LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 109
STENOGRAMA

2013 m. gruodžio 5 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojai
I. DEGUTIENĖ ir G. KIRKILAS

     PIRMININKĖ (I. DEGUTIENĖ, TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, pradedame popietinį gruodžio 5 d. plenarinį posėdį. (Gongas) Registruojamės. Kol registruojamės, dėl vedimo tvarkos B. Bradauskas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Per Vyriausybės valandą J. Razma dar kartą paleido šmeižto laviną prieš mane. Prieš tai kalbėdamas jis kelis kartus paminėjo apie neva mano ryšius su Rusijos, Baltarusijos verslu (labai džiaugčiausi, jeigu tokius turėčiau), su Ukraina, su Lenkija ir t. t. Šį kartą jau neapsikenčiau dėl jo paleisto šmeižto. J. Razma salėje neįvardijo mano pavardės, bet išėjęs pasakė pavardę žurnalistams ir ministrui (ir jie tą paliudys), kad neva aš Tauragės komerciniuose plotuose nušoviau elnią ir likau skolingas 15 tūkst. Lt. Atsakingai pareiškiu - elnio patino nesu nušovęs septynerius ar daugiau metų. Tauragės komerciniuose plotuose niekada nemedžiojau ir niekam niekada nebuvau skolingas. Aš geranoriškai kreipiuosi į Jurgį - arba eik atsiprašyk ir čia paneik savo žodžius, arba susidursime teisme! Šį kartą aš pačiam nedovanosiu. Jeigu pats esi nepakaltinamas, tai turi būti priverstinai gydomas, o jeigu esi pakaltinamas, tada būsi ten, kur ir reikia pačiam būti. (Balsai salėje)
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kaip žinote, tuo metu vyko Vyriausybės valanda. Seimo nariai pateikė klausimus. Aš pateikiau klausimą, o ne teiginį. Ministras atsakyti negalėjo, aš paprašiau, kad atsakytų raštu. Jeigu Seimo nariai bus persekiojami už klausimų pateikimą, atsiprašau, kur mes nueisime?
    Seimo statutas apskritai už kalbas salėje nenumato kokio nors persekiojimo, tuo labiau už klausimų pateikimą. (Balsai salėje)
     PIRMININKĖ. E. Masiulis.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Kas ką parašė, čia yra kitas klausimas.
     E. MASIULIS (LSF). Mielieji kolegos, aš tiesiog su dideliu nerimu turiu konstatuoti, kad ponas B. Bradauskas, būdamas visų Lietuvos medžiotojų vadas, jau septynerius metus nepataiko į elnią. Tai koks jis medžiotojas? (Juokas salėje)
     PIRMININKĖ. Paskutinis - A. Kubilius. Ir baigiame šitas diskusijas. Už durų nueikite!
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš nesu medžiotojas ir tikrai man sunku dalyvauti šioje diskusijoje, bet ponas B. Bradauskas labai preciziškai pabrėžė, kad jis elnio patino nenušovė, o patelės? (Balsai salėje)
     PIRMININKĖ. Kas dar ką pasakys?
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dar vieną repliką. Tauragėje nesu nei patino, nei patelės nušovęs. Aš apskritai sakau, kad elnio patino niekur Lietuvoje nesu nušovęs septynerius ar daugiau metų. Pone Masiuli, atsistok, kaip nors pataikysiu! (Juokas salėje)
     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, medžioklės temą, man atrodo, baigėme. Gerbiamasis Žemaitaiti, gal galite elgtis tyliau? Ačiū.

