LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
I (RUDENS) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 17
STENOGRAMA

2013 m. sausio 15 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. GAPŠYS
ir Seimo Pirmininko pavaduotojas A. SYSAS

PIRMININKAS (V. GAPŠYS, DPF). Labas rytas, gerbiamieji Seimo nariai! Pradedame 2013 m. sausio 15 d. rytinį plenarinį posėdį. (Gongas)
Prieš pradėdami darbotvarkės klausimus, turime progą pasveikinti pirmiausia jubiliatus, kurie sulaukė gražių jubiliejų ir kuriais mes visi labai džiaugiamės ir norime jiems palinkėti kuo didžiausios sėkmės.
Pirmiausia norėčiau pasveikinti B. Juodką, sulaukusį gražaus jubiliejaus, ir palinkėti kuo produktyvesnio darbo Seime ir asmeniniame gyvenime. (Plojimai)
Taip pat norime pasveikinti dar iš praėjusiųjų metų atkeliavusį irgi labai gražų jubiliejų – R. Ačą. (Plojimai) Jis tikrai atrodo jauniau, nei jam yra metų. (Plojimai)
Taip pat norime pasveikinti L. Graužinienę su gražiu jubiliejumi. Palinkėti kuo didesnės darbinės sėkmės! (Plojimai)
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Labai ačiū visiems. Noriu padėkoti jums už tai, kad mes su kai kuriais jau daugelį metų kartu, kad dirbame, kiek suprantame, kiek pajėgiame, kiek stengiamės, visi bendraudami, draugaudami, pasiginčydami, bet ginčuose ir diskusijose gimsta tiesa. Taigi labai ačiū jums visiems: ir seniesiems, ir naujiesiems kolegoms. Manau, kad ateinantį dešimtmetį iki kito jubiliejaus pasistengsiu realizuoti savo visas žinias, kokias įgijau dirbdama čia. Labai jums ačiū. (Plojimai)
PIRMININKAS. Dabar tradiciškai registruojamės.
Užsiregistravo 92 Seimo nariai.

10.07 val.
Seniūnų sueigoje patikslintos 2013 m. sausio 15 d. (antradienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

Pirmasis klausimas – Seimo 2013 m. sausio 15 d. (antradienio) plenarinių posėdžių darbotvarkės tvirtinimas. Kokių būtų pasiūlymų? A. Salamakinas – per šoninį mikrofoną. Prašom.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojau. Frakcijos vardu siūlau į darbotvarkę įtraukti Vyriausybės parengtus Atsinaujinančių energetikos išteklių ir Elektros energijos įstatymų pakeitimus, nes tai yra tikrai labai svarbūs įstatymai ir Vyriausybė prašo. Jie yra Seimo sekretoriate įregistruoti. Gaila, kad Seniūnų sueigoje dar nebuvo atliktos kai kurios procedūros. Dabar pasiruošta juos svarstyti.
PIRMININKAS. Ačiū už pasiūlymą. Dar vienas pasiūlymas – P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Aš taip pat frakcijos vardu siūlau įstatymo projektą Nr. XIP-4474 išbraukti iš darbotvarkės ir šiandien jo nesvarstyti.
PIRMININKAS. Ar dar bus pasiūlymų? Nematau. Eilės tvarka siūlau balsuoti dėl Atsinaujinančių energetikos išteklių įstatymo įtraukimo į darbotvarkę, į popietinį posėdį, jeigu galėtume.
Balsuojame. Kas už, balsuoja už, kas prieš… Dėkojame.
O dėl P. Gražulio prašymo. Jis nebuvo dėl techninių priežasčių įrašytas. Balsuoti ir nereikia. Šiandienos darbotvarkėje tiesiog to klausimo nėra.
Ar galime bendru sutarimu patvirtinti plenarinių posėdžių darbotvarkę? (Balsai salėje) Nėra prieštaraujančių? Bendru sutarimu darbotvarkei pritarta.
Balsuojame. Yra prašymas balsuoti. Balsuojame dėl plenarinių posėdžių darbotvarkės. Gerai.
Darbotvarkė su pakeitimais dėl Atsinaujinančių energetikos išteklių įstatymo ir jį lydinčių įstatymų įtraukimo… pritarta visai darbotvarkei.

10.10 val.
Vertybinių popierių įstatymo 2, 4, 5, 6, 7, 9, 10, 12, 15, 20, 23, 25, 26, 27, 31, 33, 34, 37, 38, 42, 46, 48 straipsnių pakeitimo ir papildymo, Įstatymo papildymo 61 straipsniu ir penktuoju1 skirsniu ir Įstatymo priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-67(2)ES (svarstymas)

Darbotvarkės 1-2 klausimas – Vertybinių popierių įstatymo 2, 4, 5, 6, 7, 9, 10, 12, 15, 20, 23, 25, 26, 27, 31, 33, 34, 37, 38, 42, 46, 48 straipsnių pakeitimo ir papildymo, Įstatymo papildymo 61 straipsniu ir penktuoju1 skirsniu ir Įstatymo priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-67(2). Svarstymo stadija. Pranešėjas – Biudžeto ir finansų komitetas. A. Nesteckis. Prašom į tribūną.
A. NESTECKIS (LSDPF). Laba diena, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Noriu pasakyti, kad šis Vertybinių popierių įstatymo projektas buvo svarstytas Biudžeto ir finansų komitete. Jis yra susijęs su Europos Sąjungos direktyvos pakeitimu. Biudžeto ir finansų komitete dėl pataisų buvo pritarta, taip pat buvo pritarta ir Teisės departamento pastaboms, į kurias buvo atsižvelgta Biudžeto ir finansų komitete. Siūlau po svarstymo pritarti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Pastabų, pasiūlymų kitų pranešėjų nėra, užsirašiusių diskusijai taip pat nėra, už ir prieš pasisakyti norinčių taip pat nematau. Tai gal galime po svarstymo pritarti bendru sutarimu? Nėra prieštaraujančių, taigi po svarstymo pritarta bendru sutarimu.
Turėtume apsispręsti dėl skubos tvarkos, kad įstatymą galėtume priimti ketvirtadienį. Ar yra prieštaraujančių? Nėra. Bendru sutarimu skubos tvarkai pritarta. Dėkoju.

10.12 val.
Įmonių kapitalo sanavimo ir restruktūrizavimo įstatymo ir jį keitusio įstatymo pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIP-1549(2) (svarstymas)

Darbotvarkės 1-3 klausimas – Įmonių kapitalo sanavimo ir restruktūrizavimo įstatymo ir jį keitusio įstatymo pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIP-1549(2). Pranešėjas turėtų būti iš Ekonomikos komiteto. D. Kreivys. Prašom į tribūną. D. Kreivio nematome. Kas galėtų iš Ekonomikos komiteto pateikti? R. Žemaitaitis. D. Kreivys yra. Tada prašom iš karto į tribūną. Darbotvarkės 1-3 klausimas – Įmonių kapitalo sanavimo…
D. KREIVYS (TS-LKDF). Sprendimas – pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui ir komiteto išvadai. Balsavimo rezultatai – bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Pataisų ir pasiūlymų nėra. Diskusijoje dalyvauti užsirašiusių Seimo narių taip pat nematau, už ir prieš nėra pasisakančių. Ar galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo? (Balsai salėje:„Taip.“) Nėra prieštaraujančių. Dėkoju.
Atitinkamai dėl skubos tvarkos. Ar būtų prieštaraujančių? Nėra dėl skubos tvarkos. Ketvirtadienį planuojamas priėmimas.

10.14 val.
Šilumos ūkio įstatymo 33 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4542(2) (svarstymas)

Darbotvarkės 1-4 klausimas – Šilumos ūkio įstatymo 33 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4542(2). Pranešėjas – A. Skardžius, Ekonomikos komitetas.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Laba diena, gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos! Leiskite pristatyti Ekonomikos komiteto, pagrindinio komiteto, išvadą dėl Lietuvos Respublikos šilumos ūkio įstatymo 33 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto. Komiteto išvada: pritarti Ekonomikos komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Balsavimo rezultatai: 7 – už, prieš – 1, susilaikė 1. Praėjusios Vyriausybės išvadoms, teikiamoms dėl šio įstatymo projekto, nepritarta.
PIRMININKAS. Dėkojame. Biudžeto ir finansų komiteto vardu – R. Kupčinskas.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamosios kolegės ir kolegos, praeitos kadencijos Biudžeto ir finansų komitetas svarstė šį įstatymo projektą ir siūlo atitinkamai, kaip ir Savivaldybių asociacija bei praeitos kadencijos Vyriausybė, pagrindiniam komitetui grąžinti įstatymo projektą iniciatoriams patobulinti. Balsavimo rezultatai: už – 5, prieš nebuvo, susilaikė 2. Ačiū.
PIRMININKAS. Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto vardu – V. Bukauskas. Nematau V. Bukausko. Ar iš Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto kas galėtų perskaityti? Dėkoju. V. V. Margevičienė.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto išvada dėl Lietuvos Respublikos šilumos ūkio įstatymo 33 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto. Išvada yra tokia: siūlyti pagrindiniam komitetui tobulinti įstatymo projektą, atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento, Lietuvos Respublikos Vyriausybės, Europos teisės departamento prie Teisingumo ministerijos, Lietuvos Respublikos savivaldybių asociacijos, taip pat Valstybės kontrolės valstybinio audito, atlikto 2011 m. birželio 28 d., pateiktas išvadas ir rekomendacijas. Balsavimo rezultatai – bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju. Pataisų ir pasiūlymų, kuriuos reikės apsvarstyti, nėra, diskusijoje užsirašiusių kalbėti nėra, dėl motyvų užsirašiusių nėra. (Balsai salėje) Atsiprašau, prieš nori kalbėti A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš noriu tiktai pasakyti, kad įstatymo projektas, kuris yra registruotas dar 2011 m., atrodo, birželio mėnesį, mano manymu, nieko nesprendžia, jis nėra reikšmingas ar reikalingas, tik gali sukelti papildomą sumaištį dėl šilumos reikalų. Jeigu naujoji Vyriausybė nori spręsti šilumos ūkio problemas, tai turi pateikti sisteminį įstatymo projektą, o ne užsiimti kokių nors užsilikusių įstatymų priėmimu. Aš raginu nepritarti šiam įstatymo projektui, o į šilumos reikalus žiūrėti kur kas rimčiau.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kadangi projektas praeitos Vyriausybės ir nieko nesprendžia, bet buvo užsirašiusių prieš, siūlau balsuoti po svarstymo. Prašom registruotis ir balsuoti, kas balsuoja už, kas – prieš, kas susilaiko. Atsiprašau.
Užsiregistravo 100: už balsavo 55, prieš – 4, susilaikė 41. Po svarstymo projektui pritarta. Kaip patikslino, teikėjai buvo kiti.
Dėl skubos. Ar galime bendru sutarimu sutarti dėl skubos tvarkos? Prieštaraujančių nėra. Ačiū.
Nematau ministro D. A. Barakausko. Tada turime šiek tiek laiko iki 11 val., kada numatytas klausimas. Pereitume prie rezervinių klausimų, kadangi sutaupėme tam tikrą laiko dalį.
Rezervinis 1 klausimas. D. Mikutienės… Gal Sekretoriatas galėtų pakviesti į salę D. Mikutienę. Tada pereitume prie r-2 klausimo – Alkoholio kontrolės įstatymo 18 straipsnio 4 dalies pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-197. Pateikimo stadija. Pranešėjas – A. Matulas. Kviečiame į tribūną.

10.20 val.
Alkoholio kontrolės įstatymo 18 straipsnio 4 dalies pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-197 (pateikimas)

