ačiū už labai trumpą nuomonę. Taigi balsuojame, gerbiamieji, dėl šio klausimo pateikimo stadijoje. Priminsiu, kad mes balsuojame pateikimo stadijoje dėl Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarų ir Lietuvos Laisvės Kovos Sąjūdžio Tarybos 1949 m. vasario 16 d. deklaraciją pasirašiusių asmenų statuso įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto.
    Užsiregistravo 61, balsavo 60: už - 40, prieš - 7, susilaikė 13. Taigi balsų dauguma yra pritarta.
    Toliau pirmininkaus Seimo Pirmininko pavaduotojas ponas A. Sysas.
     PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Gerbiamieji kolegos, dar reikėtų paskirti pagrindinį komitetą - turėtų būti Socialinių reikalų ir darbo komitetas, jis visada svarstydavo tokius klausimus. Data numatyta gruodžio mėnesį, tai numatysime dieną. Gruodžio 3 d. Gerai.

13.57 val.
    Rinkliavų įstatymo 1, 6 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo priedu įstatymo projektas Nr. XIP-3811(2)ES (svarstymas)

    Grįžtame prie pagrindinės darbotvarkės. 1-13 klausimas - Rinkliavų įstatymo 1, 6 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo priedu įstatymo projektas. Pranešėja - R. Tamašunienė.
     R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Biudžeto ir finansų komiteto, pagrindinio komiteto, išvados dėl Lietuvos Respublikos rinkliavų įstatymo 1, 6 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo priedu įstatymo projekto.
    Įstatymo projektas yra skirtas tam, kad iš asmenų, numatytų Lietuvos Respublikos rinkliavų įstatymo 6 straipsnyje, nebūtų imama valstybės rinkliava už vieno asmens tapatybę ir pilietybę patvirtinančio dokumento išdavimą, keitimą bendra tvarka. Taigi žmogus, esantis sąraše, galės pasirinkti vieną dokumentą - pasą arba kortelę kaip asmens tapatybės dokumentą ir pasinaudoti nemokama gamyba ir išdavimu. Komiteto išvada - pritarti iniciatorių pateiktam ir komiteto patobulintam įstatymo projektui ir išvadoms. Pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, užsirašiusių diskusijoje nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo?.. Atsiprašau, yra pataisų. Kadangi Seniūnų sueigoje buvome sutarę 14 val. užbaigti posėdį, nes yra Europos reikalų komiteto labai rimtas posėdis, tai, gerbiamieji kolegos, yra daroma šito klausimo svarstymo pertrauka. Pratęsime po pietų, nes paprasčiausiai, gerbiamoji Rita, yra Seimo narių pataisų, jas reikės kiekvieną apsvarstyti. Mes negalime bendru sutarimu priimti.
    Todėl, gerbiamieji kolegos, rytinis posėdis baigtas. (Gongas)
    Posėdžio pradžia 15 val.