Opozicinės Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos darbotvarkė

15.03 val.
    Seimo rezoliucijos "Dėl 2014 m. valstybės biudžeto" projektas Nr. XIIP-1295 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Pradedame popietinę opozicinės Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos darbotvarkę. Pirmasis klausimas - Seimo rezoliucijos "Dėl 2014 m. valstybės biudžeto" projektas Nr. XIIP-1295. Kviečiu į tribūną A. Kubilių. Jurgis? J. Razma. Pateikimas, svarstymas ir priėmimas.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, ne taip seniai mes buvome prisilietę prie pensijų klausimų, kai čia svarstėme Darbo partijos frakcijos nutarimą. Tame nutarime, man atrodo, balsuojant buvo gana aiškiai išreikšta mūsų politinė valia, kad jau ateinančiais metais bent iš dalies turi būti sprendžiamas pensijų kompensavimo klausimas, už tuos dvejus metus, kai jos buvo sumažintos dėl krizės, stipriai kritus mūsų ekonomikai. Žinoma, santykinai galime pasidžiaugti, kad tuometinei Vyriausybei pavyko tą sumažinimą turėti tik dvejus metus iš ketverių, ne taip, kaip kiti sumažinimai buvo. Bet nuo to laiko, kai atkurtos pensijos, praėjo dveji metai ir, manau, ilgiau tikrai atidėlioti to sumažinimo kompensavimo nebegalima.
    Mūsų Seimo nutarimas buvo priimtas tuo metu, kai Vyriausybei buvo grąžintas pirminis biudžeto projektas. Vyriausybė, gavusi Seimo nutarimą ir matydama, kad jis priimtas tikrai vienbalsiai, rodos, 102 balsais, aš manau, turėjo žengti kažkokį realų žingsnį teikdama patikslintą biudžeto projektą. Deja, šiandien, kai mes klausėme finansų ministro (mes du klausimus jam uždavėme), galėjome įsitikinti, kad pagal tą biudžeto projektą, kuris pateiktas patikslintas, nieko dėl pensijų kompensavimo nėra išspręsta. Dar daugiau - kai buvo paklausta, jeigu vis dėlto rasis tų viršplaninių lėšų, ar ministras jas nukreips pensijoms kompensuoti, ministras diplomatiškai nieko neatsakė, kas išvertus į paprastą kalbą, matyt, reiškia, kad jis to nedarys. Tik nenorėjo to tiesiai pasakyti. Nes jeigu darytų, tai su malonumu, manau, būtų pasakęs.
    Šiandien yra tokia situacija, kai eidami į finalinę biudžeto priėmimo stadiją mes turime konstatuoti, kad dėl pensininkų mes nieko nepadarome. Todėl mes ir teikiame rezoliucijos projektą, kuris galėtų Vyriausybę priversti susimąstyti. Vyriausybė prieš galutinį balsavimą dėl biudžeto dar gali formuluoti savo pasiūlymus dėl to projekto, kuris jau yra pateiktas kaip patikslintas. Vyriausybė dar gali ateiti į priėmimą ir pasakyti: mes vis dėlto dar kartą pasižiūrėjome ir radome galimybę, tarkim, įrašyti 100 mln. Lt pensijoms kompensuoti, atitinkamai pasižiūrėję į pajamų eilutes, galbūt iš valstybės kontroliuojamų įmonių daugiau numatę, iš to paties akcizo ar iš kur kitur.
    Mes šiandien ir siūlome, kol dar yra laiko, t. y. iki gruodžio 12 d., pasakyti Vyriausybei, kad Seimas ne šiaip sau dėl kokio nors priešrinkiminio populizmo palietė tą pensininkų klausimą, o kad tikrai tai yra tvirta valia ir kad mes tikimės iš Vyriausybės konkrečių žingsnių ir siūlome priimti štai tokią rezoliuciją.
     PIRMININKĖ. Dėkoju pranešėjui. Jūsų nori paklausti aštuoni Seimo nariai. Pirmasis klausia R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Mes čia diskusijai užsirašėme. Dabar klausimai, taip?
     PIRMININKĖ. Gerbiamasis kolega, Statutą pasiskaitykite. Dabar yra pateikimas. Pateikimo stadijoje yra klausimai. Jūs ir užsirašėte (aš matau, kas parašyta), R. J. Dagys užsirašė klausti. Klausite ar ne?
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Tikrai klausiu, bet čia kabo "kalbėti". Gerai.
    Gerbiamasis pranešėjau, ar jūs nematote galimybės, kad nors kokį pažadą galima būtų ištesėti ne vien tiktai kokių nors menamų pajamų atsiradimu kitais metais, bet kad galėtume drąsiai įsipareigoti, kad, sakykim, 5 % sumažinsime mūsų valdžios sektorių, tarnautojų atlyginimus, mažinsime etatų skaičių, ir to kaip tik užtektų įsipareigojimams vykdyti?
     J. RAZMA (TS-LKDF). Be abejo, jeigu būtų mūsų ta pirma valia tvirtai fiksuota, labai konkrečiai, kad mes sakome, jog turi būti biudžete 100 ar 200 mln. Lt pensijoms kompensuoti, tai toliau kitas etapas yra rasti šaltinius. Be abejo, šaltiniai gali būti ir tam tikri įmanomi valstybinio sektoriaus sumažinimai, nes iš tikrųjų galima, peržiūrėjus kai kurias programas, tų sumažinimo galimybių rasti. Jūsų paminėtas valstybės tarnybos etatų mažinimas, lyg ir žadėtas Ministro Pirmininko, taip pat, manau, yra vienas iš realių ir gerų šaltinių.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausti nori M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamasis kolega, aš iš esmės sutinku su jumis, kad per praeitą kadenciją jūs sudavėte mirtiną smūgį pensininkams, sumažindami, atimdami iš jų pensijas, uždrausdami pensininkams dirbti, nes jeigu jie dirbo, tai 70 % jiems pensijos buvo sumažintos ir panašiai. Sutinku su jumis ir dėl to, kad pensininkams reikia atkurti tas pensijas ir pradėti jas kompensuoti. Tačiau jūs puikiai žinote, kad vienintelis šaltinis, vienintelis realus šaltinis tai atlikti yra neskirti 2013 m. 600 mln. Lt privatiems kaupiamiesiems fondams ir 2014 m. beveik 600 mln. Lt tiems patiems privatiems kaupiamiesiems fondams.
    Mano klausimas yra toks. Sakykite, jeigu aš ir toliau registruosiu įstatymo pataisą, kad privačių kaupiamųjų fondų tarifas būtų nulis ir sutaupytos 600 mln. Lt lėšos būtų skiriamos pensijoms kompensuoti, ar jūs, kaip Konservatorių partija, palaikysite tokį siūlymą, ar ne? Nes iki šio laiko, iki šios dienos, jūs to sprendimo nepalaikydavote, automatiškai atimdavote galimybę pensininkams pradėti grąžinti pensijas. Kaip elgsitės? Ačiū.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, jūsų siūlymas yra skriauda pensininkams, jūs siūlote atimti iš tų pensininkų, kurie gal vėliau iš pensijų fondų gaus didesnes pensijas, ir atiduoti dabartiniams pensininkams. Aš nemanau, kad tai yra pats jautriausias sprendimas. Aš manau, kad vis dėlto šaltinių reikia ieškoti ne kitų pensininkų kišenėje, o biudžete, dabartinėse išlaidose arba prisiimant didesnius įsipareigojimus surinkti pajamas. Jūs tiesiog siūlote tarp vienų ir kitų pensininkų permesti, bet pensininkų gaunama suma nuo to nepadidės.
     PIRMININKĖ. Klausia S. Bucevičius.
     S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamasis Jurgi, prašom pasakyti. Tiek dabar kolegos Mečislovo paklausimas, tiek jūsų atsakymas. Man nei paklausimas, nei atsakymas vis dėlto nesuprantamas. Tie žmonės, kurie klauso dabar mus... Jūsų pasiūlymas, konkrečiai šitoje rezoliucijoje, iš kur reikėtų pridėti, kad galėtume įvykdyti savo įsipareigojimus? Pasakykite konkrečiai, iš kur?
     J. RAZMA (TS-LKDF). Mes Vyriausybei toje rezoliucijoje stengėmės tiesmukai nenurodyti, bet aš paminėjau realias galimybes. Pažiūrėkite, ar normalu, kad Vyriausybės pateiktame naujame projekte kitų metų akcizų planas yra mažesnis už šių metų planą. Aš manau, kad galima ambicingiau įsipareigoti kovoti su šešėliu ir stengtis rasti tas vietas, kur dabar atiduota kontrabandai. Kaip minėjome, yra galimybė Vyriausybei prisiimti įsipareigojimus realiai mažinti valstybės tarnybos etatus ir sutaupyti, ir bus tos sumos.
    Aš nesakau, kad reikia surasti kitiems metams visą milijardą, kad per vienus metus būtų atsiskaityta su pensininkais už tą sumažinimą. Suraskime 200 mln., 20 % sprendimo padarysime ir tai bus labai gerai, tai bus ženklas žmonėms, kad tikrai ta pareiga yra suprantama, kad ją teks išdėstyti per kelis metus, nieko nepadarysi. Mes taip nesukursime ir stojimo į euro zoną problemų. Jeigu pasakysime, kad 20 % kompensacija tiems metams, mes dėl ateities nieko per daug nepasakome, tegu lieka neapibrėžtumas. Bet sau, manau, sprendimą turime. Ir tai yra realūs siūlymai. Mes nebandome populistiškai paskelbti visiškai atsiskaityti, kad yra neišsemiamos galimybės...
     PIRMININKĖ. Kolega, laikas. Klausti - 1 min., atsakyti - 2 min. Klausia A. Mazuronis.
     A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Gerbiamasis pranešėjau, išties ne pirmą ir ne antrą kartą išeinate su panašaus pobūdžio iniciatyvomis. Kiekvieną kartą, kai išeidavote su panašaus pobūdžio iniciatyvomis, aš vis klausdavau to paties klausimo ir vis niekaip negaudavau atsakymo. Todėl dabar pakartosiu tą patį klausimą. Jūsų šešėlinė finansų ministrė, atrodo, yra I. Šimonytė. Klausimas labai paprastas. Ar šią ir visas kitas savo panašaus pobūdžio iniciatyvas derinote su savo šešėliniu finansų ministru, ir būtent asmeniškai su I. Šimonyte, ir ar ji pritaria tokioms jūsų iniciatyvoms? Jeigu pritaria, galbūt gali tai atnešti parodyti raštu ar žodžiu, ar kokia kita forma, ir tada aš tikrai balsuosiu už tai, ką jūs siūlote.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Patikslinu: I. Šimonytė, nors ir kaip būtų gaila, nėra mūsų šešėlinė ministrė, ji yra nepriklausoma ekspertė šiuo metu. Su ja, kaip su nepriklausoma eksperte, aš tuo klausimu esu konsultavęsis, esu nusiuntęs elektroniniu paštu panašius pamąstymus. Nesakau, kad ji su džiaugsmu pritarė tokioms idėjoms, bet nesakau, kad ji ir teigė, jog tokie siūlymai sukeltų kokių nors didelių problemų. Tos jos reakcijos vienu žodžiu taip neapibūdinsi. Aš paaiškinau.
     PIRMININKĖ. Klausia M. Bastys.
     M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, vis tiek turiu jūsų paklausti, kodėl jūs nieko nedarėte, nekovojote, kai A. Kubiliaus Vyriausybė su jūsų visa valdančiąja dauguma pritarė tiems siūlymams, kai buvo mažinamos pensijos pensininkams, ir ypač mažinamos pensijos dirbantiems pensininkams? Tuo metu jūs labai lengva ranka pritarėte. Kodėl jūs nieko nedarėte tuo metu, kai mes, kaip opozicija, siūlėme Vyriausybei ir daugumai, kad tikslingiau būtų skolintis iš Tarptautinio valiutos fondo trūkstamas lėšas, kad šiandieną mums mažiau reikėtų mokėti palūkanų už pasiskolintus pinigus? Jūs turbūt žinote, kad maždaug 0,5 mlrd. Lt mums šiandieną tenka sumokėti daugiau, nei jei būtume skolinęsi iš Tarptautinio valiutos fondo. Tai jau šiandien būtų tų lėšų, gal net daugiau, nei reikia kompensavimus pradėti nuo kitų metų.
     PIRMININKĖ. Laikas.
     M. BASTYS (LSDPF). Tokių dalykų jūs nieko nesprendėte, o šiandien siūlote tai, ką iš tiesų sudėtinga padaryti. Nebent tuo atveju, jeigu biudžeto mes rinksime kitais metais daugiau, nei numatyta. Dėkoju už atsakymą.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, jūs neteisus sakydamas, kad mes nieko nedarėme. Buvo siūlymų jau 2009 m. mažinti pensijas. Mums pavyko dar atstovėti tą klausimą. Taip pat 2011 m., kai Vyriausybė pateikė biudžetą, pradiniame variante buvo siūlymas pensijas atkurti tik iki pusės to sumažinimo. Bet štai jūs galite pasekti mūsų frakcijos pavyzdžiu, mes vis dėlto nepasitenkinome tuo, ką pateikė tuometinė Vyriausybė, ir sakėme, kad nuo 2012 m. vis dėlto pasistenkime, raskime papildomų įplaukų ir padarykime, kad pensijos būtų visiškai atkurtos. Tai štai jūs šiemet taip pat pasielkite, raskite papildomai 200 mln., mes tada radome 250 mln., aktyviai diskutuodami su Vyriausybe, ir tas sprendimas buvo padarytas. Tai jūs padarykite šitą žingsnį čia. Kol kas, deja, Seimo frakcijos tik bejėgiškai žiūri į tai, ką pateikė Vyriausybė, ir tą socialinį jautrumą bando demonstruoti tik nieko neįpareigojančiais dokumentais.
     PIRMININKĖ. Dėkui. Laikas baigėsi. Gerbiamieji kolegos, dabar diskusija. Čia rezoliucija, ne Seimo nutarimas. Diskusijoje nori dalyvauti net 7 Seimo nariai. Gerbiamieji kolegos, kadangi Statute nėra reglamentuotas diskusijai skirtas laikas, mes turime Seime patys apsispręsti, kiek laiko skiriame diskusijai. (Balsai salėje) Pusę valandos? (Balsai salėje) Aš siūlau pusę valandos. Ar sutinkate? Nes 7 užsirašę, tada taip ir išeitų. Prašom, A. Skardžius.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Socialdemokratų frakcijos vardu siūlau iki 10 min., nes išties... Po vieną iš frakcijos. (Balsai salėje)
     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, diskusija yra kitoks žanras. Čia jūs kažkaip labai nestatutiškai.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Žinote, aš nesu naujokas, gerbiamoji pirmininke.
     PIRMININKĖ. Aš jums noriu pasakyti, kad 10 min. skiriama diskusijai, to nėra jokiame Statuto straipsnyje parašyta. (Balsai salėje) Galima. A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, čia yra opozicinė darbotvarkė ir kaip opozicija paprastai nusprendžia, taip ir būna. Mes siūlome visiems leisti pasisakyti. Net ir B. Bradauskui, ir A. Skardžiui taip pat. (Balsai salėje)
     PIRMININKĖ. P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamoji pirmininke, aš manau, kad čia tikrai labai svarbi rezoliucija, yra ką pamąstyti, siūlau iki kito posėdžio daryti pertrauką. Frakcijos vardu.
     PIRMININKĖ. B. Bradauskas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Reikalas labai aiškus. Aš manau, kad iš kiekvienos frakcijos po vieną pasisakyti pakaktų. Kiek čia tų minučių būtų, nežinau.
     PIRMININKĖ. 7...
     A. MAZURONIS (TTF). Pirmininke, pirmininke!
     PIRMININKĖ. Prašom dar vieną. A. Mazuronis.
     A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui, gerbiamoji pirmininke. Iš tiesų mes frakcijos vardu atsiimame P. Gražulio pasiūlymą dėl pertraukos ir būtume linkę pritarti B. Bradausko pasiūlymui. Jeigu sutartume po vieną nuo frakcijos, tai, man atrodo, būtų optimalus ir visus tenkinantis variantas.
     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, aš tada klausiu Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų. Siūlymas diskusijoje dalyvauti po vieną nuo frakcijos. Sutinkate?
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Mes manome, kad čia yra svarbi tema. Kodėl reikia riboti? Po vieną nuo frakcijos, po to likusieji. O kas čia yra dabar? Kodėl nenorite? (Balsai salėje) Nenorite tiesos išgirsti.
     PIRMININKĖ. Tada alternatyvus balsavimas: kad duotume visiems 7 užsirašiusiems dalyvauti diskusijoje, tie balsuosite už, o kiti, kurie balsuosite prieš, - dėl pasisakymo iš frakcijų po vieną. Balsuojame.
    Balsavo 89: už - 35, prieš - 54. Pagal šį balsavimą diskusijoje dalyvauja po vieną nuo frakcijos.
    A. Kubilius - frakcijos vardu. Prašom. 7 min. Dar kartą primenu Statutą: Seimo nariui - 5 min., frakcijos vardu kalbančiam Seimo nariui - 7 min.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, ypač gerbiamieji socialdemokratai, štai šis sprendimas neleisti diskutuoti labai primena Rusijos dūmą, kur spikeris visai neseniai pasakė, kad parlamentas ne vieta diskusijoms. Jau pradedate net žodį riboti. Iš termino "socialdemokratai" dalis "demokratija" pasibaigė, o socialumą dabar aptarsime. Tai irgi jo nebėra. Kas lieka iš socialdemokratijos, čia turime esminį klausimą.
    Gerbiamieji kolegos, išties prieš kelias savaites Seimas priėmė reikšmingą dokumentą, kuris paragino Vyriausybę kitų metų biudžete numatyti lėšų, kad nuo liepos 1 d. būtų pradėtos kompensuoti arba būtų pradėtos didinti pensijos. Iš tiesų tikėjomės, kad Vyriausybė rimtai svarstys šį Seimo vienbalsiai priimtą pasiūlymą, diskutuos, ieškos sprendimų ir kokį nors variantą pasiūlys Seimui. Mes būtume turėję galimybių tai išsamiai aptarti. Bet Vyriausybė į valdančiosios daugumos iniciatyvą, į Darbo partijos iniciatyvą pasižiūrėjo kaip į tuščią lozungą, matyt, labai gerai suprasdama, kad to priimto sprendimo turinys pačios valdančiosios koalicijos buvo suprantamas kaip tuščias lozungas šiek tiek papūsti miglos į pensininkų ausis ir į pensininkų akis. Todėl pasižiūrėta buvo visiškai atmestinai ir jokio sprendimo, jokio pasiūlymo Vyriausybė dėl to Seimo priimto nutarimo nepateikė.
    Tai dabar kokią mes turime situaciją? Ją jau ir iš ryto sakiau. Turime situaciją, kad iš esmės, valdžiai didinant sau atlyginimus kitais metais 30 %, vidutiniškai atlyginimams didėjant 5,4 %, pensijos lieka vienintelė sritis, vienintelė grafa, kurioje numatytas nulinis didėjimas. Dar daugiau. Jeigu pasižiūrėtume į "Sodros" biudžete išdėstytą perspektyvą iki 2016 metų, tai galime pamatyti, kad iki 2016 metų numatomas tik 1 % "Sodros" biudžeto augimas. Štai ką reiškia socialdemokratija ir šios koalicijos socialumas. Tuo metu, kai kalbame apie pensijas, kolega V. Uspaskichas su kitu kolega čia labai gražiai Seimo salę paverčia fotografijų studija. Štai viso požiūrio esmė - patys gražūs, pačių kišenės pilnos, algas pasididiname, o jūs, pensininkai, - ne mūsų čia rūpestis ir ne mūsų reikalas.
    Aš turiu pasakyti, kad šiuo požiūriu matau visiškai netoleruotiną požiūrį, netoleruotiną elgesį. Taip, mums, mūsų Vyriausybei teko sudėtinga užduotis ieškoti būdų, kaip padėti Lietuvai atlaikyti tikrai labai skausmingą krizę. Taip, mums teko užduotis priimti ir nepopuliarius sprendimus. Bet tuos sprendimus turėjome priimti tam ir todėl, kad iš viso kokias nors pensijas galėtume mokėti. Kažkodėl dabar jau šiandieniniai socialdemokratai tą visiškai užmiršta, užmiršta tam tikra prasme ir savo "nuopelnus", kai per 2007-2008 metus "Sodros" biudžetas buvo visiškai ištuštintas, prieš rinkimus pensijos buvo visiškai nepamatuotai keliamos ir po to susidarė didžiulių finansinių problemų, kurias mums reikėjo spręsti. Todėl kaltinimai šiandien iš tų pačių socialdemokratų, kad mums teko mažinti pensijas, yra visiškai nepadorūs. Čia yra Seimo salė, ne koks nors turgelis, kur būtų galima tokias neatsakingas kalbas kalbėti.
    Ir dar daugiau, išgirstame staiga šioje vietoje, šioje salėje, kaltinimus, kad ir valstybės skola, pasirodo, per daug užaugo per tą laikotarpį. Mieloji kolege Birute, kuri spėjote pabūti ūkio ministre, aš nesuprantu, kaip jūs galėjote būti ministre, jeigu nesuprantate paprasto dalyko? Valstybės skola galėjo mažiau augti, jeigu iš pat pradžių būtume mažinę kur kas mažiau deficitą ir nebūtų reikėję skolintis. O deficitą būtume galėję mažinti dar daugiau, jeigu būtume mažinę dar daugiau pensijas ir dar daugiau atlyginimus. Jūs norėjote, kad mes taip būtume darę? Bent šiek tiek ekonominės logikos reikia turėti omeny.
    Ir paskutinis pasakymas, kad galėjome skolintis iš Tarptautinio valiutos fondo. Tai aš galiu iš atminties pacituoti 2008 m. gruodžio 6 d. tuomečio premjero, einančio pareigas paskutines savo darbo dienas, G. Kirkilo žodžius: Lietuva nesiskolins iš Tarptautinio valiutos fondo. Ir aš manau, kad jis tam tikra prasme buvo teisus. 2008 m. gruodžio pradžioje Lietuvos ekonomikos situacija tikrai jau buvo labai prasta. Visi duomenys rodė, kad situacija tikrai eis prastyn. Bet aš manau, kad jeigu mes būtume skolinęsi iš Valiutos fondo, ir mes, ir Lietuva būtų buvusi priversta devalvuoti savo valiutą ir todėl būtų labiausiai nukentėję tie patys pensininkai. (Balsai salėje)
    Dabar aš žiūriu į šiandieninę situaciją ir į tai, ką valdančioji koalicija planuoja daryti kitais metais. Iš tikrųjų yra visiškas nesusipratimas, kai kalbos apie pensininkus pasilieka už biudžeto ribų. Kalbama apie kažkokias viršplanines pajamas, kurios, kaip čia dalis valdančiosios koalicijos garantuoja, kad jos tikrai bus. Jeigu yra tokios garantijos, jas reikia įrašyti į biudžetą. Jeigu pensininkai paliekami už biudžeto iš kokių nors viršplaninių pajamų, noriu pasakyti, kad, mano įsitikinimu, todėl ir finansų ministras kalba visiškai teisingai, tai yra nelabai atsakingas kalbėjimas. Tokiu atveju reikia kalbėti ir apie viršplanines išlaidas. O Fiskalinės drausmės įstatymas, mano manymu, jame įvesti apribojimai reiškia, kad viršplaninių išlaidų negalės būti.
    Mano siūlymas yra paprastas. Jeigu rimtai sprendžiame pensininkų reikalus, tai aš siūlau pensininkus įtraukti į biudžetą, o į viršplanines pajamas perkelti valdžios atlyginimus.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Toliau diskusijoje dalyvauja M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Laba diena, gerbiamieji kolegos. Ką pasakyti? Žinote, turiu šešis anūkus ir labai didžiuojuosi. Nedažnai, bet kartais aš jiems paseku pasaką. Žinote, yra tokia valandėlė "Seku, seku pasaką". Ta asociacija man kilo po to, kai aš sėdėjau čia ir atidžiai klausiau kolegos A. Kubiliaus kalbos. Pasakų pasaka. Kiek reikia metų griovimo, kiek reikia metų atėmimo, kiek reikia metų užmiršti, kad tu esi žmogus, kiek reikia nesuprasti ekonomikos, kad tu po to galėtumei kalbėti taip, kad šiandien reikia išspręsti vieną ar kitą klausimą?
    Reikia kalbėti tiesą. Prisiminkime, kiek per praeitą kadenciją to laiko valdantieji, mums protestuojant, aiškinant ir prieštaraujant, pridarė gerų darbų? Išaugino skurdą, padidėjo atskirtis, žmonės pradėjo bėgti iš Lietuvos, atsirado visiškai nauja sritis, statistikos toks rodiklis, kad 10 % vaikų pradėjo gimti užsienyje. Ką tai rodo? Tai rodo ne tik tai, kad žmonės išvažiuoja ten užsidirbti, bet kad jiems įgriso skurdinimo politika ir jie ten gimdo vaikus. Vadinasi, ten jie įsitvirtina, ir tikimybė, kad jie grįš, yra nykstamai maža. Mes matėme ir sakėme, kad taip nevalia daryti, kai buvo siundomi teisėsaugos organai pas mamytes, kad jos negimdytų, vaikščiotų po prokuratūras. Mes matėme, kaip buvo... Nežinote kas? Mirimo pašalpos ir tos buvo du kartus sumažintos. Mes sakėme ir kalbėjome apie tai, kad atsižvelkime į elementarią logiką, į elementarią ekonomiką, kuri dabar net vidurinėje mokykloje pradedama dėstyti. Tiesa, tarybiniais laikais, kai daugelis čia, šioje salėje, esančių žmonių apie ekonomiką negirdėjo, ji nebuvo dėstoma. Net ji sako, kad visų pirma reikia suaktyvinti vartojimą, vartojimas skatina gamybą, gamyba skatina darbo vietų kūrimą ir užsisuka ekonomikos ratas, kuris eina spirale, o ji kyla į viršų. Pas mus Lietuvoje praeitos kadencijos valdantieji, konservatoriai, liberalai, vadinamieji valinskiečiai, balsavo prieš ekonomikos skatinimą. Jie padarė taip, kad valstybės įsiskolinimas jų valdymo pradžioje buvo 18 mlrd. Lt, o užbaigė beveik su 50 mlrd. įsiskolinimu. Taip, 50 mlrd. įsiskolinimas, vadinkime, kad tai nėra didelė suma. Taip, yra valstybių, kurių įsiskolinimas yra 232 % nuo BVP. Bet ar tas įsiskolinimas, tie 50 mlrd. Lt, mums, Lietuvai, yra priimtinas? Prisiminkime ir tai, kad Lietuva per tuos ketverius metus dar labiau tapo viena iš skurdžiausių Europos Sąjungos valstybių, net mūsų kaimynai latviai ir estai per praėjusius metus, per vadinamuosius krizės metus, padidino vidutinį atlyginimą, padidino pensijas. Visur ji padidėjo, išskyrus Lietuvą. Tiesa, Graikijoje pensija buvo sumažinta nuo 1600 eurų iki 1500 eurų. Lietuvoje tuo metu pensija buvo 207 eurai. Todėl visada, kai mes sekame tokias pasakas, kurias girdime, kaip reikia daryti, na, nereikia užmiršti savo praeities. Be praeities mes esame niekas, mes negalime vertinti, prognozuoti ir modeliuoti savo ateities. Norėčiau tai tik priminti.
    Dar vienas aspektas, kuris patvirtina, kad mūsų tuo metu buvusios opozicijos kalbos, patarimai, protestai buvo teisingi, rodo tai, kad Konstitucinis Teismas vieną po kito priima sprendimus, kuriuose nurodo, kad priimti ankstesnieji sprendimai buvo antikonstituciniai. Tai mums irgi reikia vertinti.
    Dabar keletas žodžių apie tai, kaip dabar mums reikėtų elgtis. Aš ne veltui uždaviau klausimą, paklausiau kolegos J. Razmos kaip frakcijos vadovo. Yra vienintelis sprendimas, kaip pradėti grąžinti pensijas mūsų pensininkams, yra 600 mln. Lt, kurie dabar dirbtinai užkrauti ant "Sodros", paimti iš "Sodros" ir pervesti į biudžetą. Tada atsiranda galimybė ir lėšos pradėti jau šiandien kompensuoti pensininkams, tiems žmonėms, kurie sukūrė dabartinę Lietuvą, tiems žmonėms, kurie sąžiningai mokėjo mokesčius, draudėsi nuo galimo nedarbo ir šiandien jie į tai turi visą teisę. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dalyvauti diskusijoje kviečiu B. Bradauską.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamoji pirmininke, gerbiamieji kolegos. Aš visiškai būčiau supratęs ir J. Razmos, ir A. Kubiliaus kalbas, jeigu jie iš karto atsistoję šioje tribūnoje bent jau dabar būtų atsiprašę visų pensininkų ir pasakę: mes vieninteliai Europoje padarėme didžiulę klaidą - atėmėme iš jūsų pensijas ir atleiskite, kad mes nemokėjome jums jų kompensuoti. Atleiskite, atėjo nauja koalicija, kuri sugeba ne atimti, o duoti. Aš tikrai būčiau sveikinęs visus jų siūlymus ir būčiau net nėjęs į šią tribūną.
    Bet dabar, kai visa tai patys pridarė, dar kartą kartoju, kalbėti apie tai, kad štai mes dabar siūlome kompensuoti. O kam kompensuoti? Nereikėjo atimti, nebūtų reikėję kompensuoti. (Balsai salėje) Būkite ramūs, jūsų siūlomi būdai 100 mln. ar kiek... Kai J. Razma aiškina, kad mes suradome galimybę atkurti pensijas 250 mln. Kokia ta galimybė? Papildomai pasiskolino. Dabar "Sodros" biudžeto skylė yra 12 mlrd. Lt. Vien tik 1 mlrd. Lt reikia skolai aptarnauti. Tai štai kokie darbo rezultatai.
    Aš galiu drąsiai iš šios tribūnos pasakyti, kad mes rasime būdų, ir tai, kad mes čia vienbalsiai priėmėme rezoliuciją, mes rasime būdų pradėti pensijas kompensuoti nuo antrojo pusmečio. Taip tikrai bus ir nereikia čia iš tribūnos rėkauti, kam nors draskyti marškinius, kam nors atsistatydinti, ar dar ką nors daryti, varinėti čia visokį piarą, kas suaugusiems žmonėms visiškai netinka. Mes žinome kitus būdus, negu kad konservatoriai - tik atimti. Mes žinome, kaip galima žmonėms duoti, ir mes tai duosime. Bet šiandien tas toks šventvagiškas konservatorių, sakyčiau, siūlymas netelpa į jokius sąžinės rėmus. Aš žinau, kad politika yra, sakykim, nešvarus dalykas, bet kad tiek susipurvinti, tiek įlįsti į mėšlą konservatoriams, na, tiesiog aš nesuprantu. Dar kartą sakau, jūs įsistatėte akis ne kiaulės, o velnias žino kieno - šernakiaulės, šernakuilio, kad jūs skanduodami iš šitos tribūnos žiūrite pensininkams į akis ir siūlote dabar atkurti tą, ką jūs atėmėte. Jeigu jūs atėmėte, būkite mieli, buvo ketveri metai, galėjote atkurti, buvo laiko. Ir nereikėjo skolintis iš Amerikos bankų už 9 %, o iš Valiutos fondo, ką padarė latviai nesumažindami pensijų, kai buvo vienas iš pagrindinių reikalavimų. Kai A. Kubilius kalba apie lito devalvavimą, - absoliutus nulis monetarinėje politikoje! Nes nesuvokia, kas tai yra, kas yra monetarinė politika ir su kuo ji valgoma, ir kalba čia visokias nesąmones. Litą devalvuoti, kai litas yra susietas su euru tvirtais ryšiais ir tas kursas nesikeičia.
    Gerbiamieji, aš noriu pasakyti viena. Galite čia kalbėti, kiek norite. Aš manau, kad Lietuvos žmonės mato, kas iš jų atima ir kas jiems duoda. Dar kartą pakartosiu: tik atėjusios koalicijos be dešinės pusės sugeba duoti. Ir didžiulė nelaimė ir vargas tautai, kai valdyti ateina dešinieji. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Kviečiu P. Urbšį.
     P. URBŠYS (MSNG). Taip, gerbiamieji Seimo nariai, iš tikrųjų stebėdamas tą diskusiją aš iš dabartinės Seimo daugumos supratau, jog pensininkas prisimenamas arba per rinkimus, arba per mitingą, arba tapus mažuma Seime. Norėčiau atkreipti dėmesį, nes kai dabar buvo akcentuojama, kad jūs esate tie, kurie duodate arba atimate, ir bandėte apibūdinti, kas yra pensininko džiaugsmas mūsų Lietuvos valstybėje, iš to aš supratau, kad pensininkas turi džiaugtis, kad vieni atėmė, bet galėjo atimti daugiau, o dabar turi džiaugtis, kad iš jo neatima, kas liko.
    Aš norėčiau priminti tai, kad pensininkui neatimama ir neduodama, jis užsidirbo šitą pensiją. Ir tai, kas buvo atlikta pensininkų atžvilgiu, tai buvo atliktas neteisėtas veiksmas. Galbūt kitų variantų nebuvo. Aš manyčiau, kad tas siūlymas, kuris yra subrandintas, nereikalauja dabar skirti lėšų. Jis tik prašo, kad biudžete būtų numatytos priemonės, kurias būtų galima vykdyti. Tas biudžetas, kuris yra sudaromas, turi numatyti, ką Seimas vienbalsiai priėmė, išreikšdamas savo poziciją, kad valstybinės pensijos turi būti kompensuojamos. Kam tada reikėjo ciniškai balsuoti vienbalsiai už šitą nutarimą, kai dabar, kai ateina realus pasiūlymas, kaip įgyvendinti šitą nutarimą, už kurį visi balsavo, prasideda tarpusavio santykių aiškinimasis.
    Seimo nariai, tikrai aš tikiu, kad čia būnant vieni būna kalti, kiti būna nekalti. Tikrai nesiaiškinkite santykių, nes žmogus yra tų santykių aiškinimosi įkaitas.
     PIRMININKĖ. Dėkui. Taigi diskusija baigta. Dabar priėmimo procedūra. (Balsai salėje) Gerbiamasis Petrai, nebuvai užsirašęs. (Balsai salėje) Na, nebuvai.
    Dabar priėmimo procedūra. Taigi 4 - už ir 4 - prieš. Pirmiausia kalbėsime, ar priimti rezoliuciją be pataisų. K. Masiulis - už.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, čia daug buvo išlieta įvairiausių krokodilo ašarų iš B. Bradausko ir kitų socialdemokratų pusės. Tačiau jeigu kalbėtume iš esmės, tai net krizės metu buvo elgiamasi labai džentelmeniškai. Pensijos jau dveji metai kaip atkurtos ir nebesumažintos, mokamos krizės metais pradėtos atgal mokėti...
    2012 m. buvo išmokėtos paskutinės skolos 260 mln., nuo 1995 iki 2002 m. susidariusios skolos, grąžintos. O pirmasis deficitas, apie kurį čia tiek daug postringauta buvo, atsirado valdant V. Blinkevičiūtei 2008 metais. Tai mažiau reikėtų drabstytis, daugiau žinoti faktų ir prisiimti tam tikrą socialinę atsakomybę.
    O linksmiau pasakyčiau, kad V. Gapšys čia dabar dievagojasi, kaip jis atsistatydins iš frakcijos seniūno pareigų, jeigu atsiradus lėšų nebus didinamos pensijos. Tai dabar jis gali čia balsuoti ir prisidėti prie to, čia tas ir siūloma, jeigu atsiranda lėšų, bent jau pažadėti, kad šitos lėšos nueitų pensininkams, o ne kam nors kitam. Tai yra vienintelis siūlymas, ir V. Gapšys išsaugos postą, ir pensijos padidės. Kaip gražu viskas!
     PIRMININKĖ. Prieš kalbės A. Mazuronis.
     A. MAZURONIS (TTF). Gerbiamieji kolegos, iš tiesų kažkaip svarstant, galbūt šiek tiek pasikartosiu, tokio pobūdžio ir panašius klausimus, na, nevalingai į galvą peršasi viena ir ta pati A. Mamontovo išsakyta mintis - na, tikrai popsas užkniso juodai. Popsas ir tuščios šnekos, kurių mes čia klausome paskutinį gerą pusvalandį. Labai keista, kad tos tuščios šnekos ir popsas eina iš tokios atsakinga save pateikiančios politinės jėgos kaip Tėvynės sąjunga-Lietuvos krikščionys demokratai.
    Ir čia, gerbiamieji kolegos, noriu priminti buvusio premjero iš tribūnos prieš 15 minučių pasakytą frazę, kad Seimas - tai ne turgelis. Sutinku, kad Seimas - tai tikrai ne turgelis. Ir teikiant tokio pobūdžio dokumentus, kai juos teikia valdančioji dauguma, visada reikia gauti Vyriausybės išvadą. Šiuo tarpu opozicija gali naudotis šešėlinės Vyriausybės ginklu. Deja, ir J. Razma pripažino - bene vienintelė atsakinga praeitos Vyriausybės ministrė I. Šimonytė kategoriškai nepritaria tokio pobūdžio iniciatyvoms, kaip aš supratau.
    Žinote, kad ir kaip norėtųsi palaikyti tokias realaus pagrindo po savimi neturinčias iniciatyvas, bet jeigu I. Šimonytė ir kiti atsakingi politikai, kurių, beje, dešinėje pusėje, matyt, nelabai daug yra (iš to, ką jie šiandien šneka, taip galima suprasti), nepalaiko tokių iniciatyvų, tai aš esu įsitikinęs, kad tokių iniciatyvų negalima palaikyti apskritai.
     PIRMININKĖ. R. J. Dagys - už.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Prieš pratęsdamas kolegos mintį apie popsą, aš pasižiūrėjau praėjusios kadencijos stenogramas. Labai lengva jas apibendrinti pagal kalbų turinį. Du trečdaliai kalbų kolegų, ypač pono M. Zasčiurinsko, prasidėdavo fraze "jokios krizės nėra". Nėra jokios krizės! Tai buvo pagrindinės kalbos, kurias mes girdėjome, ir tai tikrai užkniso, ir ne mus vienus, o ir visus kitus. Tai yra tokia realybė. Jūs patys prisiminkite, ką kalbėjote.
    Dabar iš esmės. Ar ekonomikos augimo metu, kai biudžetas padidėjo 1 mln. 300 Lt, jūs iš "Sodros" lengva ranka 571 mln. paėmėte šiais metais ir atidavėte dalį į biudžetą papildomai jau 1 mlrd. 700 mln... iš tos sumos nieko neskyrėte pensijoms. Nieko. Jūsų pažadai apie viršplanines lėšas yra nulis, nes tai niekaip neparemta Biudžeto sandaros įstatymu.
    Kelintą kartą čia girdžiu pasakymą, kad pensijos niekur nemažėjo. Mažėjo per krizę net ir Švedijoje automatiškai, mažėjo ir kitose valstybėse. Melas buvo pasakytas. 2011-2012 metai, dar krizė buvo nesibaigusi. Vidutinės pensijos padidėjo 75 Lt. Dabar jūs planuojate nulį. Ir ką jūs čia aiškinate, kad jūs ką nors padarysite. Buvo reali galimybė bent jau kompensuoti, kad santykinė pensija nemažėtų. Todėl šitą sprendimą mes turime priimti. Kaip J. Razma sakė, Seimas iš tikrųjų turi parodyti savo valią, jeigu Vyriausybė to nesupranta. Vieną kartą kaip kiškiai pasakėme kažką, o dabar Vyriausybė atėjo su tokiu pačiu biudžetu, ir mes visi į krūmus. Visa kiškių drąsa išnyko. Tai gal visgi parodykime kaip Seimo nariai savo principus.
     PIRMININKĖ. B. Bradauskas - prieš.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Būtų dar kartą, sakau, malonu pritarti bet kokiems konservatorių siūlymams, jeigu jie būtų atsiprašę bent už tuos darbus dėl pensininkų, jau nekalbu apie kitus. Bet jie galvoja, kad, na, visi Lietuvos žmonės yra... kažkokia dalis, kurie jų elektoratas, yra žmonės, o visi kiti yra šunauja, mėšlo prikimštomis galvomis, tai kam čia jų atsiprašinėti? Jų toks vertinimas mūsų tautos, toks suskirstymas, todėl nieko doro iš jų ir negali laukti.
    Nereikalinga, ponai konservatoriai, jūsų ta rezoliucija, nes ji absoliučiai nieko nereiškia. Mes patys nusprendėme pradėti kompensuoti pensijas ir kompensuosime galbūt ne 100 mln., o galbūt gerokai daugiau. Mielieji, pavėlavote į traukinį. Atgailauti jums reikia bažnyčioje ar kur kitur, tik ne čia, ne atsiprašant žmonių Seimo salėje. Todėl jūsų rezoliucija yra niekinė, o kalbos apie tai, kad 75 Lt padidinote pensijas... Tai išeikite į gatvę ir kurio nors pensininko paklauskite. Jis jums pasakys, kiek jūs padidinote jam pensiją, ir bus visiškai aišku. Netgi tam vargšui pensininkui meluojame, kad jam padidinome pensiją. Na, klausykite, iki to dalyko prieiti jau per daug. Jau, žinote, tada aš nebežinau, kaip vertinti jūsų visą šitą pusę. Dėkoju.
     PIRMININKĖ. A. Kubilius - už.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų kartais rankos nusvyra, klausantis čia tokio oro drebinimo, ir galvoji, tai ką mes čia darome? Iš tikrųjų atrodytų, kad ir vienoje pusėje, ir kitoje tikrai lyg ir yra žmonių, padorių ir norinčių pasirūpinti pensininkais, bet pabaigoje atrodo, kad skiriasi tiesiog mūsų tikslai. Mes tikrai norime, kad kitų metų biudžete būtų realūs pinigai, realūs sprendimai įrašyti jau dabar, kad pensininkai žinotų, jog nuo liepos 1 d. jiems tikrai bus pensijos didinamos. O kairė pusė, atrodo, nori apsiriboti vien tiktai žodžiais, taip sakant, įtikinti žodžiais, kad jais reikia tikėti. Tai čia tiktai toks skirtumas.
    Gerbiamieji kolegos, na, ši mūsų rezoliucija tik ragina dar kartą tuos, atrodytų, labai panašius norus įrašyti į kitų metų biudžetą jau dabar. Čia galėčiau priminti, kaip mes elgėmės 2009 m., kai nelabai žinojome, kaip atrodys pajamos. Tai mes įrašėme į Biudžeto įstatymo projektą tam tikrą sąlyginę nuostatą, kad jeigu nebus surinktos tokios pajamos, kokias mes suplanavome, štai tos eilutės nebus realizuojamos.
    Mes siūlome tą patį dabar padaryti - įrašyti. Jeigu čia visi taip esame garantuoti, kad tų pajamų tikrai bus kitais metais daugiau, tai ir įrašykime tas pajamas į kitų metų biudžetą, bet parašykime, kad jeigu nebus įvykdytas toks ambicingas planas, gal tada labiau, pavyzdžiui, valdžia susiverš, bet pensininkai tikrai tuos savo 10 ar 20 Lt gaus. Štai ir viskas. Tai čia dabar reikia mažiau virpinti orą, o rasti realius sprendimus. Mes kviečiame dar iki biudžeto priėmimo kartu su Vyriausybe ieškoti realių sprendimų jau dabar, o ne kada nors - po Kalėdų, per Naujuosius metus ar artėjant rinkimams. Tai tik toks ir skirtumas.
     PIRMININKĖ. P. Gražulis - prieš.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, gerbiamieji konservatoriai, aš pasakyčiau, na, tas A. Kubiliaus šaukimas, mokymas užkniso juodai. Aš pasakyčiau, na, turėjote progą, buvote valdančioji dauguma, buvote premjeras, reikėjo daryti. Jūs tada vaišinotės KLASCO jūrų uoste su verslininkais, po gerų vaišių sumažinote pelno mokestį, sužlugdėte "Snoro" banką, skirdami S. Freakley'ui administruoti 2 mln. per dieną, o ketverius metus ieškojote, kaip pakelti nors 50 Lt minimalų atlyginimą, ir niekaip neradote. Trišalės, penkiašalės, dešimtšalės tarybos svarstė, rinkosi, posėdžiavo - rezultato jokio. Vienu žodžiu...
    Gerbiamieji konservatoriai, aš į jus: na, jūs gi turite protingesnių žmonių: J. Razma sėdi, I. Degutienė sėdi. Na, užtenka jam, kaip sako, tiesiog tą partiją varyti į visišką politinį bankrotą. Išsirinkite bent kitą seniūną. Na, frakcijos... Partijos pirmininką perrinkti gal sudėtingiau, ten gali suklastoti balsavimus, bet čia, susirinkę 30 Seimo narių, jūs galite išsirinkti kitą pirmininką. Va, Jurgis, matai, kaip džiaugiasi, I. Degutienė, aš manau, V. Stundys galėtų būti frakcijos pirmininku. Na, galų gale aš jau pradėjau jaudintis dėl konservatorių, kad jie eina visiškai į politinę bedugnę su dabartiniu pirmininku ir opozicijos lyderiu... ir frakcijos seniūnu į visišką bedugnę rieda. Na, reikia gelbėti tą partiją. Ne pensininkus, bet konservatorius reikia gelbėti. Mielieji konservatoriai, paprašykime pertraukos. Susirinks, perrinks, išsirinksite kitą seniūną ir pradėsite solidžiai dirbti Lietuvai. O dabar malate ir malate tą patį per tą patį. Ir kas iš to malimo išeina? Laiko gaišimas. Va, matai, kokie laimingi konservatoriai - tikrai jie nori rinktis, pertrauką daryti ir perrinkti bent jau frakcijos seniūną. Ypač aš siūlau tai padaryti...
     PIRMININKĖ. Laikas! Laikas, Petrai! D. Jankauskas - už.
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų ką tik kalbėjęs P. Gražulis labai gyrė J. Razmą turbūt dėl to, kad J. Razma stovėjo tribūnoje ir pateikė projektą, dėl kurio diskutuojame. Tai tikrai smagu ir džiugina. Turbūt ir balsavimas parodys, kad kolegos pritaria J. Razmos teiktai rezoliucijai.
    Na, daug mėgstama kartoti, kad nesižvalgykime atgal, žiūrėkime į ateitį. Tai rezoliucija yra skirta būtent tam, ką dabar Seimas, įstatymų leidėjai, gali nuspręsti, kad bent jau dalis Lietuvos žmonių ateitų į 2014 m. ir pamatytų, ir pajustų šiek tiek kitokią... negu tos lenktynės dėl gražbylystės ar demagogijos. Na, mes neaplenksime tikrai šiandieninės valdančiosios daugumos, kuri iki 6 val. ryto gebėjo kalbėti ir stabdyti tai, kuo buvo siekiama gelbėti padėtį, kuri, toli gražu, nebuvo geriausia.
    Priminsiu šiek tiek. Nuo 2002 m. keliolika metų dirbusieji pensininkai laukia, kada bus grąžintos senos skolos. 2012 m. birželio mėnesį daugiau kaip 80 tūkst. gavėjų sulaukė galų gale, kol jiems bus išmokėti likę 260 mln. iš "Sodros" biudžeto. Keliolika metų žmonės laukė tų skolų grąžinimo, o gražbylystė liejosi laisvai per krizės metus, nes atrodė, kad jokios krizės ir nėra, kas buvo daugybę kartų kartojama. Jūs raskite kitą tokią šalį, kuri 2008 m. pasitiko didindama išlaidas. Pirmasis "Sodros" deficito milijardas atsirado būtent per 2008 m. Ne tik tų metų deficitas, bet ir įsipareigojimai ateities metams, dėl kurių šiandien daug diskutuojame ir kaltiname vieni kitus.
    Gerbiamieji, šiandien Vyriausybė savo politines nuostatas jau yra pademonstravusi. Valstybės biudžetu ateinančiais metais pensininkų problemų nesprendžiame. "Sodros" biudžetui pirmą kartą yra uždedamos papildomos naštos: II pakopos finansavimas ir kiti įsipareigojimai. Kokia yra Seimo valia, pamatysime po balsavimo dėl šios rezoliucijos.
     PIRMININKĖ. A. Skardžius - prieš.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Išties gerbiamajam D. Jankauskui norėčiau priminti 2000 m., gerbiamasis Donatai, kai po jūsų valdymo, po visų "Williamsų" radome išties didžiulę "Sodros" biudžeto duobę, nemokėtus atlyginimus mokytojams, jau nekalbu apie tai, kad pensininkai buvo seniai susiveržę diržus. Tai po "Williamsų".
    Dabar apie tą praėjusį laikotarpį. Iš kurgi atsirado ta skola? Pažvelkime: atiduodame LEO LT iš karto vos ne milijardą, kartu pasiskoliname už 9 % su trupučiu ir mokame didelį skolos aptarnavimo mokestį, perkame konsultantus - vien elektros sektoriuje 250 mln. iššvaistome konsultantams. Atlyginimai jūsų susodintiems naujiems žmonėms, iš privataus verslo atėjusiems konsultantams kokie? Po 20-30 tūkst. per mėnesį. Tai čia per krizę. Ir būtent pensininkų sąskaita. Atėmėte iš pensininkų, atidavėte saviems. Tai štai tas 1 mlrd. 200 mln. ir susirenka. Tai dabar neverskite savo pridarytų darbų normaliai dirbančiai sistemingai valdžiai. Atiduosime, kaip atidavėme 2000 m. Tai štai aš linkiu jums sėkmės, ir neužsiimkite populizmu.
     PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas už tai, kad priimtume rezoliuciją be pataisų, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 100: už - 33, prieš - 44, susilaikė 23. Nepritarta.
    Dabar bus alternatyvus balsavimas. Kas už tai, kad redaguotume rezoliucijos projektą, balsuojate už, kas už tai, kad atmestume, balsuojate prieš.
    Balsavo 97 Seimo nariai: už - 33, prieš - 64. Rezoliucija atmesta. (Balsai salėje)
    Replika po balsavimo - A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų man tenka apgailestauti, kai mes valdančiajai koalicijai siūlome čia, Seime, konstruktyvią paramą kartu ieškoti sprendimų, kaip padėti pensininkams realiai, o ne vien tiktai priešrinkiminiais žodžiais, valdančioji koalicija arogantiškai atmeta mūsų siūlomą paramą. Ką tai reiškia? Pasirodo, kad iš tikrųjų valdančiajai koalicijai visiškai nerūpi jokie sprendimai, kurie realiai padėtų pensininkams, o rūpi, kaip pavirpinti orą. Aš iš tikrųjų turiu apgailestauti, kad pensininkai lieka už šios valdančiosios koalicijos ir socialdemokratų formuojamo biudžeto rėmų, bet šitame biudžete lieka socialdemokratų 30 % didėjantys atlyginimai.
     PIRMININKĖ. V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Aš norėjau, kad įskaitytumėte mano balsą prieš.
     PIRMININKĖ. V. Kamblevičiaus balsas prieš. A. Sysas - replika po balsavimo.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Noriu priminti A. Kubiliui, kad mes siūlėme nepriimti kai kurių įstatymų. Rezultatas - yra virš 30 antikonstituciškai priimtų, pasirašytų šioje salėje. Jūs tada absoliučiai neklausėte normalaus balso, tvirtų argumentų, kurie pasitvirtino Konstituciniame Teisme. Dabar jūs atsistojote ir vėl mokote tautą, poziciją, kaip gyventi. Jūs pasimokykite iš savo klaidų, nes kalbate ir net neraudonuojate. (Balsai salėje)
     PIRMININKĖ. P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis Kubiliau, jūs jau nei savęs negirdite. Kad konservatorių negirdite, opozicijos, viskas aišku, bet nei savęs negirdite. Žiūrėkite, kas yra. Mes visiškai neseniai priėmėme Darbo partijos nutarimo projektą, kad būtų pradėtos atkurti pensijos nuo liepos mėnesio. Jūs lyg ir parėmėte šitą mechanizmą. Ką duoda šita tuščia rezoliucija? Aš tikrai nuoširdžiai jums sakau, Andriau, užtenka jums vienų pareigų. Likite Seimo Pirmininku, opozicijos lyderį atiduokite I. Degutienei, N. Puteikiui galėtumėte frakcijos seniūną atiduoti... Tikrai bus daug darnesnis jūsų darbas. Tikrai. Pirma susitvarkykite savo darže, savo partijoje, o paskui norėkite valstybėje tvarką padaryti. Dabar vienas uzurpavęs visą valdžią - esate trys viename. Tikrai. (Balsai salėje)
     PIRMININKĖ. M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Kolegos, aš nesirengiau daugiau kalbėti ta tema, bet kažkaip negali susilaikyti, kai išgirsti... Nenoriu vertinti, gerbiamasis Kubiliau, jūsų žodžių, bet vis tiek kažkiek sąžinės reikia turėti. Jeigu, pavyzdžiui, mes pasiūlome variantą, kaip galima pradėti pensininkams kompensuoti tas pensijas, aš turiu galvoje mano minėtus 600 mln. Lt, jūsų partija balsuoja prieš. Tai kam reikia šiandien čia, viešojoje erdvėje (televizijos kamerų jau nėra), meluoti ir save demonstruoti, kad jūs kažką norite geriau pensininkams padaryti? Man atrodo, kad nereikėtų to dalyko daryti. Geriau reikėtų, kaip kolega B. Bradauskas (nėra jo, yra) sakė, prisipažinti, kad, vyrai, suklydome, ką darysi, dabar kartu dirbame ir sprendžiame klausimus taip, kad paprastam Lietuvos žmogui, taip pat ir pensininkui, būtų geriau gyventi. Mano toks požiūris. Ačiū.
     PIRMININKĖ. A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš prisipažįstu, kad suklydau. (Balsai salėje) Susirinkus šitam Seimui ir susiformavus valdančiajai daugumai, aš nemaniau, kad ji taip greitai sugražulės. Man tikrai labai gaila, kad visos diskusijos dėl rimtų klausimų yra paverčiamos gražulizmo festivaliu, ir tai daro valdančioji koalicija. O čia ponui A. Sysui galėčiau pasakyti, kad jeigu ne mūsų daryti sprendimai, šiandien jūs negalėtumėte džiaugtis tokiu ekonomikos augimu, ant kurio rezultatų galite sėdėti ir čia po to šaipytis. Jeigu netikite manim, paskaitykite šiandien prancūzų akademiko žodžius, ką padarė Lietuva ir ko nepadarė Prancūzija. (Balsai salėje)
     PIRMININKĖ. Gerai.
     B. JUODKA (LSDPF). Pirmininke!
    Profesorius B. Juodka.
     B. JUODKA (LSDPF). Kadangi čia buvo paminėtas prancūzų akademikas, paklausykite Lietuvos akademiko. (Balsai salėje) Kolegos, per keletą dienų ar jūs girdėjote ką nors naujo? (Balsai salėje) Vieni aiškina, kad blogi, kad sumažinote pensijas, kiti - tie, kurie sumažino, aiškina, kad jūs dabar viską grąžinkite. Ar jūs girdėjote ką nors naujo? Tas pats per tą patį sukasi ir sukasi. (Balsai salėje) Skirtingom formom tik absoliučiai tas pats per tą patį. Darau vieną išvadą: koncentracija neracionaliai mąstančių žmonių Seime yra per didelė. Viena.
    Antra. Jokiom rezoliucijom nei užsienio politikos, nei finansų problemų mes neišspręsime. Ačiū. (Plojimai)