A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, praeitos kadencijos Seimas jau daugiau kaip prieš metus priėmė įstatymą, kuris įsigaliojo po metų, t. y. nuo šių metų sausio 1 d., ir Lietuvoje neliko alkoholinių gėrimų: alaus, sidro ir kitų, išpilstytų į didesnes kaip 1 litro talpas. Taip pat nuo sausio 1 d. įsigaliojo įstatymas, kai Lietuvoje neleidžiama gaminti alaus, stipresnio kaip 7,5 laipsnio.
Noriu informuoti, kad Europoje alkoholis vadinamuosiuose bambaliuose, didelės talpos plastikiniuose induose, pardavinėjamas tik Estijoje, Latvijoje ir Lietuvoje. Pavyzdžiui, latviai jau priėmė įstatymą, kad stipresnį kaip 7,5 laipsnio alų parduoda tik išpilstytą į 0,5 litro. Lenkijoje jo parduodama tik apie 1 %, kitose šalyse tokių tradicijų nėra. Tuo tarpu Lietuvoje, pavyzdžiui, alaus, išpilstyto į 2 ir 2,5 litrų talpą, parduodama net 46 %. Į tokią tarą supilstytas alkoholis išties yra labai pigus ir tai yra pagrindinė priemonė jaunimui ir daugeliui žmonių girtuokliauti. Taip pat labai blogas rodiklis: pavyzdžiui, Lietuvoje alaus, stipresnio kaip 7,5 laipsnio, suvartojama 26,1 %. Tai irgi rodiklis, kuris daug kartų viršija kitų Europos Sąjungos šalių vidurkį.
Vienas iš Europos Komisijos direktoratų pradėjo rinkti informaciją, ar mūsų įsigaliojęs įstatymas neprieštarauja laisvam prekių judėjimui. Taip pat noriu priminti, kad Lietuvos Konstitucinis Teismas prieš keletą metų priėmė sprendimą, kad valstybė, atsižvelgdama į situaciją, gali riboti tiek tabako, tiek alkoholio paslaugas ir prekes, jų pardavimą. Kadangi priimant įstatymą galbūt buvo padaryta tam tikrų klaidų, todėl būtų tikslinga jį šiek tiek pataisyti, tai yra drausti, kaip ir dabar, pilstyti alų, sidrą ir kitus alkoholinius gėrimus į didesnę talpą kaip 1 litro, išskyrus stiklinę, keraminę, medinę ar metalinę tarą, nes yra gaminami suvenyriniai gaminiai… arba į stiklinę tarą tikriausiai netikslinga būtų drausti. Taip pat šiuo įstatymo projektu siūloma leisti gaminti ir pardavinėti mažmeninėje prekyboje alų, stipresnį kaip 7,5 laipsnio, vėlgi išpilstytą į stiklinę, keraminę, medinę ar metalinę tarą. Taip galimi prieštaravimai, dėl ko Europos Komisija pradėjo rinkti informaciją, būtų pašalinti.
Labai prašyčiau jūsų pritarti šiam įstatymo projektui, kurį teikiame trys Seimo nariai. Jeigu būtų pritarta alternatyviam kolegės D. Mikutienės įstatymo projektui, išties įsigaliojęs nuo sausio 1 d. įstatymas būtų panaikintas. Jinai siūlo panaikinti ir vėl parduotuvėse atsirastų vadinamieji bambaliai. Be abejo, kompanijos, alaus gamintojai, investavę pinigus į naują įrangą, pradėję pilstyti alų į ne didesnę kaip 1 litro tarą, matyt, pareikalautų tam tikros kompensacijos. Jeigu kas dar nebuvote parduotuvėse po Naujųjų metų, eikite ir atkreipkite dėmesį į alkoholio skyrių. Tikrai Lietuva tapo daug civiliuotesnė, nes nėra bambalių. Aš lankiausi kokioje 20 parduotuvių savo apygardoje, pardavėjos sakė, kad pirkimas gerokai sumažėjo, nes už 4,5 Lt galėjai nusipirkti 8–9 laipsnių 2–2,5 litro bambalį, dabar už 4 litus gali nusipirkti vieną arba du butelius normalaus stiprumo alaus. Išties vartojimas sumažėjo. Man atrodo, greitai pajausime teigiamas pasekmes kitose srityse. Labai prašau pritarti po pateikimo.
PIRMININKAS. Dėkojame pranešėjui. Jūsų paklausti užsirašė 7 Seimo nariai. Pirmoji klausia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, gyvenate tikrai alaus krašte, nepaprastai daug padarėte įstatymo pataisų, bet vis dėlto norėčiau paklausti, paaiškinkite man, kaip čia yra, didesni aludariai persitvarkė, tai yra gražu, civilizuota, Lietuva tapo civilizuotu kraštu, sumažėjo pardavimas, bet kodėl taip prieštarauja smulkieji aludariai šiai pertvarkai? Ačiū.
A. MATULAS (TS-LKDF). Išties paradoksas, kad dėl šio įstatymo suskilo patys aludariai. Didesni aludariai, jų asociacija, palaiko šitą įstatymo projektą, mažesni, kurių dauguma dabar gamina alų didesnėse talpose, jie lyg ir prieštarauja. Bet, mano manymu, šitas įstatymas naudingas ne tik visuomenės sveikatos požiūriu, nes Europos Komisija prašo įrodyti, ar šitais priimtais sprendimais tikrai kenkiama Lietuvos visuomenės sveikatai. Manau, įrodymų, pradedant šiais skaičiais, yra labai daug. Aš esu kalbėjęs ir su kolege ministre B. Vėsaite, ir su ministru V. P. Andriukaičiu, kurie tikrai ryžtingai yra pasiryžę Europos Komisijai pateikti šitą informaciją ir įrodyti, kad labai pigus alkoholis, pilstomas į bambalius, kenkia visuomenės sveikatai.
Bet šiuo atveju įsigaliojęs įstatymas, manau, naudingas visiems Lietuvos alkoholio gamintojams, nes Lietuvoje neliko konkurento, kurio neaiškios kokybės produkcija, tai yra iš kaimyninių trečiųjų šalių, kurie daugiausia ir importuodavo alkoholį, supilstytą į didelius bambalius. Jūs nueikite į parduotuves ir pamatysite, kad šiandien tų šalių alkoholio, sidro, kokteilių, alaus, supilstyto į tokias dideles talpas, neliko. Vadinasi, šitas įstatymas ekonomine prasme naudingas netgi visiems mūsų gamintojams. Aš gyvenu aludarių krašte, žinau keletą aludarių, kurie pagal licenciją gamina alų, tikrai dabar pilsto į 1 litro tarą ir jokių didelių problemų nemato. Bet kai ką reikia pataisyti, nes, pasirodo, Biržai, kiti pilsto alų į keraminę, pavyzdžiui, 2 litrų talpos tarą, tai šituos dalykus, matyt, mes galėtume pataisyti ir leisti, bet jokiu būdu negalime atšaukti įstatymo, nes būtų paradoksas. Nuo Naujųjų metų įsigaliojo, o dabar mes vėl leidžiam, iš naujo prasideda gamyba, o ar mes sugebėsime atšaukti po to? Tai tikrai būtų didžiulis žingsnis atgal.
PIRMININKAS. Jūsų paklausti nori D. Mikutienė.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamasis kolega, aš noriu paklausti. Jūs turbūt neprieštaraujate ir suprantate, kad pagal Europos Sąjungos Stojimo sutartį bet kokį projektą, kurį jūs dabar teikiate, arba bus dar kažkokių kitokių pasiūlymų, reikia notifikuoti Europos Komisijoje. Kodėl tada jūsų ūkio ministras, gavęs raštą liepos 18 d., iki rugpjūčio 22 d., kas buvo nustatyta, per „EU Pilot“ informacinę sistemą nenotifikavo, neapgynė šitos pozicijos, kai tada jūs vykdėte tą parlamentinę kontrolę? Būtų sutvarkę, būtų apsigynę ir nebūtų buvę jokių problemų.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamoji kolege, tikrai gerbiu jūsų pastangas maisto srityje, išties jūs daug kuo esate prisidėjusi prie sveikatos sistemos tobulinimo ir, atrodo, jūsų laukia labai daug naujų, didelių išbandymų, ir tikrai didelės kantrybės jums. Jūs esate teisi, kad, matyt, reikėjo notifikuoti, bet tai nėra toks pažeidimas, dėl kurio reikėtų atšaukti įstatymą, tuo labiau kad Teisės departamentas neturėjo jokių pastabų. Dabar jau svarstant, pavyzdžiui, kad ir energinius gėrimus, Teisės departamentas rašo, kad lyg ir reikėtų notifikuoti. Bet tuo metu jokių pastabų nebuvo, ir, kiek aš pamenu, Seimas balsavo faktiškai vienbalsiai priimdamas šitą įstatymą. Įstatymas yra priimtas ir, manau, mes turime apginti savo teisę, nes alkoholio suvartojimas, būtent stipraus alaus, sidro bambaliuose suvartojimas, tarp jaunimo katastrofiškai išaugo. Per pastaruosius trejus metus tarp jaunimo, ypač merginų, alaus ir sidro suvartojimas išaugo 40 procentų.
PIRMININKAS. Klausia A. Mazuronis.
A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Gerbiamasis pranešėjau, iš tiesų galėčiau gana daug kalbėti apie jūsų jau praeitoje kadencijoje pasiūlytas ir priimtas įstatymo pataisas, tačiau to nedarysiu. Paklausiu du labai konkrečius klausimus. Visų pirma kodėl jūs, prisidengdamas kova su alkoholiu, dalyvaujate perskirstant alaus rinką stambiųjų aludarių naudai?
Ir antra. Sakykim, šiandien po darbo grįždamas namo ir sustojęs prie pilstomo alaus, kuris yra, beje, daug kokybiškesnis už tą alų, kuris yra pusės litro stikliniuose buteliuose, gaminamuose didžiųjų alaus gamintojų, krautuvėlių ir norėdamas nusipirkti du arba tris litrus alaus, aš turiu pirkti vieno litro taros buteliuose ir negaliu to padaryti, kaip buvo iki tol, dviejų ar trijų litrų taros talpose? Kur yra elementari logika ir sveikas protas siūlyti tokio pobūdžio pataisas?
A. MATULAS (TS-LKDF). Elementarios logikos tikriausiai neturėjo tas pardavėjas, kuris pilstomą alų jums pardavė vieno litro taroje, jūs galėjote jį nusipirkti ir kibiru atsivežti. Tikrai pilstomas alus neribojamas pagal kiekį, čia yra kažkoks nesusipratimas. Bet aš jums patariu tokiais kiekiais nepirkti ir negerti, paskui galite tapti panašus į kai kuriuos žmones, kuriuos mes kartais matome per „Dviračio šou“.
Dėl rinkos perskirstymo tikrai, kolegos, tų priekaištų, kai mes daugybę metų bandome kovoti su alkoholizmu, mes susilaukiame labai daug. Pasaulio sveikatos organizacija, mokslininkai įvardina tris pagrindines priežastis, kurios lemia alkoholio vartojimo sumažėjimą. Tai visiškas reklamos nebuvimas, prieinamumo mažinimas, tai yra alkoholio pardavimo taškų mažinimas, ir kainos didinimas. Pilstymas į tokią pigią tarą labai sumažina alkoholio kainą ir, kaip sakiau, šiuo metu bambaliuose alų vartoja 46 % Lietuvos gyventojų, nes toks alus yra pigus. Jeigu kas nors teikia siūlymą uždrausti naktinę prekybą, jūs teigiate, kad aš kažkam atstovauju. Jeigu kas nors siūlo padidinti akcizą, tada sakote, kad jau kitam atstovauju. Aš tikrai nebijau tų kaltinimų, nes neturiu ir niekada neturėsiu jokio ryšio su jokiu alkoholio gamintoju.
PIRMININKAS. Klausia A. V. Patackas.
A. V. PATACKAS (DKF). Aš truputį platesniu kontekstu, ne vien tik dėl litro ar dviejų litrų. Noriu paklausti, kada valstybė pradės vykdyti savo nuostatą alkoholio gamybos, kaip socialiai atsakingo verslo, atžvilgiu? Tai yra tas verslas, kuris atsižvelgia ne tik į gamintojus ir į jų pelną, bet taip pat atsižvelgia ir į pasekmes sveikatai ir kitiems dalykams. Tai vienas klausimas.
Antras klausimas. Rusija yra priėmusi įstatymą dėl vaikų alkoholizmo. Ir pas mus reikalai krypsta į tą pačią pusę. Ar ne laikas būtų pagalvoti apie kažką panašaus ir Lietuvoje?
Trečias klausimas. Kada nustos meluoti alaus reklama, teigdama, kad alus yra vyrų gėrimas? Seniai nustatyta, kad nuo alaus didėja moteriškų hormonų ir vyras tampa panašesnis į moterį…
PIRMININKAS. Laikas!
A. V. PATACKAS (DKF). …ir nieko bendra su vyriškumu neturi. Kodėl Seimas negalėtų kai kurių dalykų sutvarkyti būtent šios reklamos srityje?
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, aš iš kito galo pradėsiu. Ką daryti Lietuvai, kad sumažėtų alkoholio vartojimas, yra visiškai aišku. Jums bet kuris mokslininkas pasakys, bet kuris politikas pasakys, deja, kompleksiškai priimti priemones yra beveik neįmanoma dėl politinių interesų, dėl lobistų spaudimo, dėl visuomenės susiskaldymo, susipriešinimo, verslo interesų. Todėl mes ir bandome palaipsniui, mėnuo po mėnesio priimti vieną ar kitą įstatymą, ir šiandien situacija yra gana nebloga.
Dėl jaunimo. Neseniai buvo priimtas įstatymas, kad jaunesnis negu 18 metų asmuo negali ne tik vartoti alkoholio, bet ir jo turėti. Analogiškai turime padaryti ir su tabaku, su rūkymu. Taigi mūsų teisinė bazė gana nebloga.
Dabar dėl Rusijos. Aš tikrai džiaugiuosi, kad praeitoje kadencijoje, maždaug prieš šešerius metus, Seimo Sveikatos reikalų komiteto delegacija, pirmoji iš Lietuvos, nuvykome į Rusijos Dūmą, susitikome su Sveikatos ministerija, susitikome su Dūmos Sveikatos reikalų komitetu, ir jie labai mūsų prašė kuo daugiau papasakoti, kaip Lietuva kovoja su alkoholizmu. Tada jau mes buvome uždraudę rūkyti kavinėse, buvome uždraudę naktinę prekybą, jie stebėjosi ir domėjosi, kokiu keliu reikėtų eiti.
Šiandien aš džiaugiuosi, kad Rusija šiuo metu yra padariusi kai kur daugiau negu mes, ji yra visiškai uždraudusi alkoholio reklamą, kurią mes, deja, atšaukėme. Išties visuose įstatymuose Lietuva deklaruoja, kad pagrindinis kovos su alkoholizmu tikslas – mažinti pasekmes, nes per metus mes netenkame 5–6 tūkst. žmonių dėl alkoholio vartojimo. Pavyzdžiui, apie 60–70 % žmonių žudosi būdami neblaivūs. Mano manymu, alkoholizmas šiandien yra didžiausia Lietuvos moralinė problema, dabar jau ir ekonominė problema. Todėl prašyčiau pritarti. Jeigu būtų pritarta kolegės D. Mikutienės projektui, nors to daryti nereikia, šitas projektas viską išsprendžia, tada būtų galima pavasario sesijoje jį priimti.
PIRMININKAS. Dėkojame, laikas baigėsi, net šiek tiek ir viršijome. Jūs atsakėte į Seimo narių klausimus. Pasibaigus laikui pereiname prie pateikimo stadijos. Užsirašė už kalbėti V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamieji Seimo nariai, šios įstatymo pataisos, man atrodo, mažina alkoholio prieinamumą, nesaikingą jo vartojimą, bus nelengvai prieinama asocialiems asmenims ir būtų užtikrinamos sąlygos mažiesiems aludariams. Todėl siūlau palaikyti šiuos autorių pasiūlymus ir balsuoti už. Taip išspręstume kai kuriuos klausimus.
PIRMININKAS. Prieš kalba D. Mikutienė.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, surengtame darbo grupės posėdyje, kaip spręsti šią problemą, tiek Europos Teisės departamento, tiek Teisės departamento atstovai pasakė, kad pažeidimų procedūra yra pradėta. Bet kokiu atveju, darant bet kokį suvaržymą, ar bus šitos nuostatos, ar kitos, vis tiek privalu notifikuoti Europos Komisijoje. Jų siūlymas buvo paskelbti tuos straipsnius netekusiais galios, o Ūkio ministerija, kuri turi parengusi išsamų projektą, važiuoja į Europos Komisiją, apsigina ir notifikuoja, o mes Seime kovo mėnesį priimame tam tikrus suvaržymus, reglamentuojančius šitą sritį. Tai dabar iš konteksto iškritę tokie pagal didžiųjų aludarių pasiūlymus parengti siūlymai sukuria dar didesnių problemų, bet jie iš esmės neišsprendžia pažeidimų procedūros panaikinimo. Aš siūlau šitam klausimui nepritarti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kalbėjo vienas už, vienas prieš. Balsuojame po pateikimo dėl Alkoholio kontrolės įstatymo 18 straipsnio 4 dalies pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-197.
Užsiregistravo 97 Seimo nariai. Balsavo Seimo 93 nariai: už – 56, prieš – 16, susilaikė 21. Pritarta po pateikimo.

10.40 val.
Alkoholio kontrolės įstatymo 18 ir 34 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-193 (pateikimas)