16.07 val.
    Valstybės tarnybos įstatymo 181 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-963(2) (svarstymas)

     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, dirbame toliau. Valstybės tarnybos įstatymo 181 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-963(2). Svarstymas. Kviečiu M. Petrauskienę, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas.
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Gerbiamoji posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, įstatymo projektu yra siekiama sudaryti galimybę statutinį valstybės tarnautoją į pareigas priėmusiam asmeniui, esant tarnybinei būtinybei, perkelti tarnauti į kitas valstybės tarnautojo pareigas toje pačioje valstybės ar savivaldybės institucijoje ar įstaigoje. Dabar galiojančiame įstatyme yra nenumatyta galimybė perkelti statutinį pareigūną į kitas valstybės tarnautojo pareigas toje pačioje valstybės ar savivaldybės institucijoje ar įstaigoje. Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas svarstė ir pritarė komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu V. Skarbalių, Teisės ir teisėtvarkos komitetas.
     V. SKARBALIUS (DPF). Dėkui, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė minėtą įstatymo projektą. Sprendimas - siūlyti pagrindiniam komitetui tobulinti Valstybės tarnybos įstatymo 181 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-963 atsižvelgiant į gautas pastabas ir pasiūlymus, kuriems komitetas pritarė, ir į komiteto pateiktą pasiūlymą.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Diskusijose nėra norinčių kalbėti. Gal galime bendru sutarimu po svarstymo pritarti? Galime. Po svarstymo pritarta Valstybės tarnybos įstatymo 181 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui bendru sutarimu.
    Gerbiamieji kolegos, man pasakė J. Razma, kad jis atsiima projektą Nr. XIIP-1251. Prašau J. Razmą garsiai pasakyti.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Iš tikrųjų atidžiai pasižiūrėjome, kad labai panašus projektas jau yra pateiktas kolegų iš Liberalų sąjūdžio. Tik aš palinkėčiau J. Sabatauskui kaip nors greičiau jį apsvarstyti, nes jis nuo birželio mėnesio atiduotas komitetui. Tai yra dėl supaprastinimo imuniteto panaikinimo, kai Seimo narys pats to prašo. Jeigu jūs būtumėte apsvarstę, mes būtume, sakykim, negaišę laiko dėl R. Ačo ar kitais atvejais. Aš tada neteikiu, mano šiek tiek kitaip, bet vis tiek mintis ta pati.

16.09 val.
    Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 24 straipsnio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1275 (pateikimas)

     PIRMININKĖ. Tada projektas - Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 24 straipsnio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1275. Pranešėjas - S. Jovaiša. Pateikimas.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, visai neseniai Seimo Pirmininko pavaduotojų skaičius buvo padidintas dėl vienos objektyvios priežasties - Lietuvos pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai. Aš iš 2012 m. lapkričio 27 d. stenogramos turiu nemažai kalbėjusiųjų minčių, kas patvirtina, kad būtent tokiu tikslu ir buvo padidintas Seimo Pirmininko pavaduotojų skaičius. Štai kolegės I. Šiaulienės, kuri pristatė pataisą, teiginys: "Siūloma didinti iki septynių pavaduotojų ir tai yra susiję su Lietuvos pirmininkavimu Europos Sąjungos Tarybai." Jai čia pat antrina gerbiamasis J. Olekas, kuris sako, kad gerbiamoji Irena labai aiškiai argumentavo poreikį artėjant pirmininkavimui Europos Sąjungos Tarybai.
    Svarstymo metu panašūs argumentai skambėjo dar ne vieną kartą, tą patį konstatavo Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas J. Sabatauskas. Dar kartą patvirtino ir I. Šiaulienė. Žodžiu, mes visi matome, kad Seimo Pirmininko pavaduotojų skaičius buvo padidintas iki septynių būtent dėl šios priežasties, ir jokių kitų argumentų čia neišsakyta. Netgi kolega A. Mazuronis labai aiškiai pasakė, kad didėjant būsimam darbo krūviui reikia padidinti, ir jisai to kaip tik dabar ir neneigia. Taigi norėtųsi, kad gerbiamieji kolegos atsakytų už savo žodžius, ir grįžtume prie status quo, prie buvusio Seimo Pirmininko pavaduotojų skaičiaus. Todėl aš ir siūlau šiuo teikimu sumažinti, kad jų būtų ne daugiau kaip šeši.
     PIRMININKĖ. Dėkoju pranešėjui. Jūsų nori paklausti penki Seimo nariai. Pirmasis klausia A. Mazuronis.
     A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui, gerbiamasis pranešėjau. Iš tiesų labai gera iniciatyva, labai reikalinga ir jūs teisingai paminėjote mano žodžius, aš tikrai ir dabar nuosekliai laikausi tos pačios nuomonės. Ir tikrai palaikysiu jūsų iniciatyvą, ir visus raginsiu palaikyti. Bet klausimas labai paprastas. Kai bus priimtos jūsų siūlomos Seimo statuto pataisos, ar jūsų frakcija nepradės garsiai šaukti ir rėkti, kad po jūsų pateiktos pataisos priėmimo yra kokiu nors būdu menkinamos ar mažinamos Seimo opozicijos galios ir įgaliojimai? Ar jūs suderinote savo teikiamą pasiūlymą su Seimo Liberalų sąjūdžio frakcija?
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū už klausimą. Mano klausa yra tokia, kad aš ja tikrai nesiskundžiu, ir Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija kokiu nors triukšmu nepasižymi, atvirkščiai, daugiausia garsų girdime iš jūsų pusės. Bet jeigu rimtai, klausimas, aišku, yra aptartas tik mūsų frakcijoje, čia yra tiesiog techninis moralinis dalykas, kuris, manau, būtų priimtinas sąžiningos galvosenos Seimo nariams.
     PIRMININKĖ. Klausia V. A. Matulevičius.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis Sergejau, sveikinu! Jūs sumanėte labai gerą testą, kuris parodys, ar šitos naujos pareigybės Seime buvo kuriamos iš tikrųjų dėl objektyvios būtinybės, ar vien tam, kad valdančioji dauguma susikurtų sau daugiau postų. Kokį jūs prognozuojate savo pasiūlymo likimą, rezultatus?
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū už klausimą. Dažnai girdžiu iš Seimo narių, kokie jie geri, kiti - blogi. Šis testas iš tikrųjų yra galimybė visiems parodyti savo žodžio laikymosi ir sąžiningumo laipsnį.
     PIRMININKĖ. Klausia V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, iš tikrųjų aš jūsų šią idėją palaikau, ėmėtės tokio gero sprendimo, bet kodėl nepasiūlėte 2, 3 - jeigu jau šluoti, tai šluoti kaip reikiant? Vis tiek jų yra per daug.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū už klausimą. Mano teikimas yra iki šešių, bet niekas netrukdo, gerbiamasis kolega Vytautai, jums tą padaryti. Aš galbūt palaikyčiau ir jūsų siūlymą, tik dėl jo reikės sulaukti laiko ir sulaužyti daug iečių, nes matau, kad yra daug norinčių, kad šios pozicijos būtų kuo gausesnės.
     PIRMININKĖ. Klausia R. Žemaitaitis.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, dvi Seimo Pirmininko pavaduotojų pareigybės buvo įkurtos būtent dėl pirmininkavimo Europos Sąjungai, jas užėmė G. Kirkilas ir P. Auštrevičius. Iš jūsų siūlymo išeina taip, kad po pirmininkavimo, po sausio 1 d., iš tikrųjų Lietuva nebepirmininkaus ir tokiu atveju vienas iš tų narių... Aš pamėginau suskaičiuoti, kam atitenka šitą kvotą naikinti, išeina taip, kad vienas iš pavaduotojų, kuris kuruoja šiuo metu pirmininkavimą, yra P. Auštrevičius. Aš ir noriu klausti, nes tai yra opozicijos atstovas, ir jūs, opozicija, prarasite vieną vicepirmininką. Aš to paties, ką ir kolega, klausiu, ar jūs su Liberalų sąjūdžio frakcija kalbėjote, ar tik tarp savęs, nes tokiu atveju atimsime iš jų kvotą? Tik pirmininkavimui buvo skirti du pavaduotojai, o vienas turi likti.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Žinote, balsavimas parodys, ar jie pritaria tokiam mano teikimui, ar ne, tai vienas dalykas. Kitas - ne mūsų valia apsispręsti ir ypač ne mano siūlyti, ką iš vicepirmininkų būtų galima sugrąžinti į buvusias pozicijas, galbūt ir iš tų dviejų, kuriuos jūs paminėjote. Tuo labiau, žinote, tie darbai atlikti, kaip mes matėme, jie tikrai neprisivirė košės ir dabar dar laikyti juos... Taip, vienas iš dviejų. Čia nuspręsiu tikrai ne aš, gal Seimo Pirmininkė siūlys, valdyba spręs ir panašiai.
    Aš nepaminėjau, svarstymo metu priimant sprendimą dėl septynių narių iškyla ir finansinis klausimas, kuris nėra toks nereikšmingas, t. y. sutaupoma apie 300 tūkst. Lt per metus. Žodžiu, laikyti dabar dar vieną Seimo vicepirmininką jau pasibaigus tam užsibrėžtam darbo barui būtų tikrai, manau, netikslinga. Lauksiu jūsų pritarimo.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, kadangi yra tik vienas, kalbantis už, ar galėtume bendru sutarimu pritarti po pateikimo? (Balsai salėje) Galime pritarti bendru sutarimu. (Balsai salėje) Negalime? Gerbiamoji Šiauliene, kuri tuomet kitaip kalbėjote, dabar dar kitaip kalbėsite? (Balsai salėje)
    Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 24 straipsnio pakeitimo" projektui Nr. XIIP-1275, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 70 Seimo narių: už - 39, prieš - 1, susilaikė 30. Vienu balsu nepritarta. (Balsai salėje) Atsiprašau, pritarta. Viskas gerai, pritarta. Pagrindinis - Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Numatomas svarstymas pavasario sesijoje.
    A. Kubilius - repliką po balsavimo.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš tikrai siūlyčiau šitą sprendimą priimti, aišku, čia valdančiajai koalicijai šiokia tokia problema, nes akivaizdu, kad pirmininkavimas buvo valdančiosios koalicijos reikalas, tikrai nemanykite, kad čia koks nors opozicijos reikalas. Valdančioji koalicija turės išspręsti, kaip sumažinti etatus. Kartu aš siūlyčiau priimti protokolinį sprendimą, kad lygiai tą patį turi daryti ir Vyriausybė, kuri pirmininkavimui daugelyje ministerijų yra išplėtusi viceministrų sąrašą, lygiai taip pat turi mažinti viceministrus, kaip ir Seimas mažina Seimo Pirmininko pavaduotojus.
     PIRMININKĖ. Kad ir protokolinis sprendimas, jis turi būti pateiktas raštu.

16.19 val.
    Seimo nutarimo "Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą su prašymu ištirti, ar Lietuvos Respublikos Seimo statuto 206 straipsnio 5 ir 6 dalys, taip pat Lietuvos Respublikos prokuratūros įstatymo 4 straipsnio 3 dalis bei Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. spalio 1 d. nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos prokuratūros 2012 m. veiklos ataskaitos" 1 straipsnis neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai" projektas Nr. XIIP-1089 (pateikimas)

    Gerbiamieji kolegos, dirbame toliau. Seimo nutarimo "Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą su prašymu ištirti, ar Lietuvos Respublikos Seimo statuto 206 straipsnio 5 ir 6 dalys, taip pat Lietuvos Respublikos prokuratūros įstatymo 4 straipsnio 3 dalis bei Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. spalio 1 d. nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos prokuratūros 2012 m. veiklos ataskaitos" 1 straipsnis neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai" projektas Nr. XIIP-1089. Pranešėjas - S. Šedbaras. Pateikimas.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mes siūlome priimti Seimo nutarimą kreiptis į Konstitucinį Teismą ir išsiaiškinti pastaruoju metu daug aistrų sukėlusias tiek jau galiojančias Seimo statuto 206 straipsnio 5 dalies nuostatas, tiek naujai priimtas 6 dalies nuostatas, jau keletą metų galiojančią Prokuratūros įstatymo normą, kuri čia yra nutarimo projekte, ir 2013 m. spalio 1 d. nutarimo dėl prokuratūros metų veiklos ataskaitos atitinkamas nuostatas.
    Į Konstitucinį Teismą kreipėsi Seimo narių grupė, ir, be jokios abejonės, šis klausimas bus išnagrinėtas, bet jis bus išnagrinėtas vėliau, o šiuo metu yra priimami sprendimai, kurie gali turėti rimtų pasekmių, susijusių ir su tam tikromis konstitucinėmis pareigybėmis. Generalinis prokuroras taip pat yra konstitucinė pareigybė. Jeigu po to Konstitucinis Teismas nutars, kad šitie sprendimai, kurie buvo priimti, yra prieštaraujantys Konstitucijai, iš tiesų valstybėje susiklostys tikrai nemaloni situacija, ir aš manau, kad ir dabartinei valdančiajai daugumai kažin ar būtų malonu sužinoti, kad tie sprendimai, kurie dabar gali būti priimti, yra (...).
    Todėl mes siūlome tą patį kreipimąsi pakartoti Seimo nutarimu, būtų greičiau išnagrinėtas klausimas, kuris, kaip minėjau, vis tiek bus nagrinėjamas, išsiaiškinti ir tada visi kiti sprendimai bus aiškūs, vienokie ar kitokie. Štai visa siūlymo esmė.
     PIRMININKĖ. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Pirmasis - V. Vasiliauskas.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, ponia posėdžio pirmininke. Gerbiamasis profesoriau, ar jūs tikrai manote, kad dabar priimami Seimo sprendimai, Statuto pataisos, taip pat ir Prokuratūros įstatymo, tikrai kelia grėsmę generalinio prokuroro nepriklausomybei?
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Visiškai ne taip yra keliamas klausimas Konstituciniam Teismui, taip pat ir šitame nutarimo projekte, visiškai ne taip. Klausimas yra keliamas, ar tos nuostatos, kurios anksčiau galiojo ir dabar naujai priimtos, neprieštarauja Konstitucijai. Kolegos, mes labai daug skaitėme ir girdėjome teisės profesorių, konstitucinės teisės profesorių, taip pat ir buvusių Konstitucinio Teismo teisėjų nuomonių. Tai yra tik nuomonės. Aš irgi galiu turėti savo nuomonę, bet tol, kol Konstitucinis Teismas to nepasakė, mes nežinome iki galo. Kodėl mums to neišsiaiškinus?
     PIRMININKĖ. V. A. Matulevičius.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis pranešėjau, aš suprantu šito klausimo subtilumą ir kontekstą, bet vis dėlto ar toks kreipimasis nėra Seimo atsisakymas savo konstitucinės prievolės? Nes jeigu numatyta, kad generalinis prokuroras skiriamas Seimo pritarimu, tai pritarimas reiškia ir nepritarimo galimybę. Ir ar mes patys neatsisakome?.. Politinė konjunktūra keičiasi. Ar mes patys neatsisakome savo teisės leistinomis konstitucinėmis priemonėmis prižiūrėti prokuratūros darbą? Ačiū.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Kolega Vytautai, visiškai įmanoma, kad Konstitucinis Teismas pripažins taip, kaip jūs sakote. Bet visiškai įmanoma, kad gali pasakyti ir kitaip. Mes to nežinome. Aš irgi darau savo išvadas iš diskusijų su kolegomis.
    Yra vienas niuansas, kurį mes, beje, vakar komitete irgi svarstėme. Iniciatyvos teisę skiriant prokurorą turi valstybės vadovas (atsiribokime nuo pavardžių). Po to siūlo Seimui duoti pritarimą arba neduoti. Vadinasi, logika tokia, kad atleidimo iniciatyvos teisė taip pat yra valstybės vadovo, tada jis kreipiasi į Seimą, ar duoti pritarimą dėl atleidimo, ar neduoti. Išsakyti nuomones, atlikti tyrimus - Seimo teisė, komitetų teisė, tačiau šiuo atveju ar nėra taip, kad atleidimo atveju yra bandoma pastatyti iniciatyvos subjektus į priešingas situacijas.
    Aš to negaliu nei teigti, nei neigti, aš diskutuoju su kitais kolegomis. Bet tam yra Konstitucinis Teismas, kuris vis tiek pasakys. Tai ar geriau, kad pasakytų per žiemos tarpą iki pavasario sesijos, ar tai jis pasakytų kitais metais? Manau, geriau, kad pasakytų iš karto.
     PIRMININKĖ. Dėkoju, kolega, jūs atsakėte į visus klausimus. Dabar po pateikimo vienas - už, vienas - prieš. Prieš - V. Vasiliauskas.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, ponia posėdžio pirmininke. Be abejo, ginčytis su profesoriumi S. Šedbaru yra nedėkingas darbas, nes jis ir dabar visiškai išsisuko nuo atsakymų, kaip aukščiausios kvalifikacijos teisininkas. Tačiau vis dėlto šiuo atveju juk visą laiką buvo kalbama, kad kilo grėsmė generaliniam prokurorui, kuris neva atlieka kažkokius ikiteisminius tyrimus. Tačiau generalinis prokuroras neatlieka jokių ikiteisminių tyrimų, ir jeigu mes pažiūrėtume, už ką jį galima atleisti, jo šiuo metu negali atleisti nei Seimas, nei Prezidentė, net tada, kai jis, tarkime, sužlugdo savo vadovaujamos Lietuvos prokuratūros darbą.
    Mes galime atleisti ministrą, jeigu jis nesitvarko savo srityje, mes galime atleisti bet kurį vadovą, tačiau generalinio prokuroro pagal dabar veikiantį Prokuratūros įstatymą mes negalime atleisti. Ir čia sąmoningai painiojamos dvi sąvokos. Tame pačiame Prokuratūros įstatyme eilinis prokuroras, kuris dirba su bylomis, kuris atlieka ikiteisminį tyrimą, yra visiškai beteisis savo viršininkų atžvilgiu, jį galima atleisti už menkiausią smulkmeną. Tarkime, du kartus neatvyko į atestacinę komisiją, arba per metus gavo antrą tarnybinę nuobaudą už nežinia ką. Jį galima atleisti be jokių teisių į darbą, tačiau generalinio prokuroro mes negalime atleisti net tada, kai jis sužlugdė Lietuvos prokuratūros darbą.
    Todėl šiomis pataisomis mes dar labiau įtvirtiname generalinio prokuroro, kaip absoliutaus monarcho, vaidmenį. Todėl labai gaila, kad... man gaila Lietuvos parlamentinės demokratijos, nes visiškai atmetame bet kokią parlamentinės...
     PIRMININKĖ. Laikas.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). ...kontrolės galimybę dėl generalinio prokuroro veiklos. Ačiū.
     PIRMININKĖ. A. Kubilius - už.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš tikrai raginu kreiptis į Konstitucinį Teismą, baigti šitas diskusijas ir gauti Konstitucinio Teismo atsakymą, nes čia galima nusidiskutuoti turbūt iki daugelio visiškai nelogiškų išvadų. Seimas daug ko negali atleisti, čia mes galime, taip sakant, galvoti, kad virš mūsų tik dangus, mes čia esame visagaliai ir turėtume galėti viską: ir atleisti, ir paskirti, ir t. t. Bet Seimas negali atleisti teisėjų, jeigu nėra apkaltos procedūros. O dėl ko negali atleisti? Todėl, kad dalis institucijų pagal demokratinės valstybės veikimo principus turi turėti garantuotą nepriklausomumą, ir tai reiškia, kad tos institucijos turi būti garantuotos... nuo politinių tam tikrų apsisprendimų, kad jeigu kuris nors iš jų dėl kokių nors veiksmų nepatinka, jį staiga atleidžia.
    Tai ta logika yra labai paprasta, aiški, veikianti seniai, kiek veikia demokratijos principai Vakarų pasaulyje, ir mes dėl to turėtume nediskutuoti tiek ilgai. Galbūt ko nors mūsų įstatymuose trūksta, gal ko nors mes čia nesame iki galo sureguliavę, bet tikrai ne taip, kaip kai kas čia kalba, kad duokite mums, kaip kavaleristams, kardus, mes tuoj sutvarkysime ir prokurorus, ir kitus. Taip negali būti.
    Todėl siūlome kreiptis į Konstitucinį Teismą prašyti išaiškinti, ką reiškia prokurorų nepriklausomumo tam tikras institucinis reglamentavimas, ir tada spręsime ne kokiais nors demonstracijų šūksmais ar politiniais pareiškimais, o dalykiškai. Aš raginu tikrai kreiptis į Konstitucinį Teismą su tuo kreipimusi, kurį mes pasiūlėme.
     PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas pritariate projektui Nr. XIIP-1089, balsuojate už, kas nepritariate, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 67 Seimo nariai. Už - 20, prieš - 13, susilaikė 34. Po pateikimo nepritarta.
    Taigi dabar vėl alternatyvus balsavimas. Kas už tai, kad būtų tobulinamas projektas, balsuojate už, kas už atmetimą, balsuojate prieš.
    Balsavo 67: už - 22, prieš - 45. Projektas atmestas.