Kitas pirmasis rezervinis klausimas – Alkoholio kontrolės įstatymo 18 ir 34 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-193. Pranešėja – D. Mikutienė.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, aš šį klausimą pristatysiu labai trumpai, nes kolega A. Matulas jį išsamiai pateikė.
Išties tenka konstatuoti, kad tai, kaip buvo priimtas Alkoholio kontrolės įstatymas dėl minėtų suvaržymų, pažeidė pačią įstatymo priėmimo procedūrą. Dėl to Europos Komisija kreipėsi per (…) informacinę sistemą, kad Lietuva pateiktų argumentus, dėl ko toks suvaržymas yra priimtas. Europos Komisija teigia, kad yra pažeidžiama 98 direktyva ir Europos Sąjungos veikimo… 34 straipsnio nuostatos. Tuometinis ūkio viceministras R. Žylius to nepadarė, nes buvo duotas terminas iki rugpjūčio 22 d. Tada, kaip jūs girdėjote ir skaitėte spaudoje, mažieji aludariai apskundė Europos Komisijai ir taip įsisuko visa ši sistema.
Ką norėčiau pasakyti? Teisininkai buvo pakviesti iš Europos teisės departamento, buvo Ūkio ministerijos, Narkotikų, alkoholio kontrolės departamento atstovai ir Seimo teisininkai. Nematėme kitos išeities, kaip paskelbti šiuos straipsnius netekusiais galios, o Ūkio ministerija yra parengusi projektą, kurį pateiks Europos Komisijai notifikuoti, išsamų projektą, ir šis įstatymas su suvaržymais… kaip teisingai pastebėta, kad reikia riboti tarą, bet tai turi būti padaryta civilizuotai, suderinus su Europos Komisija, nes pagal dabartinę redakciją stiprus belgiškas alus mažoje taroje negali pakliūti į rinką. Ir kas tada mokės tuos nuostolius valstybei, jeigu bus pradėti teisminiai procesai? Tiesiog labai nesmagu, kad Seimas buvo įveltas į didžiųjų aludarių konkurencinę kovą. Taip, manau, neturėtų būti. Turi būti sutarta dėl principų, visi šiame versle turėtų elgtis atsakingai ir nediskriminuoti vieni kitų, ir nepasitelkti įstatymų leidėjų. Tiek galbūt būtų mano įžangos.
Teikiu šį įstatymo projektą, kad tie straipsniai būtų pripažinti netekusiais galios. Lauksime subalansuoto įstatymo projekto iš Ūkio ministerijos, ką teigia Ūkio ministerijos specialistai.
PIRMININKAS. Dėkojame. Neišeikite iš tribūnos. Jūsų nori paklausti 8 Seimo nariai. Pirmoji klausia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamoji komiteto pirmininke, ar jums neatrodo, kad aludariai jau padarę kai kurias investicijas, kad komitete mes buvome juos susišaukę ir jie yra už tą įstatymą? Kodėl reikia įstatymą atšaukti? Jūs energiniams gėrimams sakote „ne“, o bambaliams „taip“. Tarpušvenčiu susikviečiate aludarius ir priimate tokį sprendimą. Kodėl taip darote? Ačiū.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Ačiū. Turiu pasakyti, kad energiniams gėrimams lygiai taip pat galioja taisyklė, ir Ūkio ministerija parašė raštą, kad juos privalu notifikuoti. Įstatymo projektas, kuris yra sustabdytas, bus pateiktas Europos Komisijai dėl notifikavimo.
Antra. Ne aludariai buvo sukviesti, o buvo atvykę specialistai, tarp jų ir pareiškėjai, kurie pateikė savo motyvus, kodėl jie kreipėsi į Europos Komisiją. Ir antras dalykas dėl įstatymo projekto, dėl didžiųjų gamintojų. Didiesiems gamintojams yra visiškai nesudėtinga, kai jie varto šitokius pelnus, pasitelkti įstatymų leidėją, padaryti savo pakuotės pakeitimus ir padedant įstatymų leidėjams sužlugdyti smulkųjį ir vidutinį verslą. Dar daugiau pasakysiu, daugelyje Europos Sąjungos šalių akcizai yra progresiniai, ir mažieji gamintojai, kurie gamina pagal specialiąsias technologijas, turi daug mažesnį akcizą negu didieji gamintojai.
Čia man visiškai akivaizdu, kad šį pusmetį, kol vyks toks tąsymas, kai kas susižers milijoninius pelnus, nes rinka yra perskirstyta dėl Seimo priimto šito įstatymo. Mano nuomone, taip elgtis negarbinga. Visi turime suprasti, kad bet kokie gamintojai turi laikytis valstybės nustatytų principų ir turi gerbti įstatymą, o ne elgtis taip, kaip dabar yra pasielgta.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti A. Matulas.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamoji kolege, jeigu ne jūs teikiate kokį nors projektą (nesvarbu, koks Seimo narys teiktų), iš karto matote kažkokią korupciją, ryšius, kažkas negerai. Bet kai jūs prieš metus pati balsavote už šį įstatymo projektą, nė vienu žodžiu komitete neminėjote, kad reikia kažką daryti, notifikuoti. Europos teisės departamentas, Seimo Teisės departamentas nė vieno žodžio nesakė. Dabar mano pateiktas įstatymo projektas (mūsų kolegų) yra labai artimas tam, kurį yra parengusi Ūkio ministerija. Ir išties, jeigu jau Seimas pritarė tam, aš manyčiau, mes toliau jį svarstykime, pavasario sesijoje priimsime. O Europos Komisijos vieno direktorato pradėta rinkti informacija nereiškia pradėto ikiteisminio tyrimo. Todėl noriu jūsų paklausti, ar nemanote, kad daug geriau būtų, kad pradėtume svarstyti vieną įstatymo projektą ir nesukeltume sumaišties? Nes jeigu būtų pritarta jūsų įstatymo projektui, ar jūs suvokiate, kokios gali būti ekonominės pasekmės?
D. MIKUTIENĖ (DPF). Jokių pasekmių nebus, nes šis mano teikiamas įstatymo projektas neuždraudžia rinkoje būti mažesnės talpos, ką dabar sėkmingai sugebėjo persitvarkyti didieji aludariai. Tai yra viena.
Antras dalykas. Gerbiamasis kolega, jūs puikiai žinojote, kad reikia notifikuoti. Tai rodo ir jūsų raštai. Aš tik dabar gavau ir iš Ūkio ministerijos raštus, ir pakėliau buvusius jūsų siųstus raštus. Taip, iš tiesų aš balsavau kartu su jumis už šį įstatymo projektą, nes jūs užtikrinote, kad viskas yra teisingai ir tvarkingai. Tačiau kai mes pamatėme, kokie yra atsiųsti raštai, na, dovanokite, negalima klaidinti. Reikia pripažinti tą apmaudžią procedūrinę klaidą. Ir aš tikrai gerbiu jūsų siekį reglamentuoti, sugriežtinti reikalavimus, bet mes turime elgtis civilizuotai, kaip normali Europos Sąjungos valstybė.
PIRMININKAS. Jūsų paklausti nori A. Mazuronis.
A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Gerbiamoji pranešėja, sakykite, aš norėjau jūsų paklausti, kaip jūs vertinate moraliniu galbūt aspektu tokius dalykus, kai Seimas įvairiausių įstatymo pataisų forma pradeda dalyvauti rinkos paskirstyme tarp rinkos žaidėjų? Moraliniu požiūriu. Ir kaip jūs manote, kokie faktoriai galėjo lemti tokių praeitos kadencijos pataisų atsiradimą šiame įstatyme, apie kurį mes dabar kalbame?
D. MIKUTIENĖ (DPF). Jūs jau žinote, kai tik yra Alkoholio kontrolės įstatymas arba kiti, į Seimą lobistai vaikšto kaip į darbą, jiems tereikia tik Seimo salėje kėdę pastatyti. Tai vienas dalykas.
Antras dalykas. Tas nuostatas, kurios buvo teiktos prieš tai kolegos pristatytame įstatymo projekte, jas Aludarių gildija siuntė. Siuntė ir man, siuntė ir kitiems, tačiau aiškinamajame rašte nenurodyta, kad pirminis siūlytojas yra Aludarių gildija. Gal tai yra tik tokia techninė klaida, aš to negaliu pasakyti, bet iš tiesų aš manau, kad tai būtų Ūkio ministerijos reikalas. Ūkio ministerija turi surinkti visus šioje srityje veikiančius verslo subjektus, susitarti dėl principų, dėl to, kokia yra valstybės pozicija, kad įstatymai nebūtų kaitaliojami, nes Alkoholio kontrolės įstatymas turbūt bene dažniausiai kaitaliojamas įstatymas. Ir sutikime, kad ir kaip būtų, tai yra prekė, kuri yra gaminama Lietuvoje, ir verslininkams, nors ir kokie jie būtų, yra labai neramu ir sudėtinga. Čia viena valdžia, čia kita, ir jokio pastovumo nėra. Manyčiau, principų nustatymas yra labai svarbus dalykas. O mes turime remtis oficialių institucijų nuostatomis ir raštais.
PIRMININKAS. Klausia A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamoji pranešėja, mano klausimas iš dviejų dalių. Tai vis dėlto kokia jūsų pozicija? Praeitais metais jūs balsavote už šitą įstatymą. Jeigu gerai atsimenu, tai jūs kažkada, atrodo, 2003 m., taip pat inicijavote, kad alkoholio prekyba būtų leidžiama ir degalinėse. Ar jūs už tai, kad alkoholiu būtų daugiau prekiaujama, laisviau, ar už tai, kad vis dėlto atsirastų tam tikros priemonės, kontroliuojančios, suderintos ir su Europos Sąjunga, jeigu reikia? Nes čia kalbama tik apie kažkokias biurokratines procedūras. Suderinti tą reikia, tai padaryti, bet nekaitalioti bendros politikos. Kokiai politikai jūs atstovaujate, galite pasakyti?
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamasis opozicijos lyderi, nuoširdžiai vertinu jūsų politinę brandą, nes tokį klausimą galėtų paklausyti tik tokio lygio žmogus kaip jūs. Turiu pasakyti, kad tai yra procedūrinis pažeidimas. Ir jūsų vadovaujamoje Vyriausybėje ūkio ministras R. Žylius iki rugpjūčio 22 d. galėjo puikiausiai apginti šitas nuostatas arba kur reikia pakoreguoti šitas nuostatas. Taigi čia jau jūsų yra ta atsakomybė ir tą reikia iš tiesų padaryti. Aš manau, kad alkoholio suvaržymas dėl taros turi būti. Taip pat reikia nuspręsti ir dėl stiprumo, bet tai turi atitikti Europos Sąjungos teisės aktų reikalavimus. Ir mes negalime kaip kažkokia aborigenų šalis sugalvoti, kodėl taip, o ne taip. Kodėl 1 litras, o ne 1,20 l? O gal 0,5 turėtų būti? Tiesiog reikia tą poziciją apginti, ir mes atrodysime oriai ir gražiai. Ir aš čia nematau jokių problemų.
PIRMININKAS. Jūsų klausia E. Šablinskas.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Gerbiamoji pranešėja, nenoriu įsiteikti konservatoriams, bet gerbiamasis A. Kubilius gražiai paklausė. Vis dėlto jūs pripažįstate, kad įstatymą kažkas rengė, priėmė, buvusi dauguma ar kaip, bet jis yra priimtas ir dabar keičiamas, labai trumpai ir aiškiai, kad grąžintų viską į pirmykštę situaciją. Sakykite, ar neverta atiduoti ištirti Antikorupcijos komisijai, pasižiūrėti, kas vis dėlto žaidė, kas priiminėjo lobistus ir po to, kai buvo balsuota, kokie nuostoliai? Kita vertus, ar neverta tame įstatyme numatyti ir tų pusės litro ir litrinių bambalių plastmasės supirkimo, kad nebūtų teršiama gamta? Čia ne tik, kad kaimas girdomas tais bambaliais, bet dar yra ir šiukšlės, kurios nėra numatytos. Dėkui.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Čia jau turbūt būtų Aplinkos ministerijos klausimas dėl taros pakuotės. Dabar įstatymo nuostatos nėra keičiamos. Įstatymo nuostatos, straipsniai yra paskelbiami netekę galios. Europos Komisijoje bet kokiu atveju reikės notifikuoti, kad ir ką mes priimtume, reikės apginti Europos Komisijoje. Įvertindami tai, kad mes turėsime dar vieną posėdį tik ketvirtadienį ir kad nedarytume skubos, vėl neįvestume… Nes ir kolegos A. Matulo siūlymai turi tam tikrų netikslumų. Aš manau, kad reikia tai palikti Ūkio ministerijos kompetencijai, Ūkio ministerija notifikuos ir kovo mėnesį ateis tas įstatymas. Bent taip šnekėjo Ūkio ministerijos atstovai, atėję į komiteto posėdį, ir Europos teisės departamento atstovai. Tačiau aš sakau, aš savo misiją įvykdžiau, aš padariau taip, kaip yra privalu padaryti pagal teisės aktus. Kai jūs nuspręsite, tuo savo sprendimu jūs prisiimsite atsakomybę. Labai ačiū.
PIRMININKAS. Paskutinysis klausia V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Gerbiamoji pranešėja, iš tikrųjų statistiniai duomenys rodo, kad ir kaip mes kaitaliotume, vis tiek alaus gamyba ir pardavimas lieka tas pats. Dabar pasirodo, kad padidėjo alaus, kurio tara – buteliai, importas iš Baltarusijos. Man įdomu, kuo skiriasi tie didieji alaus gamintojai, supakavę keturis buteliukus po 0,5 litro į popierinę tarą, kurios negalima daryti, nes 1,5 litro lyg ir galima? Kaip suprasti šitą dalyką? Jūsų nuomone, čia galima, o kitur negalima?
D. MIKUTIENĖ (DPF). Išties nėra jokių pagrįstų mokslinių tyrimų, kad pakuotės dydis veikia prevenciškai dėl alkoholio vartojimo. Svarbi ir šviečiamoji funkcija, žmonės turi būti motyvuoti ir alkoholį vartoti saikingai, vartoti protingai. Negalima čia įtraukti vieno segmento ir sakyti, kad dabar iš tiesų šioje situacijoje vienų rinkos gamintojų gamyba sumažėjo, kitų gamyba labai sėkmingai išaugs, ir netgi labai išaugs. Aš manau, gal kolega E. Šablinskas ir teisus, tegul pasidomi Specialiųjų tyrimų tarnyba visais niuansais dėl šio įstatymo nuostatų pateikimo. Manau, būtų labai sveika ir būtų gera prevencija dėl ateities.
PIRMININKAS. Ačiū. Laikas klausimams baigėsi. Pasisakyti už dėl viso projekto nori A. Mazuronis.
A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Gerbiamieji kolegos, aš iš tiesų nenorėčiau kartoti apie procedūrinius teisės aktų priėmimo neatitikimus, kurie čia jau ne kartą šiandien buvo minėti. Aš tik noriu dar kartelį pasakyti, man atrodo, kad Seimas tikrai neturėtų dalyvauti tokiuose dalykuose, kai iš principo yra sprendžiama, ką jau ne kartą ir sakiau, dėl rinkos perskirstymo, ir ne smulkiųjų gamintojų naudai. Man atrodo, visų mūsų partijų programose buvo parašyta, kad kertinis ekonomikos stuburas yra smulkusis ir vidutinis verslas, tiek kairės, tiek dešinės tas buvo parašyta. Iš tiesų dėl tokių pataisų, kai mes vieną pasirašom, o kitą vykdom, man atrodo, nelabai rimtai ir nelabai gražiai atrodom tiek visuomenės, tiek savo pačių akyse. Todėl raginčiau pritarti tai įstatymo pataisai, kuri yra, ir iš tiesų parengti tinkamą, subalansuotą įstatymo projektą. Jis bus priimtas pagal visas privalomas procedūras, susijusias su Europos Komisija. Tos nuostatos, kurios bus pateiktos, turės būti nediskriminuojančios, kas yra svarbiausia ir kas yra pažymėta šiandien Europos Komisijos. To aš nuoširdžiai ir tikiuosi.
PIRMININKAS. Prieš – V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, man kelia didelę nuostabą, kad gerai veikiantį įstatymą mes atšauksime. Pagalvokime, kaip atrodo Seimas? Prieš pusmetį mes tą padarom, Prezidentė pasirašo, ir staiga keičiam. Juo labiau kad 96 Seimo nariai balsavo už, 4 balsavo prieš. Tai didžioji dauguma. Kodėl mes tą turėtume daryti? Siūlau būti protingiems, neatšaukti, Prezidentės pritarimo, manau, tikrai negausime, ir balsuoti prieš šitą pataisą. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Už ir prieš kalbėjo. Balsuojame dėl Alkoholio kontrolės įstatymo 18 ir 34 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-193 po pateikimo. (Balsai salėje)
Užsiregistravo 101 Seimo narys, balsavo 100: už – 60, prieš – 15, susilaikė 25. Po pateikimo pritarta.
Siūlomas Sveikatos reikalų komitetas. Siūloma abu projektus, tiek Nr. XIIP-193, tiek Nr. XIIP-197, svarstyti skubos tvarka ir įtraukti į ketvirtadienio posėdžių darbotvarkę. Ar galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Taip, per šoninį mikrofoną – A. Matulas.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tikrai nuoširdžiai prašau nedaryti skubos tvarkos. Renkant informaciją Europos Komisijai niekas pažeidimo procedūros nėra pradėjęs, jokių baudų kol kas niekas nenumato. Dar kartą sakau, stovi ūkio ministrė, sveikatos ministras garantavo, kad parengs išsamią informaciją ir bandys įrodyti Europos Komisijai, kad bambaliai ir stiprus alus kenkia Lietuvos visuomenės sveikatai. Išties taip ir yra. Todėl nereikia jokios skubos. Sugrįžime pavasario sesijoje, Sveikatos reikalų komitetas apsvarstys, sujungs tuos įstatymų projektus, ir viskas. Ką reiškia, jeigu mes ketvirtadienį paimsime ir atšauksime dabar įsigaliojusį įstatymo projektą? Kaip mes atrodysime visuomenei, kaip mes atrodysime, kai Nacionalinė sveikatos taryba skaitys metinį pranešimą, kai kasmet kalbama apie didžiulę alkoholio daromą žalą? Kaip mes atrodysim, jeigu tą dieną sugrąžinsime Lietuvai bambalius, kurių jau nėra visoje Europoje?
PIRMININKAS. Dėkoju. Kadangi replikos po balsavimo prasidės, tai gal galime pirmiausia apsispręsti dėl skubos tvarkos. Pirmiausia balsuojame, nes išsiskiria nuomonės, o po to leisiu replikuoti per šoninius mikrofonus. Po balsavimo dėl skubos tvarkos. Pirmiausia balsuojame. Kas už tai, kad būtų taikoma skubos tvarka ir ketvirtadienį būtų svarstymas? (Balsai salėje) Kaip minėjau, iš pradžių abu projektai – Nr. XIIP-193 ir Nr. XIIP-197.
Retas dalykas, yra lygu: 47 – už, 47 – prieš ir susilaikę, jeigu susumuosime.
Balsuojame dar kartą. (Balsai salėje)
Užsiregistravo 107, balsavo 107: už – 58, prieš – 38, susilaikė 11. Skubos tvarkai pritarta. Ketvirtadienį įrašysime į darbotvarkę.
Dabar replikos po balsavimo. A. V. Patackas.
A. V. PATACKAS (DKF). Kadangi tai susiję su jaunimo dalykais, kadangi tai susiję su reklamos kokybe, siūlyčiau… Aš nežinau, ar turiu tokią teisę, siūlyčiau apsvarstyti Švietimo, mokslo ir kultūros komitete. (Balsai salėje) Frakcijos vardu.
PIRMININKAS. Tada po visų replikų dėl balsavimo išspręsime dėl komitetų. Tačiau jeigu skubos tvarka, tai, aišku, apsunkintų dalyką, bet apsispręsime po visų replikų.
Per šoninį mikrofoną – R. Žemaitaitis.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Tas klausimas visą laiką būdavo svarstomas Ekonomikos ir Sveikatos reikalų komitetuose. Šį kartą Ekonomikos komiteto nėra. Nelabai supratau. Tuo labiau kad ir įgyvendinimas, ir direktyva, ir su Europos Komisija mes bendradarbiaujame. Gruodžio mėnesį užregistravau panašią pataisą kaip A. Matulas ir tuo pagrindu kreipėmės į Europos Komisiją, kad tas įstatymas toks, koks buvo priimtas gruodžio mėnesį, liktų galioti. Mes, komitetas, davėme iniciatyvas, o dabar kaip ir nėra. Kažkaip nesuprantu.
PIRMININKAS. Komiteto pirmininke, ką jūs siūlote?
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ekonomikos komitetą kaip pagrindinį.
PIRMININKAS. Pagrindiniu komitetu siūlote Ekonomikos komitetą. Supratau.
B. Vėsaitė per šoninį mikrofoną.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš manyčiau, A. Matulo siūlymai ir sprendžia problemą. Galiu pasakyti, kodėl reikalinga skuba. Aš nesu už didelių talpų (PET) pardavimą ir alkoholizmo skatinimą. Mes dėl to notifikuosime Europos Komisiją, čia nieko nėra baisaus. Bet, aišku, gerais norais ir pragaras grįstas. Visi alkoholizmo priešininkai, siūlydami šitą draudimą, neįsigilino į vieną dalyką, kad dabar restoranai, vestuvininkai negalės vietoje šnapso dėžės nusipirkti alaus didelės talpos statinaitėse. Čia yra problema. A. Matulo siūlymas sprendžia problemą.
O dėl PET’ų aš manyčiau, kad tikrai reikia padaryti, kad būtent būtų PET’uose, nes aš nežinau, ar teikėjai tai buvo padarę, ir problema išsprendžiama. Reikia pataisyti būtent šitą dalį. O su visu kitu, aš manau, Ūkio ministerija susitvarkys.
PIRMININKAS. Matau V. M. Čigriejienę. Ar jūs dabar repliką po balsavimo, ar dėl komiteto?
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Aš galiu vienareikšmiškai pasakyti, kad pagrindinis komitetas turi būti Sveikatos reikalų komitetas, o ne Ekonomikos komitetas. Aišku, kaip nuspręs Ekonomikos komitetas. Juk alus, alkoholis kenkia sveikatai, o ne ekonomikai.
PIRMININKAS. Supratome. Turime du pasiūlymus. Vienas yra, kad pagrindinis komitetas būtų Ekonomikos komitetas, kitas – kad Sveikatos reikalų komitetas. Kadangi du projektai yra panašūs, todėl balsuojame, apsisprendžiame dėl abiejų komitetų. Pirmiausia alternatyviai apsisprendžiame, kuris bus pagrindinis. Kas balsuoja už, balsuoja už Ekonomikos komitetą, kas balsuoja prieš, balsuoja už Sveikatos reikalų komitetą, kad būtų pagrindinis dėl abiejų šių klausimų. Prašom balsuoti. Už balsuoja, kad būtų Ekonomikos komitetas, prieš – kad būtų Sveikatos reikalų komitetas.
Balsavo 95 Seimo nariai: už – 38, prieš – 57. Vadinasi, pagrindiniu komitetu bus Sveikatos reikalų komitetas.
Dabar turime apsispręsti dėl papildomų komitetų. Kadangi yra skubos tvarka, gal pirmiausia apsisprendžiame, ar išvis reikia papildomo. Ar lieka tie siūlymai, kad papildomu būtų Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas? Lieka. Neatsiimate? Lieka.
Gerbiamasis komiteto pirmininke, ar jūs norėtumėte, kad Ekonomikos komitetas būtų papildomas? Nereikia? Nereikia.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Tokiu atveju nereikia, jeigu Sveikatos reikalų komitetas išnagrinės.
PIRMININKAS. Gerai. Ačiū. Tada liko balsavimas. Balsuojame. Kas už tai, kad Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas būtų papildomas komitetas? Prašom balsuoti.
Balsavo 98: už – 54, prieš – 25, susilaikė 19. Pritarta. Papildomas komitetas – Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas.

11.07 val.
Vyriausybės įstatymo 6, 13, 22, 24, 27, 28, 39, 40, 41, 44, 441, 45, 46 straipsnių ir dešimtojo skirsnio pavadinimo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-179, Valstybės tarnybos įstatymo 8, 10 straipsnių ir Įstatymo 3 priedo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-180, Valstybės tarnybos įstatymo 3 priedo pakeitimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-181, Gyventojų turto deklaravimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-182, Diplomatinės tarnybos įstatymo 2, 23 ir 24 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-183, Valstybės herbo, kitų herbų ir herbinių ženklų įstatymo 5 ir 15 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-184, Valstybės vėliavos ir kitų vėliavų įstatymo 18 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-185, Vidaus kontrolės ir vidaus audito įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-186, Nacionalinio saugumo pagrindų įstatymo priedėlio 14 skyriaus pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-187, Administracinės naštos mažinimo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-188, Mobilizacijos ir priimančios šalies paramos įstatymo 28 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-189, Biudžeto sandaros įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-190, Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo 7 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-191 (pateikimas)

Kitas darbotvarkės klausimas – 1-5 ir lydintieji projektai. Vyriausybės įstatymo 6, 13, 22, 24, 27, 28, 39, 40, 41, 44, 441, 45, 46 straipsnių ir dešimtojo skirsnio pavadinimo pakeitimo įstatymo projektas ir visi jį lydintys iki 1-5m.
Tribūnoje ministras D. A. Barakauskas pateiks iš karto tiek pagrindinį, tiek lydinčiuosius, ir klausimai bus dėl visų iš karto. Prašom, ministre.
D. A. BARAKAUSKAS. Gerbiamieji Lietuvos Respublikos Seimo nariai, įstatymo projektą teikia Lietuvos Respublikos Vyriausybė. Vyriausybės įstatymo projekto tikslas – optimizuoti Ministro Pirmininko tarnybos, kaip padedančios Ministrui Pirmininkui ir Vyriausybei vykdyti funkcijas institucijos, veiklą.
Vyriausybės įstatymo projekto uždaviniai. Pirma. Pakeisti 2010 m. priimtą reikalavimą Vyriausybei tvirtinti Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo etapus. Vietoje jų siūloma Vyriausybei patvirtinti Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo prioritetines priemones.
Antra. Pakeisti Ministro Pirmininko kanclerio ir Ministro Pirmininko tarnybos pavadinimą atitinkamai į Vyriausybės kanclerį ir Vyriausybės kanceliariją. Tokie pavadinimai galiojo nuo 1994 iki 2009 m. Jie labiau atitiktų šios įstaigos tikslą – padėti Vyriausybei ir Ministrui Pirmininkui, kaip Vyriausybės vadovui, įgyvendinti Vyriausybės funkcijas bei patikslinti jų funkcijas.
Grąžinti nuo 2009 m. rudens panaikintą pareigą – Vyriausybės kancleriui organizuoti Vyriausybei pateiktų teisės aktų projektų vertinimą Vyriausybės kanceliarijoje. Tokiu pakeitimu, noriu pabrėžti, siekiama pagerinti Vyriausybės teikiamų Seimui priimti įstatymų ir Seimo nutarimų projektų, taip pat ir Vyriausybės priimamų teisės aktų projektų kokybę.
Ketvirta. Panaikinti tik Ministro Pirmininko tarnyboje 2009 m. įsteigtas departamentų direktorių kaip politinio asmeninio pasitikėjimo valstybės tarnautojų pareigybes, nes valstybės tarnyboje įstaigų, departamentų direktoriai, kaip struktūrinių padalinių vadovai, yra karjeros valstybės tarnautojai.
Penkta. Patikslinti kitas su Vyriausybės darbo organizavimu susijusias nuostatas dėl pranešimų Vyriausybės posėdžiuose, Vyriausybės nutarimų pasirašymo, teisės aktų saugojimo.
Gerbiamieji Lietuvos Respublikos Seimo nariai, Vyriausybės įstatymo projektą lydinčių įstatymų projektų esmė – juose atliekami iš esmės redakcinio pobūdžio keitimai, tai yra keičiamos nuostatos, susijusios su Ministro Pirmininko kancleriu, Ministro Pirmininko kanclerio pavaduotojais ar Ministro Pirmininko patarėjais, taip pat su Ministro Pirmininko tarnybos atstovais, – keičiami pavadinimai atitinkamai į Vyriausybės kanclerį ir Vyriausybės kanceliariją.
Dėl Lietuvos Respublikos Seimo kanceliarijos Teisės departamento pateiktų pastabų įstatymų projektams. Noriu pabrėžti, kad Lietuvos Respublikos Seimo kanceliarijos Teisės departamento pateiktos pastabos Vyriausybei yra priimtinos ir į jas bus atsižvelgta. Ačiū jums.
PIRMININKAS. Dėkojame, ministre. Jūsų paklausti užsirašė 17 Seimo narių. Pirmasis klausia S. Šedbaras.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, aš pasižiūrėjau aiškinamąjį raštą. Ten parašyta, kaip ir įprasta, kad, įgyvendinant įstatymo nuostatas, papildomų valstybės biudžeto lėšų nereikės. Na, mes nežinome, kokios apimties planuojama Vyriausybės kanceliarija, bet aš čia paėmiau oficialią statistiką. Ji byloja, kad nuo 2008 m. Ministro Pirmininko tarnyboje pareigybių skaičius sumažėjo 27 %, o darbo užmokesčio fondas iki 2011 m. buvo sumažintas daugiau kaip 38 %. Na, matyt, vis tiek reikės iškabas, blankus, užrašus keisti. Ar tikrai nereikės valstybės biudžeto lėšų?
D. A. BARAKAUSKAS. Ačiū, gerbiamasis buvęs ministre, dabartinis Seimo nary, už labai gerą klausimą. Taip, tikrai papildomų valstybės biudžeto lėšų nereikės.
Svarstant Lietuvos Respublikos 2013 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą Nr. XIP-4917(2), nekeičiant bendros asignavimų sumos, buvo sumažinta 335 tūkst. Lt Teisingumo ministerijai skiriami asignavimai išlaidoms, iš jų darbo užmokesčiui buvo sumažinta 254 tūkst. Lt. Atitinkama suma yra numatyta ir padidinta Ministro Pirmininko tarnybai skiriami asignavimai.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia V. Stundys.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju. Aiškinamajame rašte jūs labai įdomiai komentuojate 41 straipsnio pakeitimą. To pakeitimo esmė labai paprasta: jeigu Vyriausybė priėmė nutarimą, o atitinkamos srities ministras nebalsavo už tokį nutarimą arba susilaikė, jis vis tiek privalo pasirašyti nutarimą kartu su Ministru Pirmininku. Kokie argumentai šitos nuostatos įrašymo? Ar tai yra jūsų, socialdemokratų, baimė, kad solidariai dirbtų Vyriausybė, ir baimė, kad kiti koalicijos partneriai tiesiog paklustų, ar yra čia kitų motyvų? Tvarkos ar teisingumo…
D. A. BARAKAUSKAS. Aš atsakysiu, gerbiamasis Seimo nary: jokių baimių tikrai nėra. Projekte siūloma nustatyti, kad atitinkamos valdymo srities ministras privalo kartu su Ministru Pirmininku pasirašyti Vyriausybės nutarimus netgi tais atvejais, kai jis balsavo prieš Vyriausybės nutarimą ar susilaikė dėl jo priėmimo, bet ir tais atvejais, kai nedalyvavo Vyriausybės posėdyje, pavyzdžiui, ministras susirgo, išėjo atostogų, yra komandiruotėje ar dėl kitų panašių priežasčių, ir jį pavaduotoja kitas Ministro Pirmininko paskirtas Vyriausybės narys, taip pat ir nesant pavadavimo, tačiau nutarimo pasirašymo metu, pasibaigus pavadavimui, jis eina ministro pareigas, taip siekiant išspręsti praktikoje kylančius klausimus, susijusius su Vyriausybės nutarimų pasirašymu.
Jūsų buvo labai teisinga klausimo dalis. Tai yra kolegialus Vyriausybės darbas, kad būtų ir dalyvautų visi Vyriausybės nariai, priimant Vyriausybės sprendimus.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia R. Baškienė.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Gerbiamasis ministre, man taip pat abejonių sukėlė dėl valstybės biudžeto lėšų panaudojimo, ar tikrai jums nereikės. Jūsų atsakymas, deja, neįtikino, bet norėčiau paklausti truputį kitu kampu. Kokio masto galimi žmonių atleidimai ir pakeitimas į naujas pareigybes naujų personalijų? Ar jau aiškus skaičius?
D. A. BARAKAUSKAS. Taip. Jūs norite konkrečių skaičių dėl pakeitimų? Minutėlę!
PIRMININKAS. Klausia R. Šimašius.
D. A. BARAKAUSKAS. Palaukite, palaukite, aš pabandysiu atsakyti…
PIRMININKAS. Atsiprašau.
D. A. BARAKAUSKAS. …dėl konkrečių skaičių. Jeigu galima, aš jums pateiksiu, turiu pažymą. Tai yra tikrai labai mažas etatų, kurie pasikeis, skaičius.
PIRMININKAS. Klausia R. Šimašius dabar.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamasis ministre, aš noriu paklausti apie tą dalį, kuri susijusi su teisės aktų projektų teisinės kokybės didinimu. Noriu paklausti, ar iš tikrųjų jūs atlikote analizę ir išsiaiškinote, kokios priežastys, dėl ko kokybė galėtų būti geresnė, negu yra? Na, pavyzdžiui, kiek pakito per praėjusią kadenciją įstatymų projektų, pateikiamų Seimui, palyginti su užpraėjusia kadencija, skaičius? Kiek buvo valstybės aparate, Ministro Pirmininko tarnyboje ar Teisingumo ministerijoje sumažėję žmonių, kurie vertino tuos teisės projektus? Kaip pakito žmonių skaičius ir procedūros atskirose ministerijose, kurios rengė projektus ir yra atsakingos už tai? Kodėl vienos ministerijos sulaukia visą laiką daug ir Teisingumo ministerijos, ir Teisės departamento pastabų, o kitos ne? Ar nėra sąsajos tarp to, kad projektai sulaukia pastabų Vyriausybėje ir tokių pačių pastabų vėliau Seime, jeigu į jas neatsižvelgta? Ar nėra sąsajų tarp to, kad projektai skubos tvarka buvo teikiami Vyriausybėje, labai skubiai norint kažką padaryti, ir būtent tokie projektai sulaukia daugiau pastabų? Na, aš tokių duomenų turiu. Man toks įtarimas, skaitant aiškinamąjį raštą, kad šita Vyriausybė ir jūs konkrečiai tokių duomenų neturite. Ar nemanote, kad reikėtų vis dėlto detaliau paanalizuoti priežastis, dėl ko kokybė nėra tokia gera, kokia galėtų būti?
D. A. BARAKAUSKAS. Gerbiamasis Seimo nary, jūs žinote, kad ta tvarka, kurią siūlo Vyriausybė, galiojo 1994–2009 metais. Kaip jūs žinote, man teko tuo metu dirbti XI Vyriausybėje. Aš pasakysiu ne tik Vyriausybės, bet ir savo asmeninę nuomonę. Mes esame sulyginę abu periodus. Vien jau tai, kad bus įkurtas Teisės departamentas, atkurtas Vyriausybėje, jis padidins galimybę turėti kur kas geresnės kokybės projektus, kurie yra teikiami Seimui.
PIRMININKAS. Klausia A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, aš suprantu, kad jums čia sudėtinga stovėti tribūnoje…
D. A. BARAKAUSKAS. Visai nesudėtinga.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Minutėlę! Aš galiu tęsti? Nes iš esmės įstatymas yra visiškai tuščias, nepaisant labai garsiai skelbtų reformų, bet jame nėra jokio turinio, išskyrus tai, kad lygiai taip pat buvo galima Ministro Pirmininko tarnybos, paliekant pavadinimą… perkelti Teisės departamentą iš Teisingumo ministerijos į Ministro Pirmininko tarnybą. Bet jūs keičiate pavadinimus. Jau vien tai, noriu priminti, kad būtų pakeisti blankai ir visos iškabos, kainuos keletą milijonų biudžeto lėšų. Tai čia vienas dalykas.
Antras dalykas. Sakykite, kodėl jūs dalyvaujate tokiame veiksme, kuris yra nukreiptas prieš premjerą A. Butkevičių? Kodėl J. Bernatonis nebenori būti atsakingas už teisės priežiūrą leidžiamų įstatymų ir tai nori perkelti A. Butkevičiui, o jūs stovite tribūnoje ir užsiimate šitokiu vidinių santykių… taip sakant, intrigomis?
Ir trečias dalykas. Sakykite, ar, keičiant pavadinimą iš Ministro Pirmininko tarnybos į Vyriausybės kanceliariją, bus grąžinta tai, kas buvo iki 2008 metų, tai yra 252 etatai vietoj dabar turimų 184 etatų? Aš noriu priminti, kuo skiriasi Vyriausybės kanceliarija nuo Ministro Pirmininko tarnybos. 70 etatų! Tai 70 etatų bus grąžinti, darant tokį pakeitimą?
PIRMININKAS. Laikas, opozicijos lyderi!
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Labai ačiū.
D. A. BARAKAUSKAS. Siūlomas pavadinimas labiau atspindi šios institucijos paskirtį ir esmę, gerbiamasis buvęs Ministre Pirmininke, padėti Vyriausybei ir Ministrui Pirmininkui, kaip Vyriausybės vadovui, įgyvendinti Vyriausybės įstatyme nustatytas funkcijas.
Gerbiamasis buvęs Ministre Pirmininke, aš suprantu, kad yra gal ir šiek tiek nepatogu, kadangi siūlomi pakeitimai yra aiškūs, suprantami ir visiems suvokiami.
PIRMININKAS. Klausia M. Petrauskienė.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis ministre, praėjusią kadenciją krito į akis, na, sakyčiau, tokia suprastėjusi Vyriausybės teikiamų Seimui įstatymų, nutarimų projektų kokybė, taip pat ir pačios Vyriausybės priimamų teisės aktų kokybė. Tai ne kartą pažymėjo ir daug pastabų pateikė Seimo Teisės departamentas, be to, Seimo nariai tą pastebėjo. Šis darbas – teisės aktų, teikiamų Seimui, vertinimas – buvo patikėtas ministerijoms ir Teisingumo ministerijai. Ar, atkūrus Vyriausybės kanceliarijos Teisės departamentą, jūsų nuomone, ir jam pavedus vykdyti teisės aktų teisinį vertinimą, ta situacija pasikeis į gerąją pusę? Ačiū.
D. A. BARAKAUSKAS. Labai ačiū. Į klausimą jūs praktiškai klausdama ir atsakėte. Taip, pagerins, ir tai yra ne tik Vyriausybės ir mano, turėjusio patirtį ir dirbusio tada, kai buvo Vyriausybės Teisės departamentas… nuomonė, visiškai teisingai.
PIRMININKAS. Dėkojame ministrui. 10 min. laikas baigėsi, tačiau yra daug lydimųjų projektų, gal galime sutarti: dar penkiems leidžiam paklausti ir baigiam, tinka? (Balsai salėje) Visiems leidžiam? Gerai, galime leisti paklausti visiems. Klausia D. Kreivys.
D. KREIVYS (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, jūs, keisdami Vyriausybės įstatymą, be pavadinimo keitimo, kuris, mano giliu įsitikinimu, kainuos milijonus litų, nes turėjau patirtį svarstydamas Ūkio ministerijos pavadinimo keitimą, priešingai elementariems vadybos principams, iš įstatymo 4 straipsnio išmetate kontrolę, t. y. etapavimą, arba etapus, datas, tai yra kada konkrečiai Vyriausybės programos nuostatos bus įgyvendintos? Aš suprantu, kad patvirtinus Vyriausybės programą, kurioje tėra tikrai šūkiai ir nerealūs pažadai, nepaprastai sunku nurodyti jų įgyvendinimo datas. Vis dėlto kokiomis tuomet priemonėmis kontroliuosite, kada garsūs pažadai, dėl kurių žmonės balsavo už jūsų koaliciją, bus įgyvendinti? Ačiū už atsakymą.
D. A. BARAKAUSKAS. Vyriausybės programos bus įgyvendintos nuostatose… prioritetinėse priemonėse. Taip, bus sudarytas priemonių planas su konkrečiomis datomis ir su konkrečiais resursais, reikalingais toms priemonėms įgyvendinti.
Dabar jūs klausėte dėl žmogiškųjų išteklių, taip? Aš noriu pasakyti, kad atsižvelgiant į tai, kad atkuriama iki 2009 m. Vyriausybės kanceliarijos vykdyta viena pagrindinių šios įstaigos funkcijų – pateiktų Vyriausybei teisės aktų projektų vertinimas, vietoj Teisės skyriaus bus sukurtas, dar kartą sakau, Teisės departamentas, kuriame, nedidinant Ministro Pirmininko tarnybos, ministerijų ir kitų institucijų bendro didžiausio leistino pareigybių skaičiaus, bus įsteigtos tik keturios naujos pareigybės, atitinkamai jas paimant iš Teisingumo ministerijos ir tris paimant ir panaikinant kituose Ministro Pirmininko tarnybos padaliniuose. Tai dar kartą kartoju, kad papildomos lėšos, išskyrus tas, apie kurias aš kalbėjau, nebus naudojamos.
PIRMININKAS. Dėkojame. Klausia M. Zasčiurinskas. Nėra M. Zasčiurinsko. Klausia K. Komskis.
A. MAZURONIS (TTF). Nėra.
PIRMININKAS. Taip pat nėra. Klausia V. Kamblevičius. (Šurmulys salėje) Kaip? R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, tai, ką jūs sakote, kad nebus naujų darbo vietų, nebus papildomų pareigybių, jūs gudraujate, nes tai nauja tarnyba, kuri niekada nebus tuščia, bus užpildyta ir Vyriausybė galės plėsti tų pareigybių sąrašą steigdama įvairius departamentus ir panašiai, tiksliau, jūs teisingai pasakėte – jūs atkuriate ankstesnę struktūrą. Klausimas būtų toks. Kadangi pavadinimų keitimas reikalauja nemažų lėšų, lygiai taip pat naujų pareigybių steigimas, kuris bus reikalingas sukurti šitai tarnybai, reikalauja nemažų papildomų lėšų, o biudžete tų lėšų nėra numatyta, kokiomis lėšomis tai darysite?
D. A. BARAKAUSKAS. Aš dar kartą, gerbiamasis Seimo nary, noriu pakartoti, kad, nekeičiant bendros asignavimų sumos, buvo sumažinta 335 tūkst. Lt Teisingumo ministerijai skiriamiems asignavimams išlaidoms, taip pat darbo užmokesčiui buvo sumažinta 254 tūkst., atitinkama suma yra padidinti Ministro Pirmininko tarnybai skiriami asignavimai. Tai čia pirmas dalykas.
Antras… Pamiršau jūsų kausimo antrą dalį.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Pirmoji mano klausimo dalis susijusi su tuo, kad jeigu jau jūs steigiate visą tarnybą, pakeisdami visus pavadinimus, mokėdami už tai atitinkamus pinigus, ta tarnyba nebus tuščia, tam reikia steigti papildomus etatus. Iš kokių lėšų jūs tą darysite?
D. A. BARAKAUSKAS. Aš dėl lėšų jau jums sakiau, dar kartą galiu pakartoti – 254 tūkst. darbo užmokesčiui ir 335 tūkst. Lt yra paimti iš Teisingumo ministerijai skiriamų asignavimų.
PIRMININKAS. Dėkojame, ministre, atsakėte į klausimą. Klausia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, ar siūlomi jūsų tarnybos pakeitimai pagerins Vyriausybės darbą ir kiek tai kainuos mokesčių mokėtojams, ir reorganizuojant tą tarnybą ar bus įteikti atleidimo lapeliai, ar ne?
D. A. BARAKAUSKAS. Aš dar kartą pakartosiu, kad papildomų valstybės biudžeto lėšų nereikės. Svarstant Lietuvos Respublikos 2013 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą, nekeičiant bendros asignavimų sumos, jau yra sumažinti 335 tūkst. Lt Teisingumo ministerijai skiriami asignavimai. Aš noriu pasakyti, kad iš Teisingumo ministerijos tie pinigai yra kaip tik numatyti ir skiriami šiai reorganizacijai. Be abejo, jūs patikėkite manimi, tai yra teisingas žingsnis. Ne Ministrui Pirmininkui turi tarnauti ta tarnyba, bet ji turi būti pagrindinis instrumentas, kad pagerintų teikiamų Seimui įstatymų kokybę. Taip buvo labai daug metų ir mes manome, kad tai bus didelis žingsnis į priekį gerinant santykius su Seimu, gerinant ekspertinį vertinimą, kuris Seimo nariams dažnai reikalingas, bus tarnyba, kuri galės tai padaryti.
PIRMININKAS. Dėkojame. Klausia K. Starkevičius.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš norėčiau paklausti dėl etatų. Vyriausybei vadovaujant premjerui A. Kubiliui tarnyboje buvo 184 etatai, dabar, kiek aš supratau, pagal tuos visus skaičius, taip greitai matau, bus 254, tarnyba didėja.
Dar vienas klausimas prie to paties, ar taip pat didinsite ministrų pavaduotojų skaičių, nes dabar dirbo 2 arba 3, ar jūs didinsite šį skaičių? Atsakykite tiksliai, viceministrų.
D. A. BARAKAUSKAS. Labai ačiū už klausimą. Nei viceministrų, nei patarėjų skaičius atskirose šakinėse ministerijose tikrai nebus didinamas.
PIRMININKAS. Dėkojame, atsakėte į klausimą.
Klausia P. Auštrevičius.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis ministre, valstybės tarnyba yra gana jautri institucija, ten dirba daug tūkstančių žmonių, kompetentingų, turinčių savo tam tikras tradicijas ir panašiai, bet kokiais veiksmais… Aš jums tiesiog rekomenduoju išvengti ir vengti sprendimų, kurie sukeltų padarinius, prilyginamus potvyniui, nes tada būtų labai sudėtinga iš tikrųjų nuraminti aistras, tą nežinojimą arba netikrumą. Aš noriu paklausti jūsų bendresnio klausimo, kadangi jūs siūlote dalinius pakeitimus, aš suprantu, matyt, yra kažkokia bendra strategija, kaip jūs įsivaizduojate ir kaip ši Vyriausybė įsivaizduoja valstybės valdymą Vyriausybės lygmeniu? Kokį modelį jūs bandote įgyvendinti, ministre, ir gal galite pasakyti, kokios valstybės geriausiais pavyzdžiais remiatės siūlydami šiuos sprendimus? Ačiū.
D. A. BARAKAUSKAS. Aš jūsų pirmojo klausimo dalies užuominą tikrai supratau. Aš noriu visiems Seimo nariams pasakyti, kad vidaus reikalų darbuotojas, kuris buvo tikrintas, yra tik vienas, kas susiję su Vidaus reikalų ministerija, visi kiti pretendavo į įvairius politinio pasitikėjimo postus Vidaus reikalų ministerijoje, taip pat ir tie, kurie yra priimti į viceministrų ir patarėjų pareigas, ir tai nebuvo Vidaus reikalų ministerijos darbuotojai. Čia atsakymas į pirmą dalį.
Mane šiek tiek šokiruoja pranešimai žiniasklaidoje, kurie faktiškai diskredituoja pačią žiniasklaidą ir dezinformuoja visuomenę.
Dabar dėl pavyzdžių. Aš jums pateiksiu sąrašą valstybių, kurios buvo panaudotos analizei, atskirai, jeigu galima.
O paskutinė klausimo dalis, aš ir pamiršau, nes tai buvo trečia dalis. Prašom pakartoti. (Balsai salėje)
Modelis. Vadinasi taip, šiuo metu yra vykdoma reorganizacija, ir Vyriausybei yra perduodamas taip pat Valstybės valdymo departamentas, kuris buvo Vidaus reikalų ministerijoje. Antras pagrindinis dalykas – visgi tai yra Teisės departamento atkūrimas prie Vyriausybės. Du pagrindiniai dalykai.
PIRMININKAS. Klausia R. Kupčinskas.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, aš norėčiau pakartoti kolegės V. M. Čigriejienės klausimą dėl dabartinių Ministro Pirmininko tarnybos darbuotojų atleidimo. Ar bus išdalinti vadinamieji atleidimo lapeliai dabartiniams darbuotojams? Ir antras klausimėlis būtų. Anksčiau, ruošiant įvairius teisinius aktus, įvertindavo Teisingumo ministerija. Nuo šių metų liepos 1 d. dar reikės ir pirmininkauti, ir kaip čia bus – ar Vyriausybės kanceliarija tai darys, ar Teisingumo ministerija? Neaiškus atskyrimas. Taigi dėl lapelių pirmiausia norėčiau.
D. A. BARAKAUSKAS. Viskas bus padaryta įstatymų numatyta tvarka.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia V. V. Margevičienė.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, įsteigus Teisės departamentą Vyriausybėje, ar ministerijose liks tokia teisė, kad pačios ministerijos rengs įstatymų projektus, ar Vyriausybės Teisės departamentas dabar bus įpareigotas rengti įstatymų projektus?
D. A. BARAKAUSKAS. Faktiškai tvarka bus tokia pati, kokia buvo iki 2009 metų. Ministerijų teisės departamentai liks, tačiau tam, kad pateiktų Seimui užklausimus apie atskirus įstatymų projektus, kad jie būtų suderinti su Vyriausybės programa, tą atliks Teisės departamentas, kuris yra kuriamas prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės.
PIRMININKAS. Dėkoju. Paskutinis jūsų klausia D. Jankauskas.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamasis ministre, jūs keletą kartų atsakydamas į klausimus minėjote, kad papildomų išlaidų šita pertvarka nepareikalaus ir kad viskas bus vykdoma Ministro Pirmininko tarnybos arba Vyriausybės kanceliarijos, į kurią pertvarkote, tarnybą, lėšomis. Tačiau čia pat bent keletą kartų minite Teisingumo ministeriją. Tai yra skirtingi asignavimų valdytojai, taigi iš tikrųjų taip ir neaišku iš jūsų atsakymų, ar to paties asignavimo valdytojo, tai yra Ministro Pirmininko tarnybos, numatytomis lėšomis pertvarka ir bus įgyvendinta.
Tai yra viena klausimo dalis. Pavadinimų keitimai, atleidžiamų darbuotojų, jeigu tokių būtų, išeitinės kompensacijos ir apskritai reorganizacija papildomų kaštų, be abejo, pareikalaus. Jūs atsakydamas minėjote, kad viceministrų skaičius ministerijose nebus didinamas. Ar aš teisingai supratau jūsų pastabą?
D. A. BARAKAUSKAS. Dėl trečio klausimo jūs tikrai teisingai supratote. Nekeičiant bendros asignavimų sumos, jau yra sumažinti 335 tūkst. Lt Teisingumo ministerijai skiriamų asignavimų, iš jų yra 254 tūkst. Lt skirti darbo užmokesčiui. Atitinkama suma yra padidinti Ministro Pirmininko skiriami asignavimai. Čia yra pagrindinė pinigų dalis.
Mes viską padarysime įstatymų nustatyta tvarka, gerbiamasis Seimo nary.
PIRMININKAS. Dėkojame. Jūs atsakėte į visus Seimo narių klausimus. Motyvai už ir prieš. Už pasisako M. Petrauskienė.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū. Aš siūlau pritarti projektui, leisti Vyriausybei prisiimti atsakomybę ir dirbti taip, kaip atrodo geriausia. Ir pasirinkti tokią valdymo sistemą, kuri, jos nuomone, bus efektyvi ir kuri užtikrins aiškų valstybės valdymo institucijų ir jų vykdomų funkcijų kokybę. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Prieš pasisako A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš raginu iš tikrųjų labai racionaliai pažiūrėti į šį pateiktą įstatymo projektą ir nepritarti po pateikimo, nes nepaisant labai skambių pareiškimų apie tai, kad nauja Vyriausybė reorganizuos visą valdymą, iš tikrųjų pačiame įstatyme, be Teisės departamento perkėlimo iš Teisingumo ministerijos į Ministro Pirmininko tarnybą, daugiau nieko iš esmės ir nėra. Yra keičiami pavadinimai, grąžinami senieji, kažkam, matyt, nieko daugiau nesugalvojant, atrodo, kad tai yra kažkokia pertvarka. Vien pavadinimo pakeitimas iš Ministro Pirmininko tarnybos į Vyriausybės kanceliariją kainuos kelis milijonus litų, nes reikės keisti visus blankus, reikės keisti iškabas.
Noriu priminti, kad tai kainuoja, ir tam pinigų šių metų biudžete nėra numatyta. Vien tik dėl kažkokio saldumo burnoje keisti pavadinimus nematau jokios prasmės, kai tam reikia išleisti pinigus. Nebent yra galvojama, kad štai taip paprastai pakeitus pavadinimą bus galima skelbti Ministro Pirmininko tarnyboje arba naujojoje Vyriausybės kanceliarijoje reorganizaciją ir visiems tarnautojams, kaip sakė ministras, įstatymų nustatyta tvarka reikės išdalinti atleidimo lapelius, o toliau bus galima pasirinkti, kas iš jų labiau tinka ar netinka dirbti štai šitoje naujoje seno kvapo Vyriausybėje.
Gerbiamieji kolegos, aš noriu dar sykį paraginti jus balsuoti prieš šį įstatymo projektą, kad iš tikrųjų labai aiškiai pasakytume, kad mes XXI a. pradžioje nežengėme pirmyn į praeitį.
PIRMININKAS. Dėkoju pasisakiusiems dėl motyvų už ir prieš. Balsuojame po pateikimo dėl Vyriausybės įstatymo Nr. XIIP-179 ir jį lydinčių teisės aktų.
Balsavo Seimo 104 nariai: už – 64, prieš – 26, susilaikė 14. Pritarta po pateikimo. Seimo Pirmininkas siūlo ypatingos skubos tvarką, kad svarstymas ir priėmimas vyktų ketvirtadienį. Kadangi yra įvairių nuomonių, siūlau balsuoti. Kas už tai, kad būtų taikoma ypatingos skubos tvarka dėl Vyriausybės įstatymo projekto Nr. XIIP-179 ir jį lydinčių teisės aktų?
Už balsavo 71, prieš – 31, susilaikė 8. Ypatingos skubos tvarkai pritarta. Per šoninį mikrofoną – V. Bukauskas.
V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, aš norėčiau paprašyti, kad ketvirtadienį būtų priimtas Vyriausybės teiktas įstatymas su lydinčiaisiais teisės aktais. Komitetas yra pasirengęs kaip pagrindinis apsvarstyti visus teisės aktus ir pateikti išvadą laiku ir kompetentingai, bet manau, kad negalėsime deramai atlikti tų funkcijų, ir prašau, kad būtų papildomi komitetai atsisakantys… Dėl laiko stokos mes tikrai negalėsime kaip pagrindinis komitetas tinkamai pateikti išvadą.
PIRMININKAS. Supratau. Pasiūlymas yra, kad liktų tik pagrindinis komitetas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas.
V. BUKAUSKAS (DPF). Taip, ir mes parengsime visus lydinčiuosius teisės aktus.
PIRMININKAS. Supratome. Per šoninį mikrofoną – B. Bradauskas.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Noriu pasakyti bent porą žodžių buvusiam premjerui A. Kubiliui. Prieš ketverius metus, kada jie sujaukė visą valstybės valdymą, mes kalbėjome ir sakėme: nedarykite to, nes bus neefektyvu. Ir štai praėjo ketveri metai, reikia keisti ir vėlgi, jeigu jūs dar kartą kada nors bandysite ką nors panašaus daryti, tai bus nesibaigiantis procesas. Vien tik Energetikos ministerijos nerangumas, neveiklumas ir kontrolės iš Vyriausybės aparato nebuvimas dabar atneš pusę milijardo nuostolių dėl saulės baterijų elektrinių. Ir tokių pavyzdžių daugybė vien dėl to, kad neefektyviai dirbo aparatas. Dabar jūs norite, kad ir vėl toliau neefektyviai dirbtų Vyriausybė, be jokios kontrolės, be nieko, ir kad būtų palaida bala valstybėje, kaip prie jūsų buvo. Labai atsiprašau!
PIRMININKAS. Dėkojame. Per šoninį mikrofoną – B. Juodka.
B. JUODKA (LSDPF). Gerbiamieji ponios ir ponai, pateikiu skubaus sociologinio tyrimo rezultatus, kalbančius apie mūsų darbo neracionalumą. Pateikta 16 klausimų, 10 pateikė krikščionys demokratai, 7 klausimai savo turiniu tie patys. Mano retorinis klausimas: arba jūs negirdite atsakymo ir kartojate tuos klausimus, arba mes čia dar kartą gaištame laiką. Aš manau, nėra prasmės kartoti tų pačių klausimų.
PIRMININKAS. Dėkojame už pastabą. Opozicijos lyderis turbūt atsakys?
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš netikiu, kad tokie žodžiai turėtų reikšti, jog būtų bandoma suvaržyti opozicijos teisę bent čia, Seimo salėje, kalbėti, nes, kaip suprantu, kitur jau tą teisę, matyt, planuojama suvaržyti. Bet Seimo salėje mes tą teisę ginsime ir kalbėsime tiek, kiek, matysime, reikia.
Bet norėčiau pasakyti ponui B. Bradauskui, kad kalbate visiškus absurdus. Jeigu nepasitikite savo pačių koalicijos ministrais, tai neišgelbės joks Vyriausybės kanceliarijos aparatas.
PIRMININKAS. Dėkojame. Ar galime bendru sutarimu sutarti, kad būtų tik vienas pagrindinis komitetas – tai būtų Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas? Prieštaraujančių nėra. Ačiū. Bendru sutarimu vienas komitetas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas.