16.31 val.
    Seimo nutarimo "Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą dėl Lietuvos Respublikos krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 36 straipsnio 7 dalies atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai" projektas Nr. XIIP-1044(2) (pateikimas)

    Toliau - Seimo nutarimo "Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą dėl Lietuvos Respublikos krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 36 straipsnio 7 dalies atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai" projektas Nr. XIIP-1044(2). Pateikimas. Pranešėja - R. Juknevičienė.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tikiuosi, kad šis klausimas nesukels tiek aistrų ir emocijų. Kaip turbūt pamenate, svarstėme dar praėjusioje sesijoje klausimą dėl papildomo karių darbo. Dabartinis ministras pateikė pataisą ir iš esmės dar neįsigaliojo anoje kadencijoje priimta nuostata, jog kariai galėtų papildomai dirbti, kaip yra daugelyje pasaulio valstybių, vien todėl, kad būtų daugiau skaidrumo, kadangi ir dabar to papildomo darbo gana daug ir yra kriminalizuota šita veikla. O yra tokių specialybių, kaip minėjau anąkart, sakykime, mechanikas, kurio darbas - budėjimas, jis turi pakankamai laisvų dienų ir galėtų lygiai taip pat savo tas žinias pritaikyti legaliai ir civiliniame gyvenime. Bet svarbiausia, kad daugelyje valstybių, ypač kai kuriose Skandinavijos valstybėse, ši praktika yra taikoma tam, kad jauni į atsargą išėję kariai bent jau paskutinius dvejus metus galėtų rengtis tam išėjimui į atsargą ir galėtų turėti papildomą darbą tam, kad sklandžiai išeitų į atsargą, kad jiems nereikėtų neturėti galimybių išlaikyti šeimų ir žmonės tą iš anksto žinotų.
    Taigi daugelyje valstybių tai yra normali praktika, tačiau mūsų ministras, agituodamas jus nebalsuoti, tiksliau, pakeisti šį siūlymą, sakė, kad jau šių metų pabaigoje jis siūlys Vyriausybei pakelti karių atlyginimą, kad kariai turi uždirbti daug, kad jiems nereiktų ieškoti šio papildomo darbo. Tačiau taip neįvyko. Vyriausybė nepritarė ministro pasiūlymui atlyginimus gerokai pakelti. Taip, jie bus atkurti, bet tai nebus koks nors papildomas sprendimas. Tada daugelis iš jūsų atsižvelgėte į šiuos argumentus. Balsavimas buvo labai apylygis, tiesiog tik kelių balsų persvara buvo nutarta atimti iš karių teisę dirbti papildomai, kai tuo pačiu metu lygiagrečiai suteikėte galimybę tą daryti kitiems statutiniams pareigūnams. Dabar kariai vieninteliai iš viso bloko statutinių ir karių negali tos teisės turėti. Manau, kad tai yra neteisinga. Todėl mes kreipėmės į Konstitucinį Teismą, vėlgi nedaug balsų tebuvo, kad Seimas kreiptųsi į Konstitucinį Teismą. Jeigu jau yra ginčas, tai tegul Konstitucinis Teismas išaiškina, gal aš neteisi, gal teisūs tie, kurie galvoja kitaip. Tačiau tuomet vėlgi pritrūko balsų. Buvo pasiūlyta tobulinti projektą. Dabar aš stoviu prieš jus kaip tik siūlydama jau patobulintą projektą, kuriame yra nemažai pataisų, kurių dalį paėmėme ir iš Teisės departamento. Aš nevardysiu tų detalių, kurios yra pakeistos, bet jos yra.
    Labai kviečiu jus, kad mes toliau nebesiginčytume, kurie čia iš mūsų esame teisūs, nebekeltume aistrų ir toje pačioje kariuomenėje, nes žmonės yra gerokai nusivylę, tiesiog atiduotume šį klausimą Konstituciniam Teismui. Kaip jis pasakys, taip jau ir bus mūsų įstatymuose viskas sudėliota. Jeigu nepasiseks man šiandien jūsų įtikinti, tada vis tiek grupė Seimo narių surinks parašus, kreipsis. Tik tiek, kad tas užtruks ilgesnį laiko tarpą. Taigi kviečiu visus šiuo atveju atmesti visas aistras ir pabalsuoti todėl, kad ne mes, o Konstitucinis Teismas iš tikrųjų išaiškintų, kokias teises turi, kokių neturi kariai, kad jis galėtų palyginti su kitais statutiniais pareigūnais, su kitų valstybių praktika. Manau, kad galėtume bent šituo pavyzdžiu, šiuo balsavimu parodyti tautai, kad ne visada mes čia mušamės, kad kartais ir sutariame.
     PIRMININKĖ. Dėkoju, kolege. Jūsų nori klausti penki Seimo nariai. Pirmasis - A. V. Patackas.
     A. V. PATACKAS (DKF). Taip, reiktų pripažinti, kad karių materialinis aprūpinimas nėra pakankamas, tačiau negalima sakyti, kad jie skursta. Yra socialinių sluoksnių, kurie skursta daug labiau, pavyzdžiui, kultūros darbuotojai ir t. t. Tačiau esu prieš Konstitucinio Teismo gaišinimą, nes leidimas kariui dirbti iš karto devalvuoja pačią kario profesiją. Karys turi kariauti, valdininkas turi valdyti, o darbininkas turi dirbti. Pirmiausia tai prieštarauja kario priesaikai. Antra, silpnėja karinė parengtis, kuri Lietuvoje ir taip nėra itin aukšta, išskyrus galbūt specialiąsias pajėgas. Ir čia reikia ieškoti kitos išeities. Jeigu žmogus 5 dienas, sakysime, per savaitę atlieka karinę tarnybą, jeigu jis yra pakankamai apkrautas, jeigu savaitgaliais, užuot pailsėjęs, jis turi dar ieškotis papildomo darbo, tai nėra gerai.
     PIRMININKĖ. Gerbiamasis kolega, klausimas.
     A. V. PATACKAS (DKF). Klausimas būtų toks. Ką mes matome pirmiausia, ar karinę parengtį, kuri tikrai yra labai aktuali ir visą laiką tokia liks, ar socialines garantijas?
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Matote, aš manau, kad legaliai dirbantys kariai, kurių ne visi dirbs... bus specialybės, pagal mūsų pasiūlytą projektą ministro turėjo būti sudaryta tam tikra speciali komisija, kuri nuspręstų, kiek tam kariui suteiks galimybių tas laisvas laikas, kiek jo pareigos kariuomenėje yra tokios, kai jis yra atsakingas už kovinę parengtį. Bet yra ir tokių pareigybių, kaip vairuotojai, kaip mechanikai, kaip tie, kurie tiesiog dirba paprastą techninį darbą, uždirba palyginti nedaug. Tai, kad jie per laisvas dienas savo namuose, sakykime, išsiėmę patentą dar legaliai suremontuos vieną ar kitą mašiną, tai tikrai kovinė parengtis nepablogės. Kovinė parengtis nėra bloga nei Norvegijoje, nei Danijoje, nei daugelyje kitų valstybių, kurių kariai lygiai taip pat priima priesaiką, kurių atlyginimai kur kas didesni ir kurių kariuomenėse yra leidžiama legaliai dirbti tam tikrų pareigybių kariams. Sakykime, kad ir to paties orkestro kariams. Orkestre grojantiems kariams leista papildomai dirbti legaliai. Jūs šiandien pasižiūrėkite, kokia yra situacija! Atmerkime akis. Daugelis jų groja per kokias nors vestuves, kokius nors balius ar kur nors kitur ir už tai nei mokesčių moka, bet dar kartu ir bijo, kad tai yra nelegalus darbas. Kodėl mes bijome dekriminalizuoti paprastus darbelius, kuriuos tie kariai gali dirbti?
     PIRMININKĖ. Kolege, laikas!
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Tuo labiau, kaip minėjau, jiems labai svarbu išėjus į atsargą jau turėti pasiruošus galimybę sklandžiai įeiti į darbo rinką.
     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, aš labai prašau: klausti - minutė, atsakyti - dvi minutės. Klausia P. Narkevičius.
     P. NARKEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, jūs paminėjote, kad kariai nusivylę. Aš šiek tiek grįšiu atgal prie to, leisti ar neleisti kariams dirbti. Ar buvo vykdoma kokia nors apklausa? Jeigu buvo vykdoma, tai gal aiškūs apklausos rezultatai, jeigu jūs minite tokį dalyką?
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Ne, neturiu aš lėšų apklausoms vykdyti. Būtų galima, jeigu Seimas inicijuotų tokį dalyką, Krašto apsaugos ministerija galėtų inicijuoti. Bet, žinote, aš gaunu nemažai laiškų, kariai kreipiasi, bendrauju su jais. Yra įvairių nuomonių, taip. Sakykime, pati aukščiausia kariuomenės vadovybė, turintys aukščiausius laipsnius karininkai, aukštesnius laipsnius turintys karininkai, kuriems nėra taip aktualu šitie dalykai, dalis jų nėra už tai. Bet ta dalis, labiausiai socialiai pažeidžiamų dalis, ir tie, kurie iš tikrųjų neturi galimybių skaityti paskaitų universitetuose, to neleidžia daryti jų išsilavinimas, ar dirbti kitą švietimo darbą, taip, jie jaučiasi nuskriausti, kadangi jie negali papildomai dirbti, skirtingai negu universitetinį ar kitokį išsilavinimą turintys kariuomenėje žmonės. Tai akivaizdu.
     PIRMININKĖ. Klausia R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamoji pranešėja, kiek žinau, mūsų kariuomenėje yra leidžiama dirbti kitą darbą, jeigu tai susiję su paskaitomis, ir panašiai. Bet tai yra toks pat darbas. Mes turbūt negalėtume diferencijuoti profesijų į geras, blogas ir panašiai. Ar jūs nemanote, kad tai yra mūsų tarptautinių aktų teisės pažeidimai, kai mes tą pačią struktūrą, tą pačią priesaiką davusius žmones diferencijuojame: vieniems leidžiame dirbti, kitiems neleidžiame dirbti?
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Yra ir Europos Tarybos Parlamentinė Asamblėja pasisakiusi tuo klausimu, yra priimta rezoliucija dėl karių teisių, kad kariai galėtų turėti tokias teises, kaip turi kiti asmenys. Aš jums priminsiu Konstitucinio Teismo vieną iš sprendimų, kuriame, rodos, gaisrininkai ar kažkas ten kreipėsi, buvo pripažinta tokia teisė statutiniams pareigūnams. Aš jums noriu priminti jūsų pačių priimtą sprendimą, Vidaus reikalų ministerijos siūlymą, kai kariuomenės pavyzdžiu, kai dar galiojo anoje kadencijoje priimtas įstatymas, atėjo į Seimą prašyti leidimo dirbti statutiniams pareigūnams. Mes tą pačią dieną vieniems uždraudėme, o kitiems papildomai leidome. Dabar yra tokia netvarka, kai pareigūnai, kariai vieni su kitais bendrauja, ir nėra nustatytos bendros tvarkos. Aš siūliau, kad mes galėtume priimti tokį sprendimą. Aš nematau čia jokio gaišinimo. Jeigu Seimas priimtų tokį sprendimą, nesikreiptume į Konstitucinį Teismą, bet kadangi beveik per pusę pasidalijo nuomonės, tai ką tada darysi.
     PIRMININKĖ. Dėl vedimo tvarkos M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamoji pirmininke. Dėl vedimo tvarkos. Aš negaliu teikti pastabos kolegai Seimo nariui, bet jūs galite tai padaryti. Mane, kaip Seimo narį, žeidžia tai, kad šioje salėje mūsų krašto gynėjai, kariškiai faktiškai vadinami kriminaliniais nusikaltėliais ir mūsų kolegė siūlo dekriminalizuoti jų veiklą. Man tai nėra priimtina. Man atrodo, kad Seimo narys neturėtų vartoti tokių žodžių, iš kurių būtų galima daryti išvadą, kad jie yra kriminaliniai nusikaltėliai. Nereikia atlikti jokių veiksmų, kad dekriminalizuotume jų veiklą. Ačiū.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Čia klausimas buvo, ar aš turiu atsakyti, ar kaip? (Balsai salėje) Čia dėl turinio, čia apie turinį buvo, čia ne dėl vedimo tvarkos.
     PIRMININKĖ. Čia dėl vedimo tvarkos sakė, kad aš turiu reaguoti į jūsų pasisakymus. Klausia V. Kamblevičius. (Balsai salėje)
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamoji kolege, aš iš tikrųjų visiškai palaikau gerbiamojo A. Patacko pasakytus žodžius, kad kariškis yra kariškis ir jis turi būti visuomet tokios formos, kad nereikėtų blaškytis. Bus koks nors pakėlimas, o jis ateis pusiau miegantis. Visų pirma, aš abejoju, ar visose pasaulio šalyse tai yra daroma, tačiau kadangi Lietuvoje yra didelis nedarbas, tie žmonės jau turi darbą, sakyčiau, jie dar pakankamai uždirba, tai leiskime tuos darbus dirbti bedarbiams, kurių šiandien Lietuvoje yra sočiai. Kaip jums atrodo?
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Matote, Lietuvoje nedarbas, čia geriau pasakytų socialinių reikalų specialistai, turi tam tikrą specifiką. Yra bedarbių, kurie turbūt nelabai kada nors ir taps dirbančiais. Tačiau lygiai taip pat darbdaviai susiduria su didele problema, kad jiems reikia kvalifikuotų, disciplinuotų, drausmingų žmonių, kurie galėtų atlikti svarbius darbus, o jų neranda. Aš manau, kad čia niekaip nesusikirs tie žmonės, kurie yra darbo biržose, ir tie, kurių darbą mes legalizuotume, kurie netgi papildomai galėtų mokėti mokesčius.
    O dėl dekriminalizavimo aš galiu atsakyti ponui M. Zasčiurinskui. Taip, iš tikrųjų dabar dirbantys kariai, kurie turi papildomą darbą, yra baudžiami ir baudžiami įvairiai: ir atleidimu iš darbo, ir papeikimais, ir kitais dalykais. Čia labai paprastas dalykas, nežinau, kodėl jūs nesuprantate to, ką teisėje supranta kiekvienas.
     PIRMININKĖ. Klausia V. Matulevičius.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamoji pranešėja, kaip jūs vertinate profesinės karo tarnybos karių materialinę padėtį, kaip prastą, gerą, vidutinę? Gal čia esantis ministras padidins atlyginimus ir išspręs tą problemą? Ačiū.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Buvo žadėta, bet šiemet to neįvyko. Aš manau, kad jeigu net tokiose valstybėse kaip Jungtinės Amerikos Valstijos, kuriose kariai uždirba nepalyginamai daugiau, yra leidžiama papildomai dirbti ir niekam net į galvą neateina kalbėti tokius dalykus, kad kariams negalima to daryti. Lygiai taip pat Danijoje ir Norvegijoje. Juk negalima lyginti Norvegijos ir Lietuvos karių atlyginimo, o ten leidžiama dirbti. Aš dar kartą kartoju, pagrindinė priežastis, kodėl tai leidžiama daryti, yra karių išėjimas į atsargą, kad jie nejaustų psichologinių ir kitokių didelių problemų būdami jauni, kiti išeina į atsargą 35 ar 40 metų, būdami rezervo kariais, kad jie turėtų darbą ir psichologiškai darbo rinkoje ir visuomenėje gerai jaustųsi. Yra parašyti moksliniai darbai apie tai, kaip kariuomenė turėtų rūpintis savo išeinančiais į atsargą kariais. Papildomas darbas, ypač paskutiniais metais, kaip tik padėtų žmonėms įeiti į tą darbo rinką, jiems nereikėtų įeiti ir nežinoti, ką daryti.
     PIRMININKĖ. Dėkoju, kolege, atsakėte į visus klausimus. Dabar vienas - už, vienas - prieš po pateikimo. R. J. Dagys - už. (Balsai salėje)
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš labai norėčiau, kad mes šitą diskusiją vestume be emocijų, nesirikiuodami į kairę, dešinę ar kitokį flangą. Bėda yra ta, kad mes sujaukėme visą statutinę tarnybą. Dabar vieni statutiniai pareigūnai turi teisę dirbti, kiti statutiniai pareigūnai neturi teisės dribti. Maža to, karo tarnyboje vieno rango žmonės gali dirbti ir jiems yra leidžiama dirbti, nepaisant to, kad jie irgi davė priesaiką ir turi būti pasiruošę bet kurią minutę ginti tėvynę, bet jiems leidžiama tuo metu eiti dėstyti, skaityti paskaitas, gauti papildomą atlyginimą, galbūt užimti tam tikras vietas tų žmonių, kurie irgi norėtų dėstyti, jaunesnių, bet jiems tai yra leidžiama. Bet kitiems, rūšiuojant juos, to daryti neleidžiama. Kaip minimumas tos kategorijos pareigūnai, esant tokiai situacijai Lietuvoje, turi visą teisę apeliuoti į visas europines institucijas dėl diskriminacijos. Jeigu pas mus būtų nulinis variantas ir statutiniai pareigūnai nieko negalėtų daryti, tada viskas gerai, bet pas mus taip nėra. Mes patys išskirtinei kategorijai žmonių, gaunantiems mažas pajamas, priimame tokius įstatymus, kad juos socialiai įstumiame į blogesnę padėtį, nors tai yra jauniausias personalas, jaunimas, kuris turi rūpintis savo šeima, kuris turi įleisti šaknis, ir panašiai. Aš manau, kad šį klausimą verta panagrinėti ir konstitucingumo prasme. Pažiūrėsime, ką pasakys Konstitucinis Teismas, jis yra priėmęs labai daug sprendimų dėl teisėjų atlyginimų, dėl galimybės dirbti. Pamatysime, ką jis šiuo atveju mums išaiškins, ir mes priimsime sprendimus, nes ateina socialinių įstatymų paketas, susijęs su statutine tarnyba.
     PIRMININKĖ. Laikas!
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Siūlau palaikyti.
     PIRMININKĖ. J. Olekas - prieš.
     J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš suprantu emocijas, bandymą kaip nors pagrįsti šį pasiūlymą, tačiau iš eilės visi pateikti klausimai.
    Taip, kai kuriose valstybėse yra leidžiama dirbti, kai kuriose - ne. Ten, kur leidžiama, yra labai didelis suvaržymas. Mūsų valstybė leidžia dirbti tiems, kurie nori dirbti ir tiktai laisvu laiku tarnauti kariuomenėje, jie eina ir tarnauja savanoriais. Tie, kurie pasirenka profesionalaus kario kelią, atlieka tą pareigą tėvynei. Taip, kariai yra statutiniai, bet jie skiriasi nuo kitų statutinių. Tik kariai duoda priesaiką paaukoti savo gyvybę už Lietuvą.
    Mes tikrai negalime pasakyti, kad jie turi eiti dar užsidirbti - ar šluoti gatvę, ar skalbti sijoną. Aš manau, tai nėra tas kelias, kurį mes pasirinkome. Mes renkamės tą kelią, kad karys, tarnaudamas tėvynei, užsidirbtų ir galėtų atlikti pareigą. Taip, kariams baigiant tarnybą mes turime specialią programą. Deja, ponia ministrė buvo visai užmiršusi, kad kariai, prieš baigdami tarnybą, galėtų išsilaikyti vairuotojo teises (čia apie vairuotojus daug kalbama), išmokti anglų kalbą, jeigu galvoja rinktis kitą kelią. Tai yra mūsų kariuomenės pareiga atlikti tokią socialinę orientaciją.
    Aš esu susitikęs su darbdavių organizacijų vadovais dėl to, kad jiems trūksta tvarkingų darbuotojų, kad mes galėtume po tarnybos juos išleisti ir jie galėtų gauti normalų atlyginimą. Todėl šiandien kviečiu nepritarti šiam siūlymui, nes tai, kaip sakė keletas kalbėtojų, gerbiamasis A. Patackas, diskredituotų, žemintų mūsų kariuomenę. Aš siūlau nepritarti šiam siūlymui.
     PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas pritariate Seimo nutarimo "Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą dėl Lietuvos Respublikos krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai" projektui Nr. XIIP-1044(2), balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 66: už - 22, prieš - 13, susilaikė 31. Po pateikimo nepritarta.
    Alternatyvus balsavimas. Balsuojame už tai, kad įstatymas būtų tobulinamas. Kas už atmetimą, tas balsuoja prieš.
    Balsavo 65: už - 25, prieš - 40. Projektas atmestas.
    Replika po balsavimo - R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis krašto apsaugos ministre, kadangi jūs pasakėte, kad yra galimybė realizuoti savo norą tarnauti tėvynei, kad krašto savanorio statusą kareiviams, jeigu jie nenori tarnauti kariuomenėje, kaip šiuo metu tarnauja, aš įsipareigoju pateikti įstatymo pataisas, kurios karininkams neleistų dėstyti mokykloje. O jeigu jie norėtų ką nors dėstyti, turėtų pereiti į kario savanorio statusą. Tai bus tikrai teisinga, ir visi generolai galės tapti savanoriais, o ne kadriniais karininkais.

16.53 val.
    Savaitės (nuo 2013-12-09) - 2013 m. gruodžio 10 d. (antradienio) ir 12 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės pateikimas ir tvirtinimas

     PIRMININKĖ. Kviečiu A. Sysą pristatyti kitos savaitės darbotvarkę.
     A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamoji pirmininke, gerbiamieji kolegos, leiskite pristatyti kitos savaitės darbotvarkę. Noriu paminėti, kad antradienį yra iškilmingas posėdis K. Donelaičio 300-osioms gimimo metinėms paminėti. Jis prasidės 9 val. ir vyks Kovo 11-osios Akto salėje, o čia mes pradėsime posėdžiauti 11 val.
    Taip pat į antradienio posėdį bus įtrauktas nutarimas ir išvada dėl mūsų kolegės N. Venckienės apkaltos proceso. Aš nepristatysiu visų kitų klausimų. Čia yra nemažai priėmimų, antradienį bus D. Korsakaitės atsakymai į Seimo narių paklausimą.
    Ketvirtadienį yra numatytas biudžeto priėmimas ir visi lydimieji įstatymai, kurie susiję su biudžetu. Taip pat visas paketas socialinio draudimo įstatymų, valstybės politikų, teisėjų atlyginimų, pensijų. Taigi ketvirtadienį faktiškai visi svarstymai, susiję su kitų metų biudžetu. Taip pat mes svarstysime ir priimsime sprendimus dėl Apeliacinio teismo teisėjų.
     PIRMININKĖ. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Pirmoji - I. Šiaulienė.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Paklausti nieko nenorėčiau, tik norėčiau paprašyti įrašyti į savaitės darbotvarkę projekto Nr. XIIP-232 pateikimą. Čia yra Vilniaus universiteto statutas. Pradėti procedūrą.
     A. SYSAS (LSDPF). Aš manau, tai įmanoma. Mes atsižvelgsime Seniūnų sueigoje. Sekretoriatas girdėjo - pradėti svarstyti Universiteto statutą.
     PIRMININKĖ. Klausia R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, yra surinkti 108 Seimo narių parašai dėl įstatymo projekto, kuris siūlo svarstyti Konstitucijos pataisą. Tai iš tikrųjų didelė Seimo narių grupė. Gerbiant juos vis dėlto reikėtų įtraukti į darbotvarkę pateikimą, nes bet kuris Konstitucijos pataisos svarstymas užima nemažai laiko, yra gana ilgos procedūros, ir būtų gerai padaryti jo pateikimą, kad paskui, per šitą kalėdinių atostogų tarpą, būtų galima ramiai, normaliai tuos visus dalykus aptarti.
     A. SYSAS (LSDPF). 2-14, sako, antradienį yra įtrauktas. Man sufleruoja, aš tuoj pasitikslinsiu.
     PIRMININKĖ. Aš galiu pacituoti.
     A. SYSAS (LSDPF). Konstitucijos 38 straipsnio papildymo ir pakeitimo projektas. Pranešėjas - R. J. Dagys.
     PIRMININKĖ. Taip, yra. (Balsai salėje) Kaip nėra? Pažiūrėkite.
     A. SYSAS (LSDPF). Viskas, mes jau atsižvelgėme. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkui. Ar galime bendru sutarimu patvirtinti kitos savaitės darbotvarkę? Darbotvarkė patvirtinta.