11.41 val.
Seimo nutarimo „Dėl Prano Žeimio atleidimo iš Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjo pareigų“ projektas Nr. XIIP-147 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Kitas darbotvarkės klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Prano Žeimio atleidimo iš Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjo pareigų“ projektas Nr. XIIP-147. Pranešėja – Rasa Svetikaitė. Kviečiame į tribūną.
R. SVETIKAITĖ. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, šiandien esu įpareigota jums pristatyti kelis Respublikos Prezidento dekretus, susijusius su personalinės Aukščiausiojo Teismo teisėjų sudėties pokyčiais. Pirmasis iš jų būtų dekretas „Dėl teisėjo Prano Žeimio atleidimo iš Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjo pareigų“.
2012 metų gruodžio 10 d. Respublikos Prezidentė gavo ilgamečio Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjo gerbiamojo P. Žeimio prašymą atleisti jį iš Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjo pareigų sulaukus įstatyme nustatyto pensinio amžiaus. Teikti tokį prašymą teisėjas turi teisę, ją garantuoja Lietuvos Respublikos Konstitucijos 115 straipsnio 2 punktas ir Teismų įstatymo 90 straipsnio 1 dalies 2 punktas. Todėl Respublikos Prezidentė, gavusi Teisėjų tarybos patarimą, kreipiasi į Seimą, kad šis teisėjo prašymas būtų išspręstas ir patenkintas. Teisėjas P. Žeimys pensinio amžiaus sulaukė 2011 m. rugpjūčio 12 d. ir prašo atleisti iš pareigų nuo 2013 m. vasario 12 d.
Šiek tiek biografinių faktų. Gerbiamasis P. Žeimys 1976–1985 m. dirbo Klaipėdos rajono apylinkės teismo teisėju, šio teismo pirmininku; nuo 1985 iki 1991 m. – Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėju. Vėliau septynerius metus dirbo advokatu. Vienerius metus – Vilniaus miesto 3-iojo apylinkės teismo teisėju ir šio teismo pirmininku, o nuo 1999 m. liepos mėnesio yra Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Civilinių bylų skyriaus teisėjas. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Jūsų paklausti nėra norinčių. Motyvai po pateikimo už, prieš? Nėra norinčių. Gal galime bendru sutarimu po pateikimo pritarti? Nėra prieštaraujančių. Ačiū. Po pateikimo pritarta bendru sutarimu.
Svarstymas. Diskusijoje dalyvauti norinčių, tuoj pasižiūrėsime, nėra. Motyvai už, prieš. Taip pat nėra norinčių. Bendru sutarimu po svarstymo galime pritarti? Dėkojame.
Priėmimas. Motyvai už, prieš. Norinčių neturime.
Turime pasitvirtinti slapto balsavimo biuletenį. Slapto balsavimo biuletenis skamba taip: „Dėl Seimo nutarimo „Dėl Prano Žeimio atleidimo iš Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjo pareigų“ projekto Nr. XIIP-147 priėmimo. Už, prieš, susilaikoma. Balsų skaičiavimo grupė. Vilnius, 2013 m. sausio 15 d.“ Balsavimas, kaip ir visada, pagal Seimo statutą. Ar galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Dėkojame. Balsavimas bus numatytas per pertrauką. Paskelbsime, kai pereisime visus kitus susijusius klausimus.

11.45 val.
Seimo nutarimo „Dėl Zigmo Levickio atleidimo iš Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjo pareigų“ projektas Nr. XIIP-178 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Darbotvarkės 1-7 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Zigmo Levickio atleidimo iš Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjo pareigų“ projektas Nr. XIIP-178. Pranešėja – Rasa Svetikaitė. Prašom.
R. SVETIKAITĖ. Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, 2012 m. gruodžio 12 d. Respublikos Prezidentė gavo Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjo gerbiamojo Z. Levickio prašymą atleisti jį iš Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjo pareigų, sulaukus įstatyme nustatyto pensinio amžiaus. Kaip ir prieš tai pristatytu klausimu, Prezidentė, gavusi Teisėjų tarybos patarimą, prašo Seimo spręsti šį teisėjo prašymą.
Teisėjas Z. Levickis pensinio amžiaus sulaukė 2012 m. gruodžio 12 d. ir prašo jį atleisti iš pareigų nuo 2013 m. balandžio 11 d. Pagerbdama teisėjo ilgametį darbą, noriu paminėti, kad gerbiamasis Z. Levickis 1976–1980 m. dirbo Kaišiadorių rajono apylinkės teismo teisėju; 1980–1993 m. – Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėju; nuo 1993 iki 2002 m. – Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo teisėju, o nuo 2002 m. spalio mėn. – Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Civilinių bylų skyriaus teisėjas. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Jūsų paklausti nėra norinčių. Po pateikimo motyvai už, prieš. Taip pat, sako, nėra norinčių. Ar galime bendru sutarimu po pateikimo pritarti? Nėra prieštaraujančių.
Svarstymas. Diskusijoje dalyvauti nėra užsirašiusių. Tuoj patikrinsime. Nėra. Motyvai už, prieš. Taip pat nėra. Po svarstymo galime bendru sutarimu pritarti? Prieštaraujančių nėra. Ačiū.
Priėmimas. Motyvai už, prieš? Nėra. Turime pasitvirtinti slapto balsavimo biuletenį. Visko nevardinsime. Yra analogiškas prieš tai buvusiam biuleteniui. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Prieštaraujančių nėra. Ačiū.

11.47 val.
Seimo nutarimo „Dėl Jono Prapiesčio atleidimo iš Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininko pareigų“ projektas Nr. XIIP-144 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Darbotvarkės 1-8 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Jono Prapiesčio atleidimo iš Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininko pareigų“ projektas Nr. XIIP-144. Pranešėja – R. Svetikaitė. Prašom.
R. SVETIKAITĖ. Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, Respublikos Prezidentė, vadovaudamasi Lietuvos Respublikos Konstitucijos ir Lietuvos Respublikos teismų įstatymo atitinkamomis nuostatomis ir atsižvelgdama į Teisėjų tarybos patarimą, teikia Lietuvos Respublikos Seimui nuo 2013 m. vasario 1 d. atleisti Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėją J. Prapiestį iš šio teismo Baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininko pareigų pasibaigus paskyrimo į šias pareigas terminui. Atsižvelgdama į tai, kad gerbiamasis J. Prapiestis yra Prezidentės teikiamas antrai kadencijai ir vėliau šis klausimas bus pristatomas, apie tai kalbėsiu vėliau. Dėkoju.
PIRMININKAS. Dėkojame. Norinčių paklausti nėra. Gal galime po pateikimo pritarti bendru sutarimu? Už, prieš taip pat nėra. Nematau prieštaraujančių. Ačiū.
Svarstymas. Užsirašiusių kalbėti nėra. Už, prieš motyvų irgi nėra. Galime po svarstymo bendru sutarimu pritarti? Dėkojame. Nėra norinčių.
Priėmimas. Dėl motyvų pasisakyti už, prieš norinčių nėra. Turime pasitvirtinti slapto balsavimo biuletenį. Analogiškai, tik man duodate ne šitą, bet sistema pati… Ar nėra prieštaraujančių? Galime bendru sutarimu? Slapto balsavimo biuletenis patvirtintas, balsavimas per posėdžio pertrauką.

11.49 val.
Seimo nutarimo „Dėl Dalios Vasarienės skyrimo Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėja“ projektas Nr. XIIP-146 (pateikimas)

Darbotvarkės 1-9 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Dalios Vasarienės skyrimo Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėja“ projektas Nr. XIIP-146. Pateikimas. Pranešėja – Rasa Svetikaitė.
R. SVETIKAITĖ. Dėkoju. Gerbiamieji Seimo nariai, nuo praėjusių metų pabaigos, kai iš teisėjo pareigų pasitraukė profesorius Egidijus Baranauskas, Lietuvos Aukščiausiojo Teismo pirmininkas gerbiamasis Gintaras Kryževičius pateikė šalies vadovei naują kandidatę į šiuo metu laisvą Civilinių bylų skyriaus teisėjo vietą. Ši kandidatė yra gerbiamoji daktarė D. Vasarienė. Šiuo metu Seimo pritarimu ji yra paskirta Lietuvos apeliacinio teismo teisėja. Į Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjo pareigas gerbiamoji D. Vasarienė yra teikiama ne kaip teisėja, o visų pirma kaip mokslininkė ir civilinės teisės specialistė, savo turimas mokslo žinias išbandžiusi taikyti praktikoje, dirbdama teisėjo darbą, kaip minėjau, Lietuvos apeliaciniame teisme. Ten nagrinėjamos vienos sudėtingiausių civilinių bylų, o darbo krūvis yra vienas didžiausių Respublikoje. Gerbiamoji kandidatė į Aukščiausiojo Teismo teisėjo pareigas nuo 2003 m. dirbo Mykolo Romerio universiteto Teisės fakulteto Finansų ir mokesčių teisės katedros docente, kiek vėliau – Civilinės ir verslo katedros docente. Iki 2005 m. advokatavo.
Išskirtinės dalykinės ir asmeninės savybės, užsienio kalbų mokėjimas lėmė pretendentės karjerą universitete, nuo 1995 m. pretendentė buvo Mykolo Romerio universiteto Teisės fakulteto prodekanė, atsakinga už tarptautinius santykius. Pretendentė turi plačius tarptautinius kontaktus su užsienio šalių universitetais ir atskirais mokslininkais bei praktikais. 2011 m. gruodžio 23 d. Lietuvos Respublikos Seimas pritarė dėl D. Vasarienės skyrimo Lietuvos apeliacinio teismo teisėja. Šiuo metu, praėjus metams bei išnagrinėjus tikrai nemažą skaičių bylų, sudėtingų bylų, teisme, kuriame darbo krūvis, kaip minėjau, yra labai didelis, Lietuvos apeliacinis teismas yra įsitikinęs, kad gerbiamoji D. Vasarienė, kaip praktinio darbo patirties turinti mokslininkė, labai sustiprintų Lietuvos Aukščiausiąjį Teismą, kuris formuoja visų Lietuvos teismų praktiką. Šalies vadovė tam pritaria, todėl, gavusi vienbalsį Teisėjų tarybos patarimą, dekretu kreipėsi į gerbiamąjį Seimą dėl D. Vasarienės skyrimo Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėja.
Noriu atkreipti dėmesį, kad šiame Seimo nutarime nutarimo data yra įrašyta vasario 1 d., bet atsižvelgdami į tai, kad, pritarus teisėjos paskyrimui, ją reikėtų dar atleisti iš Lietuvos apeliacinio teismo, norėtume pakeisti datą į balandžio 2 d. Taigi siūlome 2 straipsnį pakeisti, pakoreguoti nustatant, kad nutarimas įsigalioja 2013 m. balandžio 2 d. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Jūsų klausti užsirašiusiųjų nėra. Motyvai už ir prieš po pateikimo. Nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti po pateikimo su pataisymu dėl 2 straipsnio? Galime, prieštaraujančių nėra. Bendru sutarimu. Dėkojame. Sekretoriatas patikslino, kad turėtume pakviesti ir kandidatę. Ar bus norinčių kandidatės paklausti? Nėra, nematau. Tai gal… Pažįstam, pritariam. Po pateikimo pritarta. Dėkojame.

11.53 val.
Seimo nutarimo „Dėl Jono Prapiesčio skyrimo Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininku“ projektas Nr. XIIP-145 (pateikimas)

Kitas darbotvarkės klausimas. Nors procedūra dar nebaigta, bet Sekretoriatas patikino, kad pateikimą galime daryti. Seimo nutarimo „Dėl Jono Prapiesčio skyrimo Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininku“ projektas Nr. XIIP-145. Pranešėja – Prezidentės patarėja R. Svetikaitė.
R. SVETIKAITĖ. Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, Lietuvos Respublikos Prezidentė, gavusi vienbalsį Teisėjų tarybos patarimą, kreipiasi į Lietuvos Respublikos Seimą dėl profesoriaus J. Prapiesčio skyrimo Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininku naujajai kadencijai.
Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjas J. Prapiestis šio teismo Baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininko pareigas eina nuo 2008 m. vasario 1 d., tad jau netrukus gerbiamojo skyriaus pirmininko kadencija baigsis. Šalies vadovė jau kurį laiką sprendė klausimą dėl būsimo Baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininko ir šiandien teikia skirti teisėją J. Prapiestį antrajai kadencijai. Toks sprendimas nereiškia, kad Respublikos Prezidentė atsisako jos iškelto ir nuosekliai įgyvendinamo teismų ir kitų valstybės įstaigų ir institucijų vadovų rotacijos principo. Tai reiškia, kad vadovė šį principą taiko labai pasvertai, atsakingai ir tuomet, kai tai pagal esamas aplinkybes yra būtina ir suteikia viltį pasiekti teigiamų permainų institucijoje, kurios vadovu yra skiriamas vienas ar kitas pareigūnas.
Šalies vadovės sprendimas teikti Lietuvos Respublikos Seimui gerbiamojo J. Prapiesčio kandidatūrą yra priimtas atsižvelgus į Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjų ir šio teismo pirmininko poziciją, taip pat Teisėjų tarybos poziciją. Lietuvos Aukščiausiojo Teismo skyriaus pirmininko pareigos yra ypač svarbios organizuojant Baudžiamųjų bylų skyriaus teisėjų darbą, kuris formuoja vienodą visų kitų Lietuvos teismų praktiką baudžiamosiose bylose. Turime pasakyti, kad gerbiamojo J. Prapiesčio vadovavimo Baudžiamųjų bylų skyriui laikotarpiu teismas ne tik nagrinėjo bylą po bylos ir savo sprendimais atsakė į tam tikrus teismams sunkius klausimus, bet taip pat formavo teismų praktiką, buvo gana jautrus socialinei aplinkai, reagavo į Lietuvos žmonėms rūpimas problemas ir pateikė tikrai ne vieną svarbią atskirų baudžiamųjų bylų kategorijų apžvalgą. Norėčiau paminėti 2008 m. atliktą teisės normų, reglamentuojančių žalos atlyginimo nukentėjusiems, taikymo teismų praktikoje apžvalgą, 2009 m. atliktą sunkiausių Kelių eismo taisyklių taikymo teismų praktikoje apžvalgą, 2010 m. – turto konfiskavimo, 2011 m. – kontrabandos ir korupcinėse bylose bausmių skyrimo apžvalgą, 2012 m. atliktą sukčiavimo bylų apžvalgą. O štai praėjusių metų pabaigoje paskelbta teismų praktikos nusikaltimų žmoniškumui ir karo nusikaltimų apžvalga.
Vadovaujant Baudžiamųjų bylų skyriui teisme atsirado atskirosios nuomonės, rodančios tam tikrą skaidrumą ir demokratinius procesus, pasirodė kreipimaisi į Konstitucinį Teismą, sprendimai, kuriais įvertinamos Europos Žmogaus Teisių Teismo pastabos ir išryškintos paties Aukščiausiojo Teismo klaidos. Visa tai liudija apie teigiamus procesus Lietuvos Aukščiausiajame Teisme, tačiau tobulinti teismo veiklą rezervų iš tikrųjų yra, esame tikri, kad gerbiamasis J. Prapiestis įsiklausys į racionalius siūlymus.
Palikdama laiko klausimams, trumpai priminsiu kai kuriuos gerbiamojo J. Prapiesčio biografijos puslapius. J. Prapiestis yra socialinių mokslų teisės daktaras, Vilniaus universiteto Teisės fakulteto Baudžiamosios justicijos katedros profesorius, nuo 1990 m. iki 1992 m. buvo Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo deputatas, yra Nepriklausomos Valstybės Atstatymo Akto signataras, nuo 1992 m. iki 1996 m. jis ėjo teisingumo ministro pareigas. 1996–2005 m. buvo Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo teisėjas. Nuo 2005 m. vidurio gerbiamasis J. Prapiestis yra Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Baudžiamųjų bylų skyriaus teisėjas, paskutiniuosius penkerius metus sėkmingai vadovavęs šio teismo Baudžiamųjų bylų skyriui. Ačiū.
PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Dėkojame. Kviečiame į tribūną teisėją J. Prapiestį.
J. PRAPIESTIS. Laba diena, gerbiamosios Seimo narės, gerbiamieji Seimo nariai! Po tokios gražios kalbos daug kalbėdamas, ko gero, galiu sugadinti. Manau, kad geriausia galbūt būtų klausimai ir atsakymai. Kadangi, mačiau, yra norinčių klausti, tai taupydamas jūsų laiką…
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti 5 Seimo nariai. Pirmasis klausia R. Kupčinskas.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Aš norėjau paklausti ne tiek šio pretendento, nors jis dabar eina Baudžiamųjų bylų skyriaus pirmininko pareigas, bet apskritai. Vis dėlto teismų darbas visuomenės dažnai vertinamas gana kritiškai. Čia per kelių minčių pristatymą prezidentūros atstovė tai pristatė, vis dėlto Seimo nariams, kurie vykdo konstitucines nuostatas ir turi balsuoti dėl vienos ar kitos kandidatūros, norėtųsi išsamiau žinoti ne tik biografiją, bet kartu apie pretendento tam tikrų darbo periodų sėkmes ar nesėkmes. Be to, norėtųsi, kad ir pretendentai pasakytų savo nuomonę apie susiklosčiusią situaciją teismų sistemoje. Tai tiek trumpai. Ačiū.
J. PRAPIESTIS. Jaučiu, kad klausimas gana sudėtingas ir reikalauja ilgesnio laiko. Be jokios abejonės, tikrai norėtųsi, kad visuomenės požiūris į teismus ir apskritai į teisinę sistemą būtų visai kitoks, tačiau, žinoma, negalima nepastebėti to, kas šiuo metu yra daroma. Tiek Teisėjų taryba, tiek kitos institucijos vis dėlto ieško variantų, kad teismų darbas būtų efektyvesnis. Tačiau man truputį keista, nes Lietuvoje aš negirdėjau, kad būtų paskelbta informacija, kuri pateikia šiek tiek kitokį vaizdą apie teismus.
Pavyzdžiui, jeigu neklystu, 2011 m. Nacionalinė teismų administracija sudarė su Vilniaus universitetu sutartį, kad būtų tiriamas (jeigu taip galima sakyti) visapusiškiau visuomenės požiūris į teismus, žiūrima, kokia teismų darbo kokybė, ir t. t. Tie duomenys yra nepaskelbti. Aš turiu galvoje, kad oficialiai jie yra žinomi, tačiau visuomenei neprieinami.
Įdomus variantas. Apklausų metodika yra tai, kad pirmiausia buvo apklausiami nukentėjusieji, tie, kurie dalyvavo teismų procesuose, ir buvo apklausiami nuteistieji. Nukentėjusieji ir nuteistieji, tai yra tie subjektai, kurie iš tikro daugiausia, aš manau, pažįsta teismų darbą, ne atsitiktinai gatvėje sutiktas, kuris galbūt turi savo nuomonę suformuotą iš įvairių žiniasklaidos priemonių arba artimųjų tam tikrų pamąstymų ir panašiai.
Taigi, beveik 48 % nuteistųjų faktiškai sakė, kad teismai daugiau mažiau priėmė teisingus sprendimus. Žinoma, iškart gali būti sakymas, kad teisėjai galbūt per daug palankūs teisiamiesiems ir panašiai. Bet kurį klausimą gali apversti ir gali padaryti visiškai priešingai. Tačiau beveik 68 % nukentėjusiųjų sakė, kad teisėjų sprendimais, teismų procesais irgi daugiau mažiau yra patenkinti.
Aš manyčiau, kad lyginant tą informaciją, kuri skelbiama, manau, iš atsitiktinių… tiek metų nė karto nepatekau į tokias apklausas. Ir ta apklausa, kaip minėjau, Nacionalinės teismų administracijos sudaryta su Vilniaus universiteto Psichologijos katedra ir kitais universiteto mokslininkais. Praėjusių metų pabaigoje turėjo būti pateiktos rekomendacijos. Kol kas aš jų dar nemačiau. Gal jos dar rengiamos, gal derinamos. Taigi tam tikrų poslinkių aš matau ir negalėčiau sakyti, kad situacija nevaldoma, situacija prastėja ir panašiai. Tuo labiau kad ir teisėjai yra atjauninami, ateina jaunesnė karta. Čia jau aš vienas iš tokių, matyt, man pačiam labai keista, bet vyresnių.
PIRMININKAS. Dėkojame. Noriu priminti ir paprašyti gerbiamojo teisėjo atsakyti per 2 minutes, ne ilgiau.
Klausia A. Dumčius.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis buvęs ministre, Konstitucinio Teismo teisėjau, o dabar Aukščiausiojo Teismo Pirmininko skyriaus… Jūsų kvalifikacija, be abejo, nekelia abejonių, nuo Atgimimo mes jus pažįstame. Aš norėjau tik paprastą klausimą. Palyginti su civilinėmis bylomis, Aukščiausiajame Teisme baudžiamųjų bylų, neišnagrinėtų bylų, skaičius yra labai aukštas, ar jis į gerėjimo pusę, greičiau bylos baigiamos?
J. PRAPIESTIS. Jeigu kalbėtume apie Aukščiausiąjį Teismą, aš manau, kad situacija yra apylygė. Pavyzdžiui, praėjusiais metais mes gavome maždaug 11 % daugiau kasacinių skundų. Buvo priimta apie 70 % ir išnagrinėta 85 % visų turimų bylų. Proceso trukmė kai kuriose bylose – nuo 3 mėn. teisme. Tai priklauso nuo to, jeigu mes matome, kad paduotas kasacinis skundas ir daugiau niekas gali nesikreipti, visos šalys jau gali būti patenkintos ir panašiai. Kitais atvejais mes priversti laukti, kol baigsis 3 mėn. terminas, kad visi proceso dalyviai turėtų galimybę dalyvauti, kad nereikėtų iš naujo nagrinėti tos pačios bylos.
Aš manau, kad panaši situacija ir Civilinių bylų skyriuje. Žinoma, dabartiniu metu pas juos sumažėjimas, manau, labai skaudus, ir labai gaila, nes abudu mano kurso draugai išeina. Dar jie tikrai, manau, gana pajėgūs ir galintys, bet taip jau išeina, metai negailestingi. Jeigu pastiprinsite Civilinių bylų skyrių savo sprendimais, tai, man atrodo, ir toliau išliks mūsų tokia paritetinė situacija.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Mano klausimas buvo skirtas Prezidentės vyriausiajai patarėjai, bet aš manau, kad jūs esate aukšto rango kapitonas, atsakysite man į tą mano pateiktą klausimą. Sakykite, ar jums neatrodo, kad ir kitose srityse galima taikyti išimtis rotacijos srityje, jei savo vadybine veikla vadovas įrodo, kad įstaiga stabiliai dirba ir yra pažangi? Kaip jums atrodo?
J. PRAPIESTIS. Taip ir atrodo, kaip jūs klausiate, kad gali būti taikoma ir kitur.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia R. Ačas.
R. AČAS (TTF). Gerbiamasis pretendente, pasitikėjimas teismais yra žemas ir turbūt dauguma visuomenės nepasitiki teismais. Karčios patirties turiu ir aš. Iš savo patirties galiu pasakyti, buvo šmeižto byla. Apeliacinis teismas priėmė galutinį ir neskundžiamą sprendimą ir, atrodo, buvo padėtas taškas, tačiau neatsiradus jokių naujų aplinkybių jūsų vadovaujamas skyrius kažkodėl ėmėsi bylos peržiūrėjimo pagal menkiausią skundelį. Jūsų vadovaujama kolegija priėmė visiškai priešingą sprendimą. Kokios gali būti naujos aplinkybės tokiais atvejais, nors buvo galutinis ir neskundžiamas sprendimas?
J. PRAPIESTIS. Matot, aš manau, kad Seimo tribūna – ne ta vieta, kurioje būtų nagrinėjamos konkrečios bylos. Pagal jų tą pateiktą informaciją tai buvo privataus kaltinimo byla. Kasacinė instancija privataus kaltinimo bylų nenagrinėja. Iš tikro yra gana problemiška situacija. Kiek aš žinau, Baudžiamojo proceso kodekso pakeitimų visa sistema, visuma turi ateiti į Seimą. Viskas jūsų rankose. Padarysite tokį procesą, mes tokius įstatymus vykdysime. Dabar kasacinė instancija, kartoju, privataus kaltinimo bylų neturi teisės nagrinėti, nebent byla įgauna didelę visuomeninę svarbą, įsitraukia prokurorai ir panašiai.
PIRMININKAS. Ačiū. Paskutinis klausia E. Šablinskas.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui pirmininkui. Tiesiog klausimas būtų gerbiamajam teisės profesoriui. Žinant, kad Aukščiausiojo Teismo reitingai yra labai aukšti ir tai yra trečioji (paskutinė) pakopa, ir žiūrint į tai, kad administraciniai teismai vis daugiau susiduria, iš vienos pusės, net lyg ir daro tokių klaidų, ir kartu mažėja teismų reitingas, jūsų požiūriu, ar nevertėtų prie Aukščiausiojo Teismo įkurti dar vieną, sakysim, Administracinių bylų skyrių? Tai būtų trečioji pakopa. Ir kartu suvienodintume teismų praktiką Lietuvoje. Dėkui.
J. PRAPIESTIS. Variantų gali būti visokių, bet tam tikra prasme įstatymų leidėjo valia Aukščiausiasis Teismas yra įtrauktas ir į administracinių bylų nagrinėjimą. Gali būti jos atnaujinamos. Ir mes turime keletą klausimų, manome, kai gausime panašaus pobūdžio bylas, galbūt išplėstinėje septynių teisėjų kolegijoje nagrinėsime tas bylas, kur, mūsų nuomone, praktika yra pakrypusi ne ten, kur reikia, ir tada bandysime atkurti. O toliau kokios reformos? Naujas, jaunas Seimas turi pakankamai galimybių, jeigu matys, kad būtina, koreguoti teismų sistemą.
PIRMININKAS. Dėkojame gerbiamajam teisėjui. Ačiū. Galite grįžti į vietą.
Gerbiamieji kolegos, Seniūnų sueiga siūlo pagrindiniu Teisės ir teisėtvarkos komitetą ir dėl teisėjos D. Vasarienės, ir dėl J. Prapiesčio. Susitikimų grafikai dabar yra derinami, netgi suderinti. Siūloma svarstyti ketvirtadienį.