16.56 val.
    Pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-3765(2) (svarstymas)

    Gerbiamieji kolegos, toliau - Pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIP-3765(2) svarstymas. Kviečiu į tribūną K. Miškinienę, Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Ruošiasi S. Šedbaras, Teisės ir teisėtvarkos komitetas.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamoji posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, vakar Socialinių reikalų ir darbo komitetas posėdyje apsvarstė grupės Seimo narių - įvairių frakcijų atstovų projektą. Patobulintam įstatymo projektui buvo pritarta bendru sutarimu. Projektu siekiama užtikrinti visiems vienodas teises, tai yra pareigūnams ir kariams, kurie dėl pačių kaltės pašalinti iš tarnybos, valstybinę pensiją po to, kai jie ištarnavo 20 ir daugiau metų ir po atleidimo iš tarnybos jau praėjo treji metai.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu S. Šedbarą, Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė šį projektą dar 2012 m. rugsėjo 19 d. ir bendru sutarimu iš esmės projektui pritarė, pasiūlė pagrindiniam komitetui jį patobulinti pagal Vyriausybės ir Teisės ir teisėtvarkos komiteto pasiūlymus, ką vakar pagrindinis komitetas ir padarė.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Diskusijoje nėra norinčių kalbėti. Ar galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo? Taigi po svarstymo pritarta projektui Nr. XIP-3765(2).

16.59 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas Nr. XIIP-1216 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Gerbiamieji kolegos, dabar du projektai - Nr. XIIP-1216 ir Nr. XIIP-1214. Pirmiausia turime apsispręsti dėl projekto po pateikimo svarstymo ir jį priimti - Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo". Kviečiu į tribūną pateikti P. Saudargą.
     P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Dėkui, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iš esmės tai yra du. Siūlome sesijos darbų programą papildyti dviem projektais, su kolegomis registruotais. Pirmas yra Lietuvos Respublikos šilumos ūkio įstatymo 11, 12, 16, 27 ir 29 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Kartu su kolegomis (tai aš, A. Salamakinas, R. Paliukas, E. Masiulis, P. Urbšys, A. Bilotaitė) teikiame. Tai yra susiję su daugiabučiuose namuose... Nežinau, kiek aš turėčiau leistis į detales ar dabar, ar daugiau galbūt pateikimo metu, bet jeigu daugiabučiuose yra įrengti individualūs skaitikliai, tai individuali šildymo apskaita, kaip yra karšto vandens, šalto vandens, elektros, dujų ir panašiai, naujuose yra ir šilumos skaitikliai individualūs, kad jais ir būtų vadovaujamasi, jie taptų atsiskaitomaisiais skaitikliais. Pagrindinė idėja yra tokia. Taip pat kad užtikrinta būtų individualaus buto galimybė ir atsijungti nuo centralizuoto šildymo sistemos, tai yra kitas straipsnis keičiamas.
    33 projektas yra Lietuvos Respublikos valstybės paramos būstui įsigyti ar išsinuomoti ir daugiabučiams namams atnaujinti (modernizuoti) įstatymo 13 straipsnio pakeitimo ir įstatymo papildymo priedu įstatymo projektas. Čia siejasi su tuo, kad jeigu daugiabutis būtų renovuojamas, taip pat privalomai būtų įdiegiama kiekviename bute individuali šildymo apskaitos sistema ir būtent tie skaitikliai taptų atsiskaitomaisiais skaitikliais. Taip pat su kolegomis A. Salamakinu, E. Masiuliu, P. Urbšiu, A. Bilotaite ir D. Kreiviu teikiame šiuos projektus. Aš, matyt, į detales leisiuosi, jeigu leisite padaryti šių įstatymų pateikimą. Dabar tiktai dėl programos papildymo.
     PIRMININKĖ. M. Zasčiurinskas nori paklausti. Dėl įtraukimo į programą, o ne dėl projekto.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Pritariu.
     PIRMININKĖ. Dėkui. Ar galime bendru sutarimu po pateikimo pritarti Seimo nutarimui dėl programos papildymo? Galime? (Balsai salėje) Dėkui.
    Svarstymas. Diskusijos nėra. Galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta.
    Priėmimas. Kas už tai, kad būtų priimtas Seimo nutarimas "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo", balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio nutarimo priėmimas

    Balsavo 49: už - 29, prieš nėra, susilaikė 20. Projektas Nr. XIIP-1216 priimtas. (Gongas)
    Ir dabar tada M. Zasčiurinskas gali klausti Seimo nario. Gerbiamasis Saudargai, grįžkite į tribūną, jūs iš esmės pristatėte projektus Nr. XIIP-1214 ir Nr. XIIP-1215, ir M. Zasčiurinskas buvo užsirašęs klausti. Prašau.
    Tiesa, dar noriu, atsiprašau, pasakyti Dokumentų skyriui: kadangi rytiniame posėdyje irgi buvo Seimo nutarimas "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo", juos reikia sujungti, kad nebūtų du Seimo nutarimai.
    Dabar, gerbiamasis Mečislovai, klauskite. Prašau.

17.02 val.
    Šilumos ūkio įstatymo 11, 12, 16, 27 ir 29 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1214, Valstybės paramos būstui įsigyti ar išsinuomoti ir daugiabučiams namams atnaujinti (modernizuoti) įstatymo 13 straipsnio pakeitimo ir įstatymo papildymo priedu įstatymo projektas Nr. XIIP-1215 (pateikimas)

     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Taip, dėkui. Man atrodo, kad šis įstatymo projektas yra puikus, jis iš tiesų atitinka žmonių interesus, ne (...) interesus. Mano klausimas būtų toks: prašau pasakyti dabar dėl šilumos apskaitos. Gyvenamasis namas turi įvadą, įvade įmontuotas tas vadinamasis įvadinis skaitiklis. Po to vienokie ar kitokie, jau pagal kuriuos atsiskaitoma, skaitikliai pastatomi butuose. Sakykite, kaip, jūsų nuomone, turėtų būti sprendžiamas klausimas, kai pagal šituos individualius skaitiklius panaudotos šilumos suma nesutaps su įvadinio skaitiklio rodmenimis? Koks variantas galimas?
     P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Dėkui už klausimą. Šiaip aš pirmiausia norėčiau pasitikslinti, galvoju, kad dar turėsiu progą pateikimo metu pristatyti išsamiai projektus. Tai aš pasistengsiu, kiek įmanoma, tada atsakydamas į klausimus jums atsakyti ir paminėti svarbius dalykus.
    Pirmas dalykas, akivaizdu, kad nesutaps. Todėl visų bendrų patalpų sąskaita ir bus išrašoma pagal įvadą, įvade esantį skaitiklį, nes akivaizdu, kad nesutaps su tais individualiais skaitikliais, individualia apskaitos sistema. Gyventojas mokės už savo, į savo butą ateinančią, šilumą, bet jis labai konkrečiai žinos, už ką moka, plius jis mokės už bendrų patalpų šildymą, kaip yra dabar, apskaičiavus, na, pagal plotą ir t. t. Tai padalinsime visiems gyventojams, kaip yra daroma dabar. Bet jis labai aiškiai žinos, už ką moka, kokį šildymą jis gavo. Jis mato skaitiklį, jis tampa atsiskaitomuoju, ir jis žinos, už ką moka. Tai yra akivaizdus dalykas.
    Dabar dėl kolegų nuogąstavimo dėl atsijungimo. Na, tikrai galbūt taktinė klaida, kad mes į vieną projektą įrašėme. Jeigu pritartume po pateikimo, komitetuose tikrai derėtų galbūt svarstyti klausimus atskirai dėl individualios apskaitos ir dėl teorinės galimybės įstatyme numatyti tą atsijungimą nuo centralizuotos šildymo sistemos. Dabar vėlgi tas yra, teoriškai taip galima, yra net ir Energetikos ministerijos patvirtintos taisyklės, bet nėra įstatyme niekaip pasakyta, ir žmonės nežino, ar jie gali, ar jie negali atsijungti, ir panašiai. Aišku, kad tai neturėtų būti paplitęs reiškinys. Nepuls čia dabar visa Lietuva atsijungti, tai yra akivaizdu, bet tokią teorinę galimybę apibrėžti įstatyme, matyt, būtų galima. Tačiau klausimas yra diskutuotinas. Mes tikrai galėtume komitetuose tuos klausimus atskirti ir iš tiesų nagrinėti atskirai. O dėl individualios apskaitos - tai tikrai padarytų skaidresnę sistemą ir sumažintų sąskaitas gyventojams, esu įsitikinęs.
     PIRMININKĖ. Daugiau nėra norinčių kalbėti. Dabar motyvai dėl Šilumos ūkio įstatymo. 1 - už, 1 - prieš. Kol susiruošite kalbėti, toliau pirmininkauja Seimo Pirmininko pavaduotojas G. Kirkilas. O už kalbės M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui. Iš tiesų aš pasisakau už, nes tokia sistema pagerins, trumpai šnekant, žmonių gyvenimą. Jie turės turėti didesnę atsakomybę, jie privalės rūpintis savo energetiniu nepriklausomumu, turės rūpintis, kad jų butas, sienos būtų apšiltinti, kad jie nešildytų lauko, kad spręstų ventiliacijos klausimus ne atidarydami langus, bet kitu būdu. Manau, kad tai iš tiesų yra sveikintinas ir geras sprendimo projektas.
    Aišku, yra... klausiausi atsakymo į mano klausimą. Aišku, problema ir ginčytinas klausimas yra bendro naudojimo patalpų šildymo paskirstymas visiems. Kodėl? Todėl, kad kiekviename name vis tiek atsiras, kam tos bendros patalpos bus ne tiek svarbios, kai bus langai išdaužyti laiptinių, aš turiu galvoje, ir galimi įvairūs piktnaudžiavimai. Bet aš manau, kad svarstymo metu ir tolesnio proceso metu tuos klausimus galima išspręsti. Todėl aš pasisakau už ir kviečiu palaikyti kolegos siūlymą. Ačiū.
     PIRMININKAS (G. KIRKILAS, LSDPF). Ačiū. Prieš kalbės A. V. Patackas. Prašau. (Balsai salėje) Nėra. Gerbiamieji kolegos, gal galėtume balsuoti? Ar bendru sutarimu? (Balsai salėje) Balsuoti. Balsuojame. Tie, kas pritariate šitam įstatymo projektui, balsuojate už, kas nepritariate, balsuojate prieš arba susilaikote. Balsavimas pradėtas.
    Gerbiamieji kolegos, balsavo 53 Seimo nariai: už - 30, prieš - 2, susilaikė 21. Po pateikimo pritarta. Mes pritarėme dviem įstatymams: Nr. XIIP-1214 ir Nr. XIIP-1215.
    Dabar komitetai. Gerbiamieji kolegos, yra siūlomi komitetai: pagrindinis - Ekonomikos komitetas, papildomas - Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Dėl abiejų projektų. Gerai? Galime pritarti? Galime pritarti. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje. Dėl komitetų. Prašau. Kolega P. Saudargas.
     P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Gal būtų galima įrašyti Aplinkos apsaugos komitetą kaip papildomą? Tai vis dėlto susiję su daugiabučių modernizavimo programa. Mes norėtume irgi svarstyti.
     PIRMININKAS. Ar galima dar papildomą Aplinkos apsaugos komitetą? Galime. (Balsai salėje) Prašau? Galime. Ačiū, kolegos.

17.09 val.
    Žemės įstatymo 9 ir 10 straipsnių papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-848, Žemės reformos įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-767 (pateikimas)

    Pereiname prie 2-9 klausimo - Žemės įstatymo 9 ir 10 straipsnių papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-848. Pateikimas. Pranešėjas - kolega K. Starkevičius. Prašom.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Labas vakaras, gerbiamieji kolegos. Iš tikrųjų vėlokas, bent pagal tamsą, vakaras, tačiau šis klausimas... Jie yra du susiję. Turbūt čia...
     PIRMININKAS. Taip, du susiję. Tai Nr. XIIP-848 ir Nr. XIIP-767. Prašom.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Žemės reformos įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą parengti paskatino Nacionalinės akvakultūros ir žuvies produktų gamintojų asociacijos kreipimasis. Dauguma žuvininkystės tvenkinių yra nustatyta tvarka privatizuoti ir pagal nuosavybės formą priklauso fiziniams arba daugiausia juridiniams asmenims, žuvininkystės įmonėms, tačiau jiems nesuteikta teisė žemės, užimtos pramoninių žuvininkystės tvenkinių, privatizuoti.
    Įstatymo projekto tikslas - panaikinti nuostatą, kuri draudžia privatizuoti po pramoninės žuvininkystės tvenkiniais esančią žemę. Šiuo metu Žemės reformos įstatymo 13 straipsnio 9 punkte numatyta, kad žemė neprivatizuojama, jeigu užimta pramoninių žuvininkystės tvenkinių. Iš tikrųjų šio įstatymo įgyvendinimas turės teigiamą įtaką verslo sąlygoms ir jo plėtrai. Žuvininkystės įmonėms suteikus teisę įsigyti jų statinius ir įrenginiais užstatytą žemę, bus sustiprintos žuvininkystės įmonių pozicijos žemės ūkio produkcijos rinkoje, suteiktos atitinkamos garantijos ir sudarytos sąlygos geresniam šios šakos plėtojimui.
    Priėmus šį įstatymą, reikės pakeisti Vyriausybės 2003 m. vasario 18 d. nutarimą "Dėl valstybinės žemės ūkio paskirties žemės sklypų pardavimo ir nuomos". Įstatymo projektas neprieštarauja Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos bei Europos Sąjungos teisės aktų nuostatoms.
    Įstatymo nuostatoms įgyvendinti papildomų lėšų iš valstybės biudžeto nereikės, atvirkščiai. Aš čia noriu pabrėžti, mes šiandien svarstėme biudžetą, daug ginčijomės, kalbėjome. Tai, privatizavus pramoninių žuvininkystės tvenkinių užimtą žemę, bus gauta papildomų valstybės biudžeto pajamų apie 60 mln. Lt. Plotas, aš pateiksiu skaičiais, 12 tūkst. 469 hektarai, vidutiniškai po 5 tūkst. Lt - štai jums ir bendra suma - 60 mln. Lt. Aišku, tie pinigėliai neįkris kitais metais, čia kaip užtruks tas privatizavimas, tačiau tai yra jau, aš manau, nemenki pinigai. Aš galėčiau pasakyti, koks dabartiniu metu yra tų tvenkinių skaičius, bet aš manau, čia ir sustosiu taupydamas visų brangų laiką. Prašom.
     PIRMININKAS. Jūs abu pristatėte, gerbiamasis kolega, taip?
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Taip.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti keletas kolegų. Pirmasis - J. Kondrotas. Prašom.
     J. KONDROTAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Noriu paklausti gerbiamojo kolegos, o kur tie tvenkiniai, kurie buvo tarybiniais laikais įsteigti, įrengti lietinimui didžiuliai plotai? Nežinau, kam jie dabar priklauso. Ar jie nebus privatizuoti, nes jie yra prie gyvenviečių, dauguma žmonių gali naudotis, jeigu juos be konkurso?.. Aš išvis prieš, kad juos būtų leidžiama parduoti. Turėtų likti valstybei. Kaip jūs į tai žiūrite?
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Čia aš kalbu apie tuos tvenkinius, kuriuose plėtojama pramoninė žuvininkystė ir yra savininkai. Ten, aišku, yra tvarka, kada galima žvejoti, kada negalima, ir dabar yra. Aš manau, mes turime... Čia neminėsiu, kad nebūtų reklama atskirų tvenkinių, bet ir dabar puikiai tvarkosi ir sutaria su visuomene, čia tik tiek, kad mes suteiksime didesnes galimybes, leisime dar privatizuoti ir žemę, kad verslininkas, kuris šiandien dirba su tais tvenkiniais, jaustųsi dar saugesnis. Aš manau, čia nekils jokio konflikto, nes šiuo metu visi šie tvenkiniai, kaip įrenginiai, yra privatizuoti, tik žemė yra valstybinė.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų klausia V. M. Čigriejienė. Prašom.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū pirmininkui. Gerbiamasis kolega, prašau pasakyti, kodėl iki šiol tas įstatymas nebuvo priimtas? Ar valstybei pinigų nereikia?
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Iš tikrųjų valstybei visuomet reikėjo pinigų, bet jeigu dabar paskaičiuosime tą kainą, tai šiandien turbūt žemės vertė, nes čia bus parduodama rinkos verte (ji tuo metu buvo turbūt koks tūkstantis litų), aš paskaičiavau, yra 5 tūkst. Kaip sakoma, irgi išaugo tas turtas. Kartais vėliau nereiškia, kad blogiau. Svarbu, tas turtas buvo išsaugotas ir vykdoma veikla. Jeigu jis būtų nuniokotas, kai mes turime krūvas pavyzdžių, tada būtų prastai, o šiuo atveju čia viskas veikia, veikianti sistema. Čia mes nesitaikome į tuos, kurie yra valstybiniai tvenkiniai, nes yra tokių, kurie vykdo valstybines funkcijas. Čia mes kalbame apie tuos, kurie jau yra šiandieną privatizuoti, tiktai žemė po jais ne.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų klausia kolega G. Mikolaitis.
     G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis kolega, 2000-2004 m. kadencijoje mums svarstant buvo priimtas toks įstatymas, kad po tais žuvininkystės tvenkiniais, kuriuos minite, esanti žemė nebūtų grąžinama, o (...) nepriėmėme, (...) grąžinamą žemę privatizavo kiti. Dar ir dabar tęsiasi tie. Kaip jūs manote, ar dabar savininkai nepaskelbs noro, nes laiku jiems buvo nesugrąžinta, o šiandien mes neleidžiame sugrąžinti, o šiandien leidžiame parduoti? Kaip, jūs manote, ar čia nebus kokio nors teisinio?..
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš atsakau skaičiais ir faktais. Plotas - 12 tūkst. 469,26 hektarų. Iš jų šiandieną dėl tų, kur dar yra savininkai, bus tam tikrų problemų - 20 hektarų. Ar mes stabdome visą procesą dėl tų 20 hektarų, ar mes einame pirmyn? Mūsų apsisprendimas. Aš čia tiktai iškeliu problemą. Mes ieškome pinigų, siūlau pinigus į mūsų biudžetą. Jeigu mums reikia, mes balsuosime, priimsime, jeigu nereikia, atidėsime.
     PIRMININKAS. Klausia V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū gerbiamajam pirmininkui. Gerbiamasis kolega, iš tikrųjų aš šitą jūsų idėją palaikau, tačiau man neaišku, ar nebus taip: nusiperka žemę, išleidžia prūdą ir pastato namus? Ar negalima, kad tuo pačiu metu būtų nustatyta, kad pramoninė žuvininkystė vyktų ir toliau?
    Antras dalykas. Sakyčiau, jūs labai mažą kainą - 5 tūkst. šiais laikais jau nebe pinigas. Dabar žemės kaina 14-15 tūkst.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Dėl kainos aš čia pasakiau taip vidutiniškai. Kokia bus rinkos kaina, tokia parduos. Aš čia nesu... Ji bus apskaičiuota. Kaip žinote, yra jos apskaičiavimo metodika.
    Dabar dėl to, kad kas nors... Gal prieš 10-15 metų arba per statybų bumą būtų buvęs koks nors pavojus, kad prie miestų taip gali atsitikti. Dabar visi šitie tvenkiniai tikrai dirba pelningai. Yra bendra Europos Sąjungos ir pasaulio politika, nes vandenys, jūros užteršiamos, ir kaip tik yra kryptys, orientacija ir lėšos skiriamos uždarai ir atvirai akvakultūrai plėtoti. Šiuo atveju atvira. Aš nemanau, kad kas nors išlygins... Dabar pagalvokim, kad ir tą žemę išlygins ir augins kviečius. Ar blogai? Gal yra tokių tvenkinių, kur kas nors darys ką nors, bet ar ten rekreaciją... Bet aš nežinau. Dabar netikiu, kad...
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų klausia kolega M. Zasčiurinskas. Prašom.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui. Žinote, aš tikrai nesu žemės ūkio specialistas, esu tiktai jos produktų vartotojas, bet šituos įstatymų projektus galima priimti tiktai valdančiųjų daugumos balsais. Man čia kažkaip atrodo kaip ekonomistui, kad čia dedama labai rimta bombikė, panašiai kaip buvo įdėta bombikė su nekilnojamuoju turtu, kai nekilnojamasis turtas buvo padarytas kilnojamuoju. Iki dabar čia visi žagsi ir nežino, kaip toliau elgtis. Apie kitas bombikes nekalbėsiu ir neteiksiu tų pavyzdžių. Mano klausimas kažkuria prasme panašus į V. M. Čigriejienės. Prašom pasakyti, kodėl jūs to nedarėte per praėjusius ketverius metus? Jūs dabar norite, kad ta bombikė čia susprogtų? O gal dar palaukime, gal po 10-20 metų sulauksime vakarietiškos žemės kainos ir tada įvykdysime jūsų norą papildyti pozicijos valdomą valstybės biudžetą? Kaip jūs manote?
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Matot, jūs tik įžiūrite, kad kita Seimo pusė visiškai nieko nenori, tik kenkti Lietuvai. Kaip tik jūs įsiklausykite, kaip ekonomistas, paskaičiuokite, jūs kalbate: pensijoms trūksta pinigų, einate pas mitinguojančius, ten irgi žmones mulkinate, apie socialinę politiką kalbate, o čia yra siūlomi pinigai. Jeigu jų nereikia, aišku, palauksime tuos metus. Čia visiškai realu ir bus pinigai.
    Tarp kitko, šis klausimas jau buvo teiktas ne mano, kitų Seimo narių, gal aš tikrai pats asmeniškai nerodžiau tada didelio dėmesio, bet tuomet buvo nepritarta, gal nebuvo tinkamai išaiškinta. Aš stengiuosi išaiškinti ekonomiškai.
     PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis kolega. Norinčių kalbėti už, prieš nėra. Gal galime bendru sutarimu? Galime. (Balsai salėje) Tai bendru sutarimu pritariate po pateikimo. (Balsai salėje)
    Tada balsuojame. Gerbiamieji kolegos, kas pritaria įstatymų projektams Nr. XIIP-848 ir Nr. XIIP-767, balsuoja už, kas nepritaria, balsuoja prieš arba susilaiko. (Balsai salėje) Po pateikimo.
    Gerbiamieji kolegos, balsavo 47 Seimo nariai: už - 40, prieš - 1, susilaikė 6. Po pateikimo pritarta. Pagrindiniu siūlomas Kaimo reikalų komitetas. Ar reikia papildomų? (Balsai salėje) Nereikia. Visi tam pritaria? (Balsai salėje) Girdžiu, kad kai kas nori ir Ekonomikos komiteto, ar užteks Kaimo reikalų komiteto? (Balsai salėje) Prašau.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamasis pirmininke, kodėl aš pasiūliau Biudžeto ir finansų komitetą? Todėl, kad pagrindinis šio siūlymo akcentas yra tai, kad valstybės biudžetas bus papildomas didžiule suma pinigų. Kaipgi tokį aspektą palikti be Biudžeto ir finansų komiteto vertinimo? Tai yra nelogiška.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ką pasakys Biudžeto ir finansų komiteto pirmininkas? Pirmininkas sako - nereikia.
    Kolega A. Mitrulevičius norėjo? G. Mikolaitis. Prašau.
     G. MIKOLAITIS (LSDPF). Prašome Aplinkos apsaugos komitetą ir Vyriausybės išvados.
     PIRMININKAS. Vyriausybės išvados, aišku, bus reikalingos. Kolegos, dar Aplinkos apsaugos komitetas siūlomas. Biudžeto ir finansų komitetas nenori? Ne. Pagrindinis - Kaimo reikalų komitetas, papildomas - Aplinkos apsaugos komitetas. Galime sutarti? Galime. Siūloma svarstyti taip pat pavasario sesijoje. Ir Vyriausybės išvada, beveik savaime suprantama. Ačiū.

17.23 val.
    Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 35 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-964(2), Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo 37 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-966(2) (pateikimas)

    Gerbiamieji kolegos, darbotvarkės 2-11a, 2-11b klausimai - Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 35 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-964(2) ir Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo 37 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-966(2). Grąžinti tobulinti. (Balsai salėje) Čia normalus pateikimas. Kodėl čia pastaba? Gerai, S. Jovaiša. Prašau, gerbiamasis kolega, pateikti.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). (...) minėtus du įstatymų projektų pakeitimus, atsižvelgdamas į Seimo komitetų ir Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, patobulintus variantus. Čia yra visiškai švelnus variantas, be jokių ypatingų įpareigojimų, tačiau šiek tiek padidinant kandidatuojančių asmenų atsakomybę ir įrašant tokį rašytinį pasižadėjimą, kad jeigu jis bus išrinktas, nutrauks darbą ar kitokią veiklą, nesuderinamą su savivaldybės tarybos ar Europos Parlamento nario pareigomis. Čia yra faktiškai analogiškas reikalavimas, kuris įtvirtintas Seimo rinkimų įstatyme. Jis, patikėkite, visiškai nepavojingas, tik šiek tiek moralinės atsakomybės kandidatui, kuris nori parodyti rinkėjams, kad jo ketinimai yra gana rimti. Laukiu jūsų klausimų.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti keletas kolegų. Pirmasis - J. Sabatauskas. Prašom.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, ar yra problemų šioje srityje? Prieš dešimt ar truputį daugiau metų buvo Konstitucinio Teismo nutarimas, po to išaiškinimas, koks darbas yra nesuderinamas su savivaldybės tarybos nario pareigomis, ir faktiškai, jeigu jis neatsisako, tiesiog iš jo atimamas mandatas. Mano manymu, čia nėra jokių problemų, ir kam, pavyzdžiui, dėl savivaldybių tarybų rinkimų daryti tokias pataisas, kai iš esmės čia jo problema, to asmens, jeigu jis neatsisako? Tas rašytinis pasižadėjimas bus ar nebus, jis gali atsisakyti mandato arba darbo, tai yra jo pasirinkimas. Buvo kitokių iniciatyvų, kad netrauktume į sąrašą tų, kurie dirba darbą, nesuderinamą su tarybos nario, tai ar jūs turite pavyzdžių, kai yra problemų?
     PIRMININKAS. Prašau.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū už klausimą. Taip, aš matau problemą, ypač savivaldybių tarybų rinkimuose, kai praėjusiuose minėtuose rinkimuose 260 kandidatų atsisakė savo iškovotų mandatų. Problema ta, kad jie, jeigu neįrašo tokio dalyko, ką aš dabar siūlau, kaip įtvirtinta Seimo rinkimų įstatyme, tai jie faktiškai iš karto pasiruošę atsisakyti to mandato. Dabar yra galimybė rinkėjui įsitikinti, kad jeigu jis ateina, jis gali sutikti atsisakyti ir tų savo pareigų. Čia yra svarbiausias momentas, nes faktiškai, jeigu parašys tokį pasižadėjimą ir jo neįvykdys, aišku, jam nieko baisaus neatsitiks, bet jau kitą kartą, manau, rinkėjas bent jau turės pagrindą galvoti, ar patikėti tokiu kandidatu, ar ne. Čia iš tikrųjų toks lengvas, daugiau moralinio pobūdžio pataisymas. Tiesiog suvienodinamas su Seimo rinkimų įstatymo norma.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti kolega V. A. Matulevičius. Prašau.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis pranešėjau, čia yra toks daugiau moralinis įsipareigojimas rinkėjams, taip? Dabar labai populiaru, kai Seimo nariai atsistoja partinių sąrašų priekyje savivaldybių rinkimuose, kaip šioje situacijoje. Iš esmės rinkėjai iš anksto žino, kad jie neis, bet jie vis tiek pirmieji, traukia sąrašą, o paskui ateina kartais labai netikėtos figūros. Ačiū.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Mano toks variantas buvo teiktas pirmu bandymu. Tačiau Seimas ir komitetai, deja, nepritarė. Liko ta situacija, kai toks manipuliavimas yra tarsi užprogramuotas. Kaip minėjau, čia yra daug švelnesnis variantas. Jeigu negali privalomai iškovojęs mandatą jo atsisakyti, kaip buvo mano pirminiame variante, tai bent jau įrašo, kad, gerai, aš einu ir atsisakysiu savo pareigų. Tai kiek nors daugiau galima įtikinti arba neįvykdžius savo pažado nuvilti rinkėją.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kolega M. Zasčiurinskas. Prašom.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Negirdėjau, bet dėkui, labai gerai išaiškino. Pritariu. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. Dabar ar yra už ir prieš? Ačiū, gerbiamasis pranešėjau. Yra tik už. Gal atsisakysite, kolega Dumbrava? Gerbiamieji kolegos, nėra prieš. Gal galime bendru sutarimu pritarti po pateikimo? Norite balsuoti. Prašom balsuoti už šiuos abu įstatymų projektus 2-11a ir 2-11b. Kas balsuoja už, balsuoja atitinkamai, kas nepritaria įstatymų projektams, balsuoja prieš arba susilaiko. Balsavimas vyksta.
    Gerbiamieji kolegos, balsavo 40 Seimo narių: už - 21, prieš - 2, susilaikė 17. Pritarta po pateikimo. Siūlomi komitetai: pagrindinis - Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, papildomas - Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Ar tinka tokie komitetai? Pritariame bendru sutarimu. Ačiū. Svarstysime pavasario sesijoje.

17.30 val.
    Privačios detektyvinės veiklos įstatymo projektas Nr. XIP-4305(2) (pateikimas)

    Gerbiamieji kolegos, kitas mūsų darbotvarkės klausimas yra 2-12 - Privačios detektyvinės veiklos įstatymo projektas Nr. XIP-4305. Pranešėjas - gerbiamasis kolega A. Anušauskas. Prašom. Pateikimas.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, įstatymas yra ne mano, o darbo grupės. Nors įrašytas į opozicijos darbotvarkę, vis dėlto jis buvo pateiktas kaip darbo grupės produktas šių metų pavasarį, grąžintas tobulinti pagal Vyriausybės išvadas ir patobulintas.
    Tiesiog aš trumpai pasakysiu, kad privačios detektyvinės veiklos specifika yra tokia, kad ją vykdant gali būti pažeistos žmogaus teisės, laisvės, ypač teisė į privataus gyvenimo neliečiamybę, todėl itin svarbu nustatyti privačios detektyvinės veiklos ribas, kad ja užsiimantys asmenys tiksliai žinotų savo teisėto veikimo mastą. Atsivertę internetą šiuo metu mes galime pamatyti 17 įmonių, kurios deklaruoja teikiančios tokias paslaugas. Be abejonės, yra ir labai kontraversiškų dalykų, kurie šiame įstatyme net nėra numatyti, t. y. kokiais būdais renkama informacija apie asmenis.
    Baigdamas savo pristatymą paminėsiu, kad detektyvų paslaugas teikiančios įmonės vadovas, buvęs Lietuvos generalinis komisaras V. Grigaravičius, prieš kelis mėnesius pripažino, kad dabar tik nuo paties privataus detektyvo priklauso, ar užsiimant šia veikla nebus pažeistos privačių asmenų teisės. Todėl aš siūlau po pateikimo pritarti.
    Teisės departamento pateiktos pastabos yra logiškos, į jas bus galimybė atsižvelgti. Šiuo metu parengtas trečiasis variantas, kuris, jeigu bus pritarta po pateikimo, bus taip pat parengtas ir pateiktas Seimui svarstyti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti keletas kolegų. Pirmasis - V. A. Matulevičius. Prašom.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis pranešėjau, mano įsitikinimu, šio projekto iniciatyva yra sveikintina, kadangi ligi šiol, kas netingėjo, užsiėmė veikla, kuriai skirtas įstatymas, ir kas ką norėjo, tas sekė ir klausėsi. Tačiau aš norėčiau paklausti, kaip bus?.. Įstatymo projekte numatyta prievolė neperduoti surinktos informacijos, neišduoti jos, neperduoti tretiesiems asmenims ir panašiai. Čia yra klausimas, susijęs su asmens konstitucinėmis teisėmis. Kaip tai bus garantuojama ir užtikrinama? Ačiū.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Turiu pasakyti, kad šiuo atveju yra numatytas privataus detektyvo kvalifikacijos pažymėjimo galiojimo sustabdymas. Jeigu paaiškėja, kad detektyvas pažeidė tas nuostatas, perdavė tretiesiems asmenims konfidencialią surinktą informaciją apie asmenį, ne pagal sutartį ją rinko, be abejonės, bus galima apskųsti ir sustabdyti, jis tiesiog negaus teisės verstis tokia veikla.
     PIRMININKAS. Jūsų klausia kolega R. Kupčinskas. Prašom.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, norėjau paklausti. Vis dėlto, kiek žinau, šios veiklos teisinis reglamentavimas yra daugelyje valstybių. Ar mes nesame vienintelė valstybė, kuri neturi tokios veiklos įstatyminio reglamentavimo? Ačiū.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Išties daugelyje valstybių reglamentuojama. Mes, turiu pasakyti, šią sritį esame palikę visiškai savieigai, nes žmogaus teisių ir laisvių, ypač privatumo, apsauga yra tiesiog konstitucinė sąlyga, konstitucinė teisė. Aš manau, kad šios labai privačios srities... sakyčiau, vis dėlto turi būti į privačią sritį einančių asmenų veiklos tam tikra kontrolė. Su Europos teise tai niekaip neprasilenkia, ir aš manau, kad šis įstatymas turėtų egzistuoti. Juolab kad darbo grupėje buvo pačių privačių detektyvų atstovų.
     PIRMININKAS. Ačiū. Prieš nėra norinčių kalbėti. Gal kolega V. Gailius atsisakys? Ačiū. Kolegos, ar galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Ačiū. Pritariame bendru sutarimu. Siūlomi komitetai: pagrindinis - Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomi - Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas ir Žmogaus teisių komitetas. Dėl komitetų?
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Dėl komitetų. Aš norėjau tiesiog pasiūlyti, kadangi iki Seniūnų sueigos buvo atvirkštinė seka. Pagrindinis - Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, ir jame yra tie, kurie dalyvavo darbo grupėje, rengė ir turi dabar jau (...).
     PIRMININKAS. Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas su tuo sutinka? Nesutinka. Tada balsuojame alternatyviai. Prašom. Gerai, balsuojame alternatyviai. Kas už tai, kad pagrindinis būtų Teisės ir teisėtvarkos komitetas, balsuoja už, kas už tai, kad pagrindinis būtų Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, balsuoja prieš, susilaikę neskaičiuojami. Prašom balsuoti. Prieš - Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas.
    Gerbiamieji kolegos, balsai pasiskirstė taip: už - 25, prieš - 17. Pagrindinis pasirinktas Teisės ir teisėtvarkos komitetas, šiuo atveju papildomi lieka, kaip ir buvo numatyta, Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas ir Žmogaus teisių komitetas. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje. Ačiū.

17.37 val.
    Policijos veiklos įstatymo 18 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1270, Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1632 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1271, Baudžiamojo kodekso 1992 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1272 (pateikimas)