12.09 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Konstitucijos komisijos sudarymo“ 2 straipsnio pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-201 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Gerbiamieji kolegos, kadangi grafiką lenkiame, svarstome rezervinį trečią – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Konstitucijos komisijos sudarymo“ 2 straipsnio pakeitimo“ projektą. Pranešėjas – pirmasis vicepirmininkas V. Gapšys.
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju. Nutarimas yra techninio pobūdžio: išbraukia mane, Vytautą Gapšį, iš Konstitucijos komisijos, įrašo A. Paulauską. Kvotos, niekas nesikeičia.
PIRMININKAS. Mes nerandame, kas norėtų klausti. Matau, A. Vidžiūnas privačia tvarka klaus. Ar galime po pateikimo pritarti? Galime. Galime svarstyti? Norinčių kalbėti nėra. Galime po svarstymo pritarti? Galime.
Priėmimo stadija. Yra du straipsniai. Priėmimas pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio pastabų nėra? Nėra. Priimta. Dėl 2 straipsnio pastabų nėra. Priimta.
Balsuojame už visą Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Konstitucijos komisijos sudarymo 2 straipsnio pakeitimo“ projektą.

Šio nutarimo priėmimas

Už balsavo 72, prieš nėra, susilaikė 9. Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Konstitucijos komisijos sudarymo 2 straipsnio pakeitimo“ priimtas. (Gongas)

12.11 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo delegacijos Lietuvos Respublikos Seimo, Lenkijos Respublikos Seimo bei Senato ir Ukrainos Aukščiausiosios Rados narių Asamblėjoje“ 1 straipsnio papildymo“ projektas Nr. XIIP-207 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Svarstome rezervinį 4 klausimą – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo delegacijos Lietuvos Respublikos Seimo, Lenkijos Respublikos Seimo bei Senato ir Ukrainos Aukščiausiosios Rados narių Asamblėjoje“ 1 straipsnio papildymo“ projektą. Pranešėjas – V. Gapšys.
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju. Kaip ir minėta nutarimo pavadinime, į delegaciją yra įtraukiamas vienas asmuo. Tiesiog buvo neužpildyta kvota, frakcija pateikė Lenkų rinkimų akcijos frakcijos atstovą L. Talmontą į šitą delegaciją. Taip ir padarėme.
PIRMININKAS. Matau, klausiančių nėra. Ar galime pritarti po pateikimo? Pritarta.
Ar nori kas svarstymo metu kalbėti? Ar galime pritarti po svarstymo? Pritariame.
Priėmimo stadija. Du straipsniai. Priėmimas pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio pastabų nėra. Priimta. Dėl 2 straipsnio pastabų nėra. Priimta.
Balsuojame dėl viso nutarimo.

Šio nutarimo priėmimas

Už balsavo 80, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo delegacijos Lietuvos Respublikos Seimo, Lenkijos Respublikos Seimo bei Senato ir Ukrainos Aukščiausiosios Rados narių Asamblėjoje“ 1 straipsnio papildymo“ priimtas. (Gongas)

12.14 val.
Valstybės ir tarnybos paslapčių įstatymo 16 ir 18 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4807, Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 42 ir 43 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4808, Valstybės tarnybos įstatymo 4, 18, 181, 34 ir 42 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 341 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-4809, Civilinės krašto apsaugos tarnybos statuto 14 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4810, Specialiųjų tyrimų tarnybos statuto 8 ir 24 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4811, Tarnybos Kalėjimų departamente prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos statuto 28 straipsnio pakeitimo ir 30 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIP-4812, Tarnybos Lietuvos Respublikos muitinėje statuto 40 ir 49 straipsnių pakeitimo ir 41 ir 43 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIIP-4813, Vidaus tarnybos statuto 16 ir 28 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4815 (pateikimas)

Norėdami sutrumpinti popietinę darbotvarkę, krašto apsaugos ministro prašymu svarstome kompleksinį 2-9 klausimą. Valstybės ir tarnybos paslapčių įstatymo 16 ir 18 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas, Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 42 ir 43 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas, Valstybės tarnybos įstatymo 4, 18, 181, 34 ir 42 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 341 straipsniu įstatymo projektas, Civilinės krašto apsaugos tarnybos statuto 14 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas, Specialiųjų tyrimų tarnybos statuto 8 ir 24 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas, Tarnybos Kalėjimų departamente prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos statuto 28 straipsnio pakeitimo ir 30 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas, Tarnybos Lietuvos Respublikos muitinėje statuto 40 ir 49 straipsnių pakeitimo ir 41 ir 43 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas.
Prašom, ministre.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš noriu pateikti visą kompleksą įstatymų pakeitimų, kurie yra susiję su 2011 m. liepos 7 d. Konstitucinio Teismo nutarimu, kur konstatuota, kad Valstybės ir tarnybos paslapčių įstatymo 18 straipsnio 1 dalies 4 punkte nustatytas teisinio reguliavimo tikslas taip pat yra užtikrinti bendrąjį personalo patikimumo reikalavimą, kad leidimą dirbti ar susipažinti su įslaptinta informacija, arba asmens patikimumo pažymėjimą, gali turėti tik toks asmuo, kurio patikimumas ir lojalumas Lietuvos valstybei nekelia abejonių.
Įstatymų projektų tikslas yra nustatyti, kad šis ir kiti bendrieji personalo patikimumo reikalavimai būtų įtvirtinti ne atskiruose lex specialis statutuose, o lex generalis Valstybės tarnybos įstatyme, kuris statutiniams valstybės tarnautojams taikomas tiek, kiek veiklos nereglamentuoja statutai.
Šiuo siekiama nustatyti bendrą statutinių ir karjeros valstybės tarnautojų nušalinimo nuo pareigų tvarką ir pagrindus, kartu su teikiamais statutinių valstybės tarnautojų teisinę padėtį reglamentuojančių įstatymų ir statutų pakeitimo projektais pašalinti nesuderintas nušalinimo nuo pareigų tvarką ir pagrindus reglamentuojančias teisės normas iš specialiųjų teisės aktų, tai yra statutų, ir bus įtvirtintos Konstitucinio Teismo nutarimu suderintos normos, numatančios galimybę valstybės tarnautoją, kuriam įstatyme nustatytais pagrindais ir tvarka uždrausta dirbti ar susipažinti su įslaptinta informacija, jeigu jis negali vykdyti savo pareigų nesinaudodamas tokia informacija, laikinai perkelti į kitas pareigas, kurioms nenustatytas reikalavimas turėti leidimą dirbti ar susipažinti su įslaptinta informacija. Taip bus užtikrinta įslaptintos informacijos apsauga ir sudaryta galimybė valstybės tarnautojui dirbti, kol bus išspręstas klausimas dėl jo leidimo dirbti ar susipažinti su įslaptinta informacija. Ačiū.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti S. Bucevičius.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, sakykite, jeigu nesuklysiu, 2011 m. liepos 7 d. buvo priimtas įstatymas, ir dabar jūs tiktai teikiate. Kodėl prieš tai buvusi Vyriausybė nepriėmė tokių pataisų, apie kurias jūs dabar kalbate?
J. OLEKAS (LSDPF). Aš manau, kad kolegos šiek tiek užtruko, kol parengė. Jie yra pateikę. Matyt, rinkimai, viskas sumaišė mums priimti šiek tiek anksčiau.
PIRMININKAS. Dėkoju. Ar yra motyvai, kas nors?.. Nėra. Ar galime po pateikimo pritarti visam? Galime.
Pagrindinis komitetas dėl viso komplekto šitų įstatymų siūlomas Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, papildomi – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, Teisės ir teisėtvarkos komitetas… Ne visiems. Aš iš eilės išvardinsiu, turbūt bus geriausiai. Dėl pirmojo įstatymo, kaip minėjau, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas ir Teisės ir teisėtvarkos komitetas, dėl antrojo įstatymo – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, dėl trečiojo – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas ir Socialinių reikalų ir darbo komitetas, dėl kitų dviejų – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, dėl 2-9f – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas ir Teisės ir teisėtvarkos komitetas, dėl 2-9g – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas ir dėl paskutinio įstatymo projekto – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas ir Teisės ir teisėtvarkos komitetas.
Siūloma svarstyti pavasario sesijoje. Sutariame.

12.18 val.
Lietuvos kultūros tarybos įstatymo 6 straipsnio 1 dalies pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-203 (pateikimas)