    Kiti trys klausimai. Kreipiuosi į pranešėją A. Bilotaitę, ar visus tris pristatome? Kolege Agne, ar visus tris pristatome? 2-13a, 2-13b ir 2-13c. Policijos veiklos įstatymas, Administracinių teisės pažeidimų ir Baudžiamojo kodekso pakeitimo įstatymų projektai. Pranešėja - A. Bilotaitė. Pateikimas visų trijų projektų. Prašom.
     A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, šie trys įstatymų projektai yra susiję su kova su šešėline ekonomika. Pirmiausia reikėtų pažymėti, kad Lietuvoje šešėlinė ekonomika sudaro apie 30 % visos ekonomikos. Tai yra viena didžiausių dalių Europos Sąjungoje kartu su Bulgarija ir Rumunija. Jeigu kalbėtume apie dydį, ką praranda Lietuva dėl šešėlinės ekonomikos, reiktų pasakyti, kad tai yra apie 1,3 mlrd. Lt suma. Tai reiškia, kad kiekvienas pensininkas dėl to kiekvienais metais netenka 3 tūkst. Lt, mokytojas - 28 tūkst. Lt.
    Kova su šešėline ekonomika iki šiol buvo tikriausiai ne tokia efektyvi ir užsitęsusi. Policija taip pat yra ne kartą pažymėjusi, kad turi ribotas kovos su šešėliu priemones. Prieš pusantro mėnesio Seime buvome surengę diskusiją, ir Policijos departamentas pasiūlė priemones, konkrečias priemones, kurias įtvirtinus įstatymu būtų palengvintas policijos darbas kovojant su šešėline ekonomika.
    Taigi pirmo įstatymo projekto, Policijos veiklos įstatymo, esmė yra ta, kad siūloma policijos pareigūnams suteikti papildomą administracinių teisės pažeidimų ir nusikaltimų tyrimo įrankį, t. y. teisę atlikti kontrolinius pirkimus. Tai yra kai policijos pareigūnai tiesiog gali imituoti pirkimą, t. y. imituoti, kad jie nori įsigyti, tarkim, alkoholio, cigarečių arba dyzelino, taip jie galėtų lengviau išaiškinti nusikalstamą veiką. Šiuo metu jie tokios galimybės neturi. Tai yra pirmojo įstatymo esmė.
    Antrojo įstatymo esmė, t. y. Administracinių teisės pažeidimų kodekso įstatymo projekto, kad siūloma įtvirtinti administracinę atsakomybę turgų administratoriams. Kaip žinome, šešėlinė ekonomika klesti, pirmiausia ji vykdoma, kai prekiaujama, tarkime, akcizinėmis prekėmis per pažįstamus, taip pat per prekybos taškus. Bet reikia pasakyti, kad labai didelė dalis tokios prekybos vyksta turguose. Žinoma, daugelio turgų administratoriai gana atsakingai žiūri, bet reikia pasakyti, kad kai kur tikriausiai yra nepakankamai prižiūrima situacija. Todėl šiuo įstatymo projektu yra siūloma, kad už netinkamai vykdomą priežiūrą, kontrolės priemonių netaikymą, už tokius pažeidimus, kai turgavietėse prekiaujama akcizinėmis prekėmis nelegaliai, turgų administratoriams būtų taikoma atsakomybė nuo 100 iki 300 Lt.
    Ir trečiojo įstatymo siūlymas yra Baudžiamojo kodekso pataisos. Yra siūloma keisti ribą, nuo kurios prasideda ne administracinė, o baudžiamoji atsakomybė. Šiuo metu iki 250 MGL... jeigu yra, tarkime, prekiaujama, turima, disponuojama akcizinėmis prekėmis, kurių vertė yra iki 250 MGL, tokiu atveju yra taikoma administracinė atsakomybė. Kaip minėjo policijos pareigūnai, daugelis nusikaltėlių, užsiimančių šia nusikalstama veika, tiesiog sąmoningai turi iki tokios sumos tos produkcijos ir tokiu atveju jiems tenka tik administracinė bauda. Baudos dažnai nemokamos ir policijos pareigūnai jaučiasi bejėgiai. Taigi šio siūlymo esmė yra pakeisti ribą ir pritaikyti ribą, nuo kurios taikoma baudžiamoji atsakomybė. Tai būtų nuo 150 MGL. Jeigu skaičiais kalbėtume, tai 250 MGL yra 32 tūkst. 500 Lt (dabar yra tokia riba), o 150 MGL yra 19 tūkst. 500 Lt.
    Galima dabar pasakyti, kad aš trumpai pristačiau visus tris projektus ir mielai atsakysiu į jūsų klausimus.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti keletas kolegų. Pirmasis - E. Šablinskas. Prašom.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui gerbiamajam posėdžio pirmininkui. Gerbiamoji kolege, aš dėl pirmojo ir trečiojo įstatymų sutinku, bet vidurinysis, kuriuo jūs numatote Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1632 straipsnį keisti, neatitinka Konstitucijos. Joks juridinis ar fizinis subjektas negali lįsti į kito tokio paties asmens tašę ir tikrinti, kas ten yra. Akcizinės prekės, kurios čia kaip motyvas, nėra pardavinėjamos atvirai nei prekyvietėse, nei kituose taškuose. Tie darbai jau susiję su ekonominės ir kitų priežiūros įstaigų darbu. Bet kuris jų apskundimas teisme bus laimėtas. Aš manau, kad kaip tik vidurinysis įstatymas, nes ten yra 166 straipsnis, kuris numato už pažeidimus atsakomybę ir baudas, šiuo atveju turėtų būti išbrauktas, kaip neatitinkantis Konstitucijos. Tikrai taip ir bus, nes jau kalbėjome su kitais, ir ne pirmą kartą tas buvo. Prekyvietės taisyklėse, kurias suderina su savivaldybe, yra tas dalykas. Mano pasiūlymas jums, kad dėl to 1632 straipsnio reikėtų atsisakyti. Pagal jokią prievolę juridinio ar fizinio subjekto negalime priversti tikrinti ir kitaip užtikrinti.
     PIRMININKAS. Klauskite, kolega.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Aš jau paklausiau.
     A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Iš tiesų Teisės departamentas nepateikė tokios išvados, kad tai yra prieštaravimas Konstitucijai. Tai yra pirmas dalykas. O ginčytis ir diskutuoti dėl pačios formuluotės tikrai galima. Bet kad problema egzistuoja prekyvietėse ar net tokiose vietose kaip turgūs, tai tikrai, reikia pasakyti, ji yra. Ir čia yra vienas iš siūlymų tą problemą pradėti spręsti. Aš tiesiog siūlau pritarti po pateikimo ir pagrindiniam komitetui sudaryti sąlygas tobulinti, ieškoti galimybių ir būdų, kaip tą problemą galima būtų išspręsti.
     PIRMININKAS. Ačiū. J. Kondrotas.
     J. KONDROTAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Norėčiau, kolege, paklausti dėl jūsų teikiamo projekto Nr. XIIP-1271. Jį pacituosiu: "Turgaviečių administratorių mažmeninės prekybos taisyklėse nustatytų neteisėto disponavimo akcizais apmokestinamoms prekėms kontrolės priemonių nevykdymas ar netinkamas vykdymas." Iš šios normos nėra aišku, kas būtų baudžiamas už minėtus pažeidimus. Ar turgaviečių administratorius, kuris tvirtina Mažmeninės prekybos taisykles? Ar jis bus taip pat baudžiamas už šių taisyklių pažeidimą? Ačiū.
     A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Mes pirmiausia kalbame šiuo atveju šiuo įstatymo projektu apie administratoriaus, tai yra to asmens ar asmenų grupės, kurie turėtų užtikrinti, kad Mažmeninės prekybos taisyklės būtų įgyvendinamos ir vykdomos turguose, atsakomybę. Šiuo įstatymo projektu pirmiausia kalbama apie tai. Dėl atsakomybės tų asmenų, kurie užsiima nelegalia veikla, jau yra kiti teisės aktai, kurie, tarkime, ir paliečia tuos asmenis, kurie verčiasi nusikalstama veika.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų klausia kolega V. Kamblevičius. Prašom.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Mano klausimą uždavė gerbiamasis E. Šablinskas. Tačiau aš noriu kitą klausimą užduoti. Iš tikrųjų, gerbiamoji, jūs tikite, kad administracijos viską gali padaryti? Juk jie taip gražiai sugyvena su prekybininkais, kad ir ką mes darytume, jie vis tiek to dalyko nepadarys. Ar jūs tikite, kad jie darys?
     A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Žinote, klausimas dabar yra toks: ar mes turime imtis veiksmų ir ieškoti sprendimų? Ar tikėti, ar netikėti, tai čia mes skirtingai galime įsivaizduoti, ar pasitikėti, ar nepasitikėti žmonėmis. Manau, kad reikia ieškoti priemonių ir mechanizmų, kontrolės mechanizmų, kurie galėtų maksimaliai užtikrinti normalią padėtį, kad tokia nusikalstama veika nebūtų užsiimama turguose arba kitose vietose.
     PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamasis opozicijos lyderi, gal galėtume šiek tiek diskusijas... Jūsų kolegė pristato svarbius įstatymus. Klausia kolega R. Sargūnas.
     R. SARGŪNAS (DPF). Gerbiamoji pranešėja, ar jūs nemanote, kad šiais įstatymais, kalbu apie jų paketą, bus kovojama tik su pasekmėmis? Ar nemanote, kad būtina stiprinti ne tik policijos operatyvinius veiksmus, bet ir pasienio policijos, muitinės, pasienio bei vidaus tarnybų darbą, ir taip užtikrinti akcizinių prekių tinkamą deklaravimą ir apmokestinimą?
    Ir paskutinis klausimas būtų: ar bus šiuos įstatymus priėmus vykdomi griežti administraciniai veiksmai, kaip ūkinių subjektų leidimų, licencijų atėmimas, jų darbinės veiklos sustabdymas?
     A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Aš pirmiausia noriu tikrai su jumis sutikti, kad čia reikalingas kompleksinių priemonių paketas. Tikrai problemų turi ir kitos struktūros, jeigu kalbėsime apie muitinę, pasienį. Žinoma, čia reikalingas bendras visų darbas.
    Kitas dalykas yra ir visuomenės tolerancija. Kaip žinome, 60 % visuomenės toleruoja šešėlinę ekonomiką. Tai yra dar kur padirbėti, ir labai rimtai. Jeigu politikai, nepaisydami to, ar yra kairėje, ar dešinėje, ar centre, priims sprendimą dirbti ta linkme, tai aš manau, mes rezultatų ir pasieksime.
     PIRMININKAS. Ačiū, kolege. Jūs atsakėte į visus klausimus.
    Dėl motyvų prieš norėtų kalbėti E. Šablinskas. Prašom, kolega.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Gerbiamieji, aš už pirmąjį ir trečiąjį, labai teisingai ten jėgos struktūroms suteikiama teisė, bet prieš vidurinįjį, kai juridiniam asmeniui liepiama lįsti į kito privačią nuosavybę ieškoti, ar yra, ar nėra akcizinių prekių. Kažkodėl visa ugnis nukreipiama į turgus. Toks pats turgus yra ir "Akropolis", ir Vilniaus univermagas, kur visos vietos yra išnuomotos lygiai tokiu pačiu pagrindu tiek fiziniams, tiek juridiniams asmenims. Bet jų tas neliečia. Ar jūs suvokiate, ką darome? Tikrai siūlyčiau net nesvarstyti šio įstatymo, nes dėl pažeidimų, kai gali būti baudžiama ir administracija, yra 166 straipsnis. Ten aiškiai pasakyta, kad jeigu administratorius nežiūri šiukšlių ar kitos tvarkos, jis irgi baudžiamas. Fizinis asmuo, kai pas jį kas nors negerai, irgi baudžiamas. Jūs čia bandote priversti paprastą juridinį asmenį, kuris vis tiek neša į biudžetą pinigus, dar prievolę be teisės tikrinti kito asmeninį turtą norite užmesti, bet jis to negali atlikti, jokiais įstatymais duoti baudas. Mes tik supriešiname, dar kartą galiu pabrėžti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Už norėtų kalbėti S. Jovaiša. Prašom.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Norėčiau atsakyti į kolegos klausimą. Jeigu kažkuriam juridiniam asmeniui bus suteiktas tam tikras statusas įstatymu, tai kodėl jis negalės pasižiūrėti į reiškinį, kuris tiesiog akivaizdžiai bado akis, ir kiek nors sumažins tą viešumą? Na, užtenka nuėjus į turgavietę matyti tuos paprastus išsidirbinėjimus iš po prekystalio. Manyčiau, kad čia nėra tokia kontrolė, kad kam nors lįstume į kišenę, bet kad nebūtų bent jau viešai tai daroma. Jeigu jie ras kitų būdų, galbūt mes ieškosime ir kitų priemonių.
     PIRMININKAS. Ačiū. Dar norėtų V. A. Matulevičius. Prašom. Yra trys įstatymų projektai, trys - už. Prašom.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamieji kolegos, aš kviesčiau nesikabinėti prie smulkmenų, o paremti šiuos įstatymų projektus, nes po jų priėmimo vis tiek atsiras daugiau skaidrumo. Kontrabandos yra baisi situacija. Jūs puikiai žinote, kad ir toliau į Gariūnus, gal pavojinga ką nors sakyti, ką nors įžeisiu, prekės keliauja lėktuvais, čia kažkas buvo įkliuvęs, smulkūs verslininkai tas prekes realizuoja. O kokia padėtis valstybėje? Man yra simbolis, kad alkoholio, tabako banderoles spausdina bendrovė, kuri daro du tiražus ir kuri praeityje yra susijusi su garsiąja "Vilniaus brigada". Kolegos, palaikykime šiuos projektus.
     PIRMININKAS. Ačiū. Daugiau nėra norinčių kalbėti. Gerbiamieji kolegos, ar galime bendru sutarimu, ar reikia balsuoti? (Balsai salėje) Ne. Ar galime balsuoti už visus tris projektus iš karto? Kartu. Galim. Balsuojame už visus tris projektus - 2-13a, 2-13b ir 2-13c. Kas pasisako už, balsuoja už, kas nepritaria įstatymų projektams - prieš arba susilaiko. Prašom. (Balsai salėje) Kolegos, per šoninį mikrofoną, jeigu norite. Žodį suteiksiu po balsavimo. Balsuojame po pateikimo.
    Balsavo 46 Seimo nariai: už - 39, prieš - 1, susilaikė 6. Po pateikimo pritarta.
    Pagrindiniu komitetu dėl visų trijų įstatymų siūlomas Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Ar reikia papildomo? Gal pranešėja nori pasakyti? Gerbiamoji pranešėja, papildomo komiteto reikia ar užtenka Teisės ir teisėtvarkos komiteto? Nereikia kitų? Nereikia. Galime pritarti bendru sutarimu? Galim. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje.
    Žodis dėl vedimo tvarkos kolegai E. Šablinskui. Prašom.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, turėjo būti balsuojama už kiekvieną įstatymą atskirai, nes jie yra visiškai skirtingi.
     PIRMININKAS. Aš klausiau Seimo.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Aš reikalauju.
     PIRMININKAS. Seimas pasakė, kad balsuojam už visus kartu. Aš siūlyčiau nesiginčyti, rezultatas buvo toks, kad vargu ar perbalsavimas atkirai ką nors pakeistų. Pagaliau tai yra tik pateikimas. Gerai, galime sutarti? Ačiū.

17.52 val.
    Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-860 (pateikimas)

    2-14 klausimas - Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-860. Pranešėja - A. Bilotaitė. Prašom, kolege. Pateikimas.
     A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kaip žinote, gruodžio 9 d. mes minėsime Tarptautinę kovos su korupcija dieną. Šiuo siūlymu aš noriu atsižvelgti į Jungtinių Tautų iniciatyvą, inicijuoti Tarptautinę kovos su korupcija dieną, kuri yra minima nuo 2004 m. gruodžio 9 d. visame pasaulyje, į atmintinų dienų sąrašą įtraukti gruodžio 9 d. kaip Tarptautinę kovos su korupcija dieną. Kviečiu pritarti. Manau, tikrai yra prasminga gruodžio 9 d. paminėti institucijoms, visuomeninėms organizacijoms.
    Naudodamasi proga, noriu visus kolegas pakviesti pirmadienį 11.30 val. Seime į minėjimą, kurio metu mes paminėsime ir pagerbsime kovojančius su korupcija žmones, padėkosime jiems už tai. Toks mano siūlymas. O dabar mielai atsakysiu į klausimus.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti kolega J. Sabatauskas. Prašom.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamoji kolege, kiek būna pateikimų dėl atmintinų dienų, kolegos visada klausia, ar yra tarptautinė diena? Kai atsakai, kad nėra tarptautinės dienos, tai būna pritaria, būna nepritaria. To klausimo esmė turbūt aiški. Jeigu yra tarptautinė diena, nebūtina jos įrašyti į įstatymą, ją ir taip minėsime, nes ji tarptautinė. Pavyzdžiui, kitų mūsų kai kurių institucijų tarptautinių dienų nėra, tada gal ir yra prasmė, bet dabar, ar skirsis kas nors, jeigu ji bus įrašyta į įstatymą, ar nebus? Mes ją minėsime, jeigu nebus įstatyme, ar neminėsime? Ačiū.
     A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, žinote, aš manau, kad prieš gruodžio 9 d. būtų labai gražus Seimo simbolis, kad mes parodytume savo poziciją, kad mums kova su korupcija yra tikrai svarbus prioritetinis dalykas. Tai būtų ženklas, kad mes tikrai norime ta linkme dirbti, ir, manau, didesnių problemų tai nesukurtų, o tik parodytų didesnį dėmesį tiek visuomenės, tiek politikų, o tai yra tikrai labai svarbu.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kolega M. Zasčiurinskas. Prašau.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju. Žinoma, jeigu jūs teikiate tokį siūlymą, tai mano klausimas gal ir beprasmis. Žinote, pamąstykime apie tai, kaip liaudies ši diena bus vadinama. Šita diena bus vadinama korupcijos diena, ne kovos su korupcija. Visi kalbės: korupcijos diena, korupcijos diena. Ar jums kartais neatrodo, kad tokių dalykų reklamavimas, kaip žodžio "korupcija", neatrodo, kad mes įdedame žmonėms į pasąmonę, kad korupcija yra gėris? Kaip jūs manote?
     A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Manau, kad visuomenė tikrai nemano, kad korupcija yra gėris. Kalbėti apie šią problemą mes visi privalome. Kaip rodo korupcijos suvokimo indeksas, nors Lietuva ir pakilo keletą punktų į viršų, bet, šiaip vertinant iš perspektyvos, labai didelės pažangos nepadarė. Kiek procentų žmonių duoda kyšį, apie 30 % yra prisipažinę, kad yra davę kyšį, rodo, kad situacija toli gražu yra ne pati geriausia. O jeigu palygintume Lietuvą apskritai su Europos Sąjunga, tai ji pagal korupcijos suvokimo indeksą yra Europos Sąjungos uodegoje. Manau, yra kur dirbti, kur judėti.
    O komunikavimas, kaip mes komunikuosime, viskas priklauso nuo mūsų, politikų. Nuo mūsų elgesio, nuo mūsų komunikavimo būdo. Aš noriu dar kartą pakviesti visus - kairę, dešinę, centrą - susitelkus dirbti ta linkme, kad keistume tą indeksą, kad tas šuolis būtų ne keliais punktais, bet iš tikrųjų būtų proveržis.
     PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamoji kolege. (Balsai salėje) Prašau iš vietų nediskutuoti. Norinčių kalbėti prieš nėra. Gal kolega A. Anušauskas galėtų atsiimti savo... Ar galėtume bendru sutarimu po pateikimo... Ne. Norite balsuoti. Gerbiamieji kolegos, kas pritaria įstatymo projektui Nr. XIIP-860, balsuoja už, kas nepritaria, balsuoja prieš arba susilaiko. Prašom. Vyksta balsavimas. Po pateikimo.
    Balsavo 41 Seimo narys: už - 28, prieš - 4, susilaikė 9. Po pateikimo pritarta.
    Ar galime pritarti bendru sutarimu, kad pagrindinis komitetas būtų Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas? Galime. Reikia papildomų kitų komitetų? Nereikia. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje. Ačiū.

17.58 val.
    Garantinio fondo įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1165(2) (svarstymas)

    Gerbiamieji kolegos, r-2 klausimas - Garantinio fondo įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1165. Pranešėjas - R. Žemaitaitis, bet aš jo nematau. Gal kas nors iš komiteto? R. Žilinskas, kas dar? Yra R. Žilinskas? Prašom, Rokai. Garantinio fondo įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pristatys R. Žilinskas. Svarstymo stadija. Prašom.
     R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Ekonomikos komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė šį įstatymo projektą ir nutarė pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms.
     PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis kolega. Kaip suprantu, pataisų nėra. Norinčių kalbėti už, prieš nėra? Nėra. Galima pritarti po svarstymo? Bendru sutarimu? Ačiū. Pritarta bendru sutarimu.

18.00 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 2013 straipsniu ir 224, 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo 2 ir 3 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1233, Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1072, 237, 2413 straipsnių pakeitimo ir Kodekso papildymo 1075 straipsniu įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1234 (pateikimas)

    Darbotvarkės r-4a ir r-4b klausimai. Kolega Sabatauskai, abu svarstome, a ir b? Taip? Taip. Įstatymų projektai Nr. XIIP-1233 ir Nr. XIIP-1234. Administracinių teisės pažeidimų kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo projektai. Pranešėjas - J. Sabatauskas. Pateikimas. Prašau, gerbiamasis pirmininke.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, pavasario sesijoje buvo priimti du įstatymų projektai. Vienas buvo priimtas gegužės 9 d., bet įsigaliojimas buvo numatytas vėliau, nuo sausio 1 d., o kitas buvo priimtas birželio 18 d. ir įsigaliojo po paskelbimo, bet abiejuose buvo keičiami 224 ir 2591 straipsniai. Išėjo taip, kad gali būti, jog anksčiau priimtas ir vėliau įsigaliosiantis pakeis vėliau priimtą, bet anksčiau įsigaliojusį įstatymą. Tiesiog norint sutvarkyti redakciją, kad tos geros normos nesusigadintų, neišnyktų, reikia sutvarkyti šituos projektus. Iš esmės grynai techniniai projektai.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, norinčių klausti nėra, ir kai kas sako, nebus. Ar yra kalbančių už, prieš? Taip pat nėra. Galime bendru sutarimu pritarti abiem įstatymų projektams? Galime. Siūlomas pagrindinis Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Kitų nėra. Taip? Pirmininke, galime tam pritarti? Ačiū. Pritarta po pateikimo. Siūloma abu projektus svarstyti gruodžio 12 d. Tinka? Ačiū, gerbiamasis pirmininke.

18.01 val.
    Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 291, 88, 127, 128, 134, 135, 136, 139, 140, 169, 1806, 1809, 18025, 214 straipsnių pakeitimo ir papildymo" projektas Nr. XIIP-1279 (pateikimas)

    Paskutinis mūsų darbotvarkės r-5 klausimas - Seimo statuto daugelio straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1279. Pranešėjas - J. Sabatauskas. Tai pat pateikimas. Prašau, gerbiamasis pirmininke.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Statuto projektas irgi susijęs su sausio 1 d. įsigaliosiančiu Teisėkūros pagrindų įstatymu, kuriuo nustatomi teisėkūros principai, stadijos, valstybės ir savivaldybių institucijų, įstaigų ir kitų asmenų, dalyvaujančių teisėkūroje, teisės, pareigos. Šiame įstatyme numatyta, kad koncentruotumui, atvirumui, skaidrumui naudojama Seimo kanceliarijos teisės aktų informacinė sistema. Siekiant įgyvendinti teisės aktų registrą, reikia padaryti tam tikras Statuto pataisas, nes sausio 1 d. neteks galios įstatymas "Dėl įstatymų ir kitų teisės aktų skelbimo ir įsigaliojimo tvarkos".
     PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis kolega. Norinčių klausti nėra. Ar yra norinčių kalbėti? Taip pat nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti po pateikimo? Galime. Pagrindiniu komitetu taip pat siūlomas Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Siūloma svarstyti gruodžio 12 d.
    Gerbiamieji kolegos, mūsų darbotvarkė baigta. Turime dar kolegos A. Dumčiaus pareiškimą, tačiau jo nėra. Pareiškimą pridedame prie darbotvarkės.
    Posėdis baigtas. Gero vakaro! (Balsai salėje: "Registruojamės!")
    Registruojamės. Registracija pradėta.
    Gerbiamieji kolegos, užsiregistravo 39 ištvermingiausi Seimo nariai. Gero vakaro! (Gongas)

    Posėdžio metu neperskaitytas Seimo nario A. Dumčiaus pareiškimas

    "Šio mano pasisakymo tikslas pakviesti jus, gerbiamieji kolegos, gruodžio 9 d. (pirmadienį) 10 val. į Seimo III rūmų Konferencijų salę, kur vyks konferencija tema "Mokslo ir krikščioniškojo tikėjimo sąsajos". Konferencijos tikslas - mokslo ir tikėjimo tiesų tarpusavio suderinamumo, sąsajų ir dialogo plėtojimas, jo aktualizavimas švietimo, mokslo ir kultūros srityse. Naujausių fizikos, biologijos, kosmologijos ir kitų gamtos mokslų pasiekimų akivaizdoje stiprėja įsitikinimas, kad visatos, gyvybės ir žmogaus atsiradimas nėra atsitiktinis reiškinys. Žmogus yra tikslinga Kūrėjo projekto dalis. Kadangi tarp konferencijos dalyvių bus daugelio Lietuvos mokyklų atstovai - dorinio ugdymo mokytojai, praktinė konferencijos reikšmė neabejotina.
    Konferencijoje pranešimą skaitys pasaulinio garso mokslininkas, Londono karališkojo koledžo Religijos ir kultūros centro vadovas A. McGrathas. Dalyvaus ir pasisakys aukščiausi Lietuvos katalikų bažnyčios hierarchai, VDU Katalikų teologijos fakulteto dėstytojai, Seimo nariai.
    Bus pristatyta A. McGratho naujai į lietuvių kalbą išversta knyga "Mokslas ir religija".
    Ši konferencija yra antras tokio pobūdžio renginys Seime. Pirmoji konferencija įvyko 2010 m.; šios konferencijos medžiaga pristatyta Lietuvos mokykloms."