Na, ir dar vienas iki balsavimo, tai yra rezervinis 5 klausimas, – Kultūros tarybos įstatymo 6 straipsnio 1 dalies pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėja – A. Pitrėnienė.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Laba diena, gerbiamasis posėdžio pirmininke ir gerbiamieji kolegos. Teikiu Seimui svarstyti Lietuvos Respublikos Lietuvos kultūros tarybos įstatymo 6 straipsnio 1 dalies pakeitimo įstatymo projektą.
Projektu siūlau nustatyti, kad į Kultūros tarybos pirmininko pareigas pretenduojantis asmuo atitiktų bendruosius reikalavimus, keliamus asmeniui, priimam į valstybės tarnautojo pareigas, išmanytų kultūros ir meno raidos procesus, turėtų vadovaujamojo darbo patirties. Siūloma atsisakyti reikalavimo turėti ne mažesnę kaip 5 metų veiklos kultūros ir meno srityje patirtį, tačiau numatyti, kad asmuo, priimamas į tarybos pirmininko pareigas, turėtų vadovaujamo darbo patirties.
Pagal įstatymą tarybos pirmininko funkcijos yra susijusios su viešojo administravimo veikla. Tarybos pirmininkas privalės organizuoti tarybos, kaip valstybės biudžetinės įstaigos, veiką. Pirmiausia tai bus veikla, susijusi su valstybės biudžeto lėšų naudojimo kontrole. Tarybos pirmininkas turės užtikrinti racionalų ir taupų lėšų, turto naudojimą, veiksmingą vidaus kontrolę, valdyti personalą, garantuoti buhalterinės apskaitos ir atskaitomybės dokumentų teisingumą.
Pagrindinis reikalavimas valstybės įstaigos vadovui vis dėl to turėtų būti jo gebėjimai viešojo administravimo srityje, susiję su bendraisiais reikalavimais, kurie taikomi valstybės tarnyboje. Svarbu, kad asmuo, priimtas į tarybos pirmininko pareigas, turėtų vadovaujamo darbo patirties, todėl siūlytina įrašyti reikalavimą dėl vadovaujamojo darbo patirties.
Dėkui už dėmesį.
PIRMININKAS. Gerbiamoji pirmininke, jūsų nori klausti 7 Seimo nariai. Pirmasis klausia V. Stundys. Aš noriu atsiprašyti, bet nepamačiau jūsų, stovinčio prie mikrofono.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Aš stengiausi rodytis visu kūnu, deja, matyt, reikia lipti ant stalo. Kitą kartą, matyt, tai padarysime.
Klausimas labai paprastas. Šiaip jau tas projektas išdygo staiga ir netikėtai. Šiuo metu Kultūros taryba yra… pagal įstatymą Kultūros taryba formuojama. Jūsų pateikti argumentai kelia tam tikrą nuostabą, kad tarybos pirmininkui tos institucijos, kuri bus pagrindinė kultūros projektus finansuojančioji institucija, pakanka iš esmės vadovaujamojo, kaip jūs rašote, darbo patirties, netgi neapibrėžiant, kelerių metų patirties. Aš galiu būti vieną dieną pabuvęs kuo nors ir staiga pretenduoti užimti tą poziciją. Mano klausimas labai paprastas: vis dėlto ar iš tikrųjų yra tokia situacija, kad reikia kriterijus keisti, tuos kriterijus dėl tarybos pirmininko, kuriuos diskutavo kultūros bendruomenė, atkreipiu dėmesį, ne politikai, bet kultūros bendruomenė.
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, minutė – klausti.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju už klausimą. Iš tikrųjų noriu padėkoti buvusiam komitetui ir Seimui, kurie iš viso ryžosi ir patvirtino šitą įstatymą. Jame yra sudėta daugybė skaidrumą garantuojančių saugiklių: ekspertų atranka, viešas konkursas, rinkikų sistema, kaip bus renkami nariai į tarybą, kad tai turi būti pagal teritorijas, pagal meno sritis, kad visi būtų atstovaujami. Puikus įstatymas. Bet viena, kas man, kaip vadybininkei, analizuojant ir gilinantis į šitą įstatymą kliūva, aš jums cituoju įstatymą, kokios yra tarybos pirmininko atliekamos veiklos ir funkcijos: „Tarybos pirmininkas rengia ir teikia tarybai veiklos reglamentą, organizuoja tarybos veiklą, atstovauja tarybai kitose institucijose: teismuose, tarptautinėse organizacijose; vadovauja rengiant klausimus svarstymui, šaukia narių susirinkimą, sprendžia tarybos narių nusišalinimą.“ Kokios tai yra funkcijos? Tai yra vadovavimo žmonėms, administruojančios funkcijos, administratoriaus funkcijos. Todėl nė vieno žodžio nebuvimas apie vadovavimo patirtį arba išsilavinimą yra tiesiog neteisinga. Aš manau, kad kiekvienas mes, jeigu nueiname pas gydytoją, norime, kad mus apžiūrėtų gydytojas profesionalas. Kai kalbam apie vadybą, mes kalbame, kad neva lyg ir nereikalingos nei vadybos žinios, nei išsilavinimas, nei patirtis. Todėl ir gimė toks pasiūlymas, kad vadovaujančiam asmeniui reikėtų turėti vadybos patirties, ir tiek. Jokių daugiau povandeninių srovių ar dar ko nors čia nėra.
PIRMININKAS. Gerbiamoji pirmininke, irgi noriu paprašyti atsakinėti trumpiau, tam skiriamos 2 minutės.
Per šoninį mikrofoną – A. Kubilius, opozicijos lyderis.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamoji pranešėja, gerbiamasis posėdžio pirmininke! Ar apie tą patį įstatymo projektą kalbame, nes jūs, gerbiamoji pranešėja, užmirštate paminėti ir aš galvoju, gal jūs ne tą įstatymą pristatote, kad jūs siūlote išbraukti vieną iš principinių reikalavimų, kuris buvo įstatyme, kad asmuo, skiriamas į vadovo pareigas, turėtų ne mažesnę kaip penkerių metų veiklos kultūros ir meno srityje patirtį. Ar apie tą patį kalbame?
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Taip.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Jūs siūlote pakeisti paprasta vadyba?
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Vadybos…
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Jūs siūlote pakeisti. Kitaip sakant, profesionalumo meno ir kultūros srityje nebereikės?
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Ne, be abejo, reikės, bet reikia gilintis į visą įstatymą…
PIRMININKAS. Gerbiamieji, prašome neįsivelti į diskusiją.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Įstatyme… vienas pirmininkas… jis telkia komandą, o visa komanda sudaroma pagal puikius įstatyme nurodytus kriterijus, kas skiria ir kiek. Visas mechanizmas yra labai puikus.
PIRMININKAS. Gerbiamoji pranešėja ir gerbiamoji pirmininke, jūs atsakykite, jūsų nori paklausti daugiau Seimo narių. V. Juozaitis, atsiprašau, V. Juozapaitis.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Ar jūs jau teisingai ištarėte pavardę, aš neišgirdau?
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Taip, pasitaisė.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Pasitaisėte, labai jums ačiū.
Gerbiamoji pranešėja, aš labai viliuosi, kad jūs tikrai nuoširdžiai nesuprantate, ką jūs teikiate ir ką jūs kalbate. Aš manau, kad kultūros sistemoje turbūt jau pakanka ir ministro, kuris neturi jokios patirties kultūros ir meno srityje, ir dar šalia rinkti Kultūros tarybos pirmininką, kuris taip pat neturėtų jokio ryšio su kultūros ir meno sritimi ir bendruomene, būtų per daug rizikinga. Gerbiamasis V. Stundys jums pateikė klausimą, kaip jūs reaguojate į tai, kad įstatymas buvo išdiskutuotas ir su kultūros bendruomenėmis, įskaitant ir Meno kūrėjų asociaciją, ir visas kitas asociacijas? Tai nebuvo turbūt iš dangaus nukritęs raštas ir tik jūs pastebėjote šią klaidą. Iš tiesų aš pritarčiau, kad taip pat būtinai reikėtų įrašyti vadovavimo patirtį, bet jokiu būdu neišbraukti nuostatos dėl penkerių metų veiklos kultūros ir meno srityje. Jūs sakote, kad tai yra perteklinis…
PIRMININKAS. Gerbiamasis klausėjau, 1 minutė – klausimui, 2 minutės – atsakymui.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Kadangi jūs supainiojote mano pavardę, aš sau leidžiu dar sykį, dar pusę sekundės pasakyti. Noriu jums priminti, kad šį projektą patvirtino Ministras Pirmininkas ir neturėjo jokių… (Balsai salėje)
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju, kolega. Aš tikrai supratau jūs klausimą.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Aš „žaviuosi“ kolegomis, jūs rodote tikrai labai „aukštą kultūrą“. Tikrai čia yra ta sritis, apie kurią mes šiandien diskutuojame.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Aš tikrai supratau jūsų klausimą. Kodėl yra perteklinė? Ne, prieš tai, prieš tą pastraipos dalį, yra aiškiai įvardinta, kad kandidatas turi išmanyti kultūros ir meno raidos procesus, jis turi turėti matymą, jis turi turėti ir tam tikrą kompetenciją kultūros srityje, niekas to neatmeta, lygiai taip – išmanymas to, patirtis tokia. Aš manau, kad tai yra atitinkančios viena kitą sąvokos. Nieko čia aš nematau neteisingo arba ydingo.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos iš dešinės, pyktį išreiškime balsuodami, o dabar nereplikuokime garsiai, kai atsakinėja pranešėja, dėl to tik triukšmas salėje.
Klausia M. Adomėnas.
M. ADOMĖNAS (TS-LKDF). Pirmininke, norėjau paklausti gerbiamąją komiteto pirmininkę. Tas penkerių metų patirties kultūros srityje panaikinimas labai aiškiai primena korupcinę nuostatą, kai iš įstatymo formalūs reikalavimai išbraukiami ruošiant jį kažkokiam konkrečiam asmeniui. Aš manau, kad iš tiesų turėtų tuo susidomėti, nes tai kultūros srityje pagrindinė kultūros politiką apibrėžianti institucija, jeigu jai vadovaus žmogus, kuris net neturi sąlyčio su kultūra, na, matome absurdą ir jo pabrėžti nereikia. Bet man tai yra labai panašu į konkrečios vietos rengimą konkrečiam asmeniui. Gal gerbiamoji komiteto pirmininkė gali pasakyti, kas čia taip nusipelnė, kas kelerius metus pavadovavęs UAB, dabar pretenduos į Kultūros tarybą?
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkui už klausimą. Gerbiamasis kolega, noriu atsakyti dvejopai. Jūs turite tokią pat teisę kaip ir visi kiti siūlyti ministrui kitą kandidatą. Būtų keista, jeigu aš, atvažiavusi iš savo Skuodo–Mažeikių apygardos, turėčiau čia tiek pažinčių ir tiek noro kažką kažkur prastumti. Keistai, man atrodo, atrodytų visai šaliai ir man pačiai, nei aš žmonių pažįstu… Mano yra principinė nuostata – vadovauti turi vadybos patirtį turintys vadovai, vadybos išsilavinimą, gebantys dirbti administratoriais. Tiesiog ir kultūroje reikalinga vadyba, ir daugiau nieko. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia G. Steponavičius.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Mes suprantame, kad daugiau nieko ir nebereikia. Man yra gaila girdėti su dviprasmiškais nutylėjimais pristatomą siūlymą, pagal kurį tikrai, pirmas įspūdis, akivaizdu, kad tai yra ruošiama konkrečiam žmogui. Jūs galite šypsotis, bet mes jau turime patirties, ypač iš nomenklatūrinių partijų istorijos, kad tokia praktika yra dažna.
Gerbiamoji komiteto pirmininke ir šio projekto teikėja, aš noriu paklausti, jeigu jūs nuoširdžiai rūpintumėtės, kad į šitas pareigas ateitų žmogus, turėsiantis išmanymą kultūros ir meno srityje, jūs būtumėte teikusi susijusį siūlymą – šalia penkerių metų patirties šioje srityje dar ir vadovaujamojo darbo patirtį, bet jūs braukiate tai. Atsakykite man į klausimą, ar jūs šiuo siūlymu tikite, kad menininkų, kultūros žmonių bendruomenė priims tai kaip pasitikėjimo gestą šita bendruomene ir kad toks paskirtas žmogus bus autoritetas šitai bendruomenei?
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju už klausimą. Galiausiai, gerbiamasis kolega, bet kokiu atveju po pateikimo, jeigu Seimas pritars, siūlymas ateis į komitetą ir ne į kokį kitokį, o į mūsų, kuriame jūs, beje, taip pat esate ir kur mes galėsime diskutuoti ir kalbėtis. O dėl tų dviprasmybių, jų nėra, aš jų neturiu, manęs tuo kaltinti jūs negalite, nes aš jų tikrai neturiu. O komitete kaip susikalbėsime, kaip išsiaiškinsime, ar ką pridėsime, gal įterpsime, gal ką, viskas mūsų valia.
PIRMININKAS. Ačiū. Nors laikas baigėsi, suteikiu teisę I. Degutienei paskutinei klausti.
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamoji kolege, jūs jau daug apie tą patį atsakinėjote, tačiau kuo daugiau jūs atsakinėjote, tuo man daugiau kilo neaiškumų. Iš tiesų kas jums liepė šį įstatymo projektą pateikti? Aš tiesiai šviesiai jūsų klausiu, nes jūs pati (cituoju) pasakėte: „Aš nematau nieko blogo, ir tikrai čia bus ir kultūros žinovai, ir darbuotojai“, tai tada jūs pati sau prieštaraujate. Tai kam tada reikia teikti šitą įstatymo pataisą, jeigu jūs pati pripažįstate, atsakydama į klausimus, kad tai gali būti ir turėtų būti kultūrą išmanantis žmogus? Aš nelabai suprantu, kam tada reikalinga tokia įstatymo pataisa?
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkui.
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Todėl aš jūsų klausiu, kas jums liepė registruoti tokią įstatymo pataisą, jeigu jūs sakote, kad jūs čia neturite pažįstamų ir jūs čia niekam nieko, kaip sakoma, lockos nedarote.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Tikrai ne. Gerbiamoji kolege Irena, 6 straipsnis, aš jį jums tuoj pat pacituosiu iš eilės, įpareigoja, kad žmogus būtų susijęs su kultūra. Yra viena dalis, nes du kartus kartojasi. Asmuo, priimamas į šias pareigas, turi atitikti bendruosius reikalavimus, keliamus asmeniui, priimamam į valstybės tarnautojo pareigas, išmanyti kultūros ir meno raidos procesus, ir toliau buvo kartojama, turėti penkerių metų kultūros srityje patirtį, bet nieko nekalbama apie vadovavimą ir vadybą, o pareigos tai vadovo! Aš jau atsakiau gerbiamajam Gintarui, kad tai komitetas svarstys, mes galime įrašyti, darašyti, dar kažką padaryti. Aš tiesiog pamąsčiau, kad čia du kartus yra kalbama apie kultūros profesionalus, bet nė vieno žodžio nepasakyta apie gebėjimą vadovauti, o pareigos tai vadovo! Viskas, daugiau nieko čia paslėpto nėra.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Vienas – už, vienas – prieš. Už kalba J. Narkevičius.
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū. Siūlau reziumuoti šitą klausimų ir atsakymų diskusiją. Reziumavimas būtų toks: ir vieni, teikiantys šį projektą, ir kiti, jį kritikuojantys, sutinka, kad yra reikalingos vadybinės žinios, arba vadybinės kompetencijos. Taigi mano pasiūlymas ir būtų pateikimo metu, kaip, beje, Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkė sakė, pritarti po pateikimo ir komitete panagrinėti, ar čia padaryti kaip papildomą sąlygą vadybinę patirtį, ar tik vienintelę. Ir svarstymo metu jau prieiti prie bendros nuomonės.
Manau, kad išmanymas kultūros srityje yra būtinas ir reikalingas, bet vadovavimas tokiai tarybai reikalauja ir vadybinių gebėjimų, vadybinių žinių, vadybinių kompetencijų. Todėl šitas pateikimas yra labai aktualus.
Kritikuojantiems jį reikėtų paminėti ir atvirai pasakyti, kad iš tiesų svarstymo ir rengimo metu mes visi praleidome šitą momentą, arba galbūt specialiai, kaip dabar buvo kritikuojama arba teigiama, buvo ruošiama kokiam nors vienam konkrečiam asmeniui. Analogišką priekaištą būtų galima teikti ir kitai pusei. Todėl ir logiškas pasiūlymas pritarti pateikimo stadijoje, kur yra minima papildoma vadybinė kompetencija, ir, be abejo, svarstyti, teikti pasiūlymus ir tada bus galima kaltinti, jeigu bus išmesta kultūros kompetencija būtent kultūros srityje. Ačiū už dėmesį.
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš kalbės V. Juozapaitis.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Gerbiamieji, aš išties norėčiau suabejoti šios grupės, kuri pateikė šį siūlymą, ir profesionalumu, ir tikrai išmanymu būtent tų procesų, apie ką jie drįsta teigti, kad tikrai išmano. Jau vien todėl, kad gerbiamoji pirmininkė nori ką nors „darašyti“, man kelia didelių abejonių ir dėl jos išmanymo, ir šiaip lietuvių kalbos žinių, kas kultūros sferoje yra turbūt neatsietina.
Taip pat ir pateikimo tekste yra spausdinimo klaidų, ir, gerbiamieji, jeigu jūs ruošiatės priimti įstatymą su spausdintinomis klaidomis, taip pat neprideda jums autoriteto šitoje srityje. Visiškai nenorėdamas kaip nors savęs iškelti arba kaip nors sakyti, kad aš esu labai didelis specialistas, vis dėlto drįstu prisiminti dar neseną praeitį, kai kultūros bendruomenėje buvo diskutuoti tie labai svarbūs visai Lietuvai ir kultūrai klausimai. Manau, kad tas straipsnio papildymas arba pakeitimas išties yra netinkamas, nes jis nubraukia visos mūsų garbios kultūros visuomenės nuomonę. Manau, bent jau reiktų, jeigu jūs tikrai rūpinatės, kad į tokį postą patektų atsakingas žmogus, paprasčiausiai pateikti pasiūlymą pridedant tas kompetencijas, kurių, kaip jūs matėte, šiame įstatyme nėra. Taigi aš kviečiu visus balsuoti prieš šią įstatymo pataisą.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, reikia balsuoti, nes buvo kalbėta prieš ir už. Balsavimas. Kas pritaria Lietuvos kultūros tarybos įstatymo 6 straipsnio 1 dalies pakeitimo įstatymo projektui, balsuoja už, kas mano, kad nereikia pritarti, balsuoja kitaip.
Už balsavo 54, prieš – 24, susilaikė 13. Pritarta po pateikimo. Pirmininkas siūlo ypatingą skubą ir svarstyti ketvirtadienį. (Balsai salėje) Pirmininkas siūlo, aš tik… Jūs Pirmininko galėsite paklausti, aš tik perduodu, ką Pirmininkas mane įpareigojo pasakyti. (Balsai salėje) Balsuojame. Aš suprantu, nesivelkime į diskusiją, yra… (Balsai salėje) Gerai. Dėl vedimo tvarkos – A. Kubilius. Nereikia taip nervintis.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš ir nesinervinu, jūs nervinatės. Aš noriu jūsų paprašyti, kadangi Seimo Pirmininko nėra salėje, nematau, gal jūs galite raštu pateikti siūlymą dėl ypatingos skubos?
PIRMININKAS. Gerbiamasis Andriau, jūs puikiai žinote, kokia tvarka tai daroma. Bendram sąrašui yra pateiktas. Per šoninį mikrofoną – pranešėja. Prašom.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkui. Aš noriu padėkoti gerbiamajam profesoriui kolegai už pastabą, nes man gal dar ir atleistina, nes aš esu žemaitė iš Skuodo, bet profesorius taip pat kalbėdamas pavartojo žodį, panašų kaip ir aš, taigi, manau, nieko čia tokio, kartais atsitinka, jaudulys viską nulemia.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, balsuojame dėl ypatingos skubos, kurią siūlo Seimo Pirmininkas. (Balsai salėje) Balsuokite prieš, turite teisę.
Už balsavo 57, prieš – 32, susilaikė 7. Ypatingai skubai pritarta. Svarstysime ketvirtadienį. Pagrindiniu komitetu siūlomas Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas.
Gerbiamieji kolegos, dabar noriu priminti, kad vyks slaptas balsavimas dėl teisėjų atleidimo. Pradžia 12.40 val. Gal 12.45 val., kol komisija nueis ir užims vietas. Ir 13.20 val… Man pataria, kad balsuoti užteks 20 min., tai 13.05 val. baigiame balsavimą, renkamės į posėdį 13.20 val. Slaptą biuletenį jau esame pasitvirtinę.
Noriu priminti skaičiavimo grupę: V. Aleknaitė-Abramikienė (Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija), V. Baltraitienė (Darbo partijos frakcija), K. Bartkevičius (frakcija „Tvarka ir teisingumas“), A. Dudėnas (Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija), E. Gentvilas (Liberalų sąjūdžio frakcija), Z. Jedinskis (Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcija), V. A. Matulevičius (frakcija „Drąsos kelias“). Posėdį toliau tęsime 13.20 val.

Pertrauka

13.20 val.
Seimo protokolinio nutarimo „Dėl pritarimo Astos Dambrauskaitės kandidatūros siūlymui į Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėjus“ projektas Nr. XIIP-175 (pateikimas)

PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, tęsiame posėdį. Svarstome darbotvarkės 11 klausimą – Seimo protokolinio nutarimo „Dėl pritarimo Astos Dambrauskaitės kandidatūros siūlymui į Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėjus“ projektą Nr. XIIP-175. Pranešėjas – J. Bernatonis.
J. BERNATONIS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos Seimo nariai, norėčiau pristatyti jums kandidatę profesorę A. Dambrauskaitę, siūlomą į Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėjus. Pagal nusistovėjusią tradiciją buvo sudaryta komisija, kuriai vadovavo buvęs teisingumo ministras, parinko šią kandidatūrą ir suderino ją su Respublikos Prezidente. Taip pat mes turėtume suderinti su Seimu, todėl ir teikiu dabar jums derinti šią kandidatūrą. Dėkui.
PIRMININKAS. Kviečiame kandidatę į tribūną.
A. DAMBRAUSKAITĖ. Laba diena, gerbiamasis posėdžio pirmininke, laba diena, gerbiamieji Seimo nariai. Leiskite trumpai prisistatyti, pristatyti savo galbūt profesinę patirtį ir nueitą darbinį kelią, keliais žodžiais pasakyti motyvus, kurie lėmė mano apsisprendimą dalyvauti šiame atrankos konkurse.
Aš esu baigusi Vilniaus universiteto Teisės fakultetą, įgijusi teisininko kvalifikaciją, teisininko diplomą. Teisės fakultete buvau pasirinkusi civilinės ir komercinės teisės specializaciją. Po studijų tęsiau doktorantūros studijas Mykolo Romerio universitete ir Prancūzijos Eks-Marselio Polio Sezano III universitete, kur rengiau disertaciją dviem kalbomis ir lyginamuoju aspektu. Apgynus disertaciją man buvo suteikti du daktaro mokslo laipsnio diplomai: vienas – lietuviškas, kitas – Prancūzijos mokslo diplomas.
Apsigynusi disertaciją tęsiau mokslinę pedagoginę veiklą Mykolo Romerio universitete. Dėstau jau apie 13 metų, užsiimu šia veikla. Taip pat turiu praktinio darbo patirties. Metus esu dirbusi advokatų kontoroje. Trejus metus esu dirbusi Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Civilinių bylų skyriaus teisėjo padėjėja ir dar studijų metais esu šiek tiek dirbusi prie tam tikrų projektų, kurie buvo susiję su Lietuvos pasirengimu narystei Europos Sąjungoje. Tai buvo paramos Lietuvai stojant į Europos Sąjungą projektas prie tuometinio Europos reikalų komiteto. Ten esu dirbusi eksperto padėjėja. Tai būtų tiek trumpai apie mano profesinį kelią.
Dabar kas lėmė mano apsisprendimą dalyvauti šioje sudėtingoje atrankos procedūroje? Tai jau nuo studijų laikų noras išbandyti save teisėjo darbe, taip pat noras dirbti ir tarptautinėje aplinkoje arba dirbti darbą, kuris būtų peržengiantis vienos valstybės rėmus, sakykime taip, arba europiniame kontekste, arba tarptautiniame kontekste. Mano išsilavinimas ir mokslinių darbų rengimas buvo gana nuoseklus rengimasis tokiam, kaip minėjau, tarptautinio pobūdžio darbui. Galbūt būtų tiek trumpai. Galbūt geriau palikime laiko jūsų klausimams, į kuriuos aš esu pasirengusi atsakyti. Dėkoju.
PIRMININKAS. Dėkojame pretendentei. Jūsų nori paklausti trys Seimo nariai. Pirmoji klausia M. A. Pavilionienė.
M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Labai ačiū. Gerbiamoji kolege, Lietuvoje kai kurie politikai ir kai kurie piliečiai abejoja lygių galimybių politika ir net pažeidžia žmogaus teises sakydami, kad tautinės tradicijos ir tautinės vertybės yra aukščiau Europos Sąjungos politikos. Kaip jūs vertinate šią prieštarą? Ačiū.
A. DAMBRAUSKAITĖ. Aš manau, negalimas joks diskriminavimas ar tautybės, ar rasės, ar lyties pagrindu ir panašiai. Tai yra viena iš pagrindinių žmogaus teisių, Europos Sąjunga yra grindžiama šitomis pagrindinėmis, esminėmis žmogaus teisėmis. Mes kuo toliau, tuo labiau bandome Europos Sąjungos mastu tas teises įtvirtinti, jas netgi plėsti galbūt tiek prisijungiant prie Europos žmogaus teisių konvencijos pačiai Europos Sąjungai. Be abejo, tai yra esminė vertybė, esminis principas, kuriuo grindžiama tiek bendros Europos Sąjungos teisinė tvarka, be abejo, tiek ir mūsų kiekvienos nacionalinės valstybės, mes turime irgi šitą pagarbą išsakyti.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamoji pretendente, jūs turite brandų teorinį patyrimą, taip pat mokslinę veiklą esate (…), labai malonu. Ta teorinė patirtis mane tiesiog domina kaip žmogų. Kandidatuojant į Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėjus, aš manau, praktinė veikla turi ypatingą reikšmę. Kaip jums atrodo, ar jūs jau perėjote visas pakopas, ar dar ne pagal teisinę struktūrą? Aš gerai ir nežinau, jums geriau žinoti. Labai ačiū.
A. DAMBRAUSKAITĖ. Dėkoju už klausimą. Iš tikrųjų galiu pasakyti, kad visų teisinių struktūrų, kiek jų yra, be abejo, aš nesu perėjusi savo profesinėje veikloje. Tačiau vėlgi tiek pagal mūsų nacionalinius įstatymus, tiek tą pripažįsta ir Europos Sąjunga, yra įmanomi įvairūs keliai patekti arba užimti teismines pareigas. Tarkime, Lietuvoje mes turime įstatymus, kurie leidžia asmeniui, turinčiam mokslo daktaro laipsnį ir dirbusiam mokslinį pedagoginį darbą, pretenduoti į tam tikras teismines instancijas, ir į gana aukšto lygio, tarkim, instancijas. Tai yra vėlgi pripažinimas, kad tiek praktika, tiek teorinis darbas gali vesti darbo teisminėse instancijose link. Turėdama omeny mano anksčiau turėtą praktinio darbo stažą arba praktiką Lietuvos Aukščiausiame Teisme, dirbant su teisėjais, rengiant bylas posėdžiams, manau, tai irgi yra labai vertinga patirtis, kurią aš vertinu.
PIRMININKAS. Dėkojame. Paskutinis klausia R. Kupčinskas.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Klausimą Daliai paklausė mano kolegė V. Čigriejienė. Norėčiau paklausti jūsų apie darbų apimtis Europos Sąjungos Bendrajame Teisme. Vis dėlto kiek klausimų, susijusių su mūsų valstybės reikalais, Bendrajame Teisme yra nagrinėjama? Ačiū.
A. DAMBRAUSKAITĖ. Dėkui už klausimą. Apskritai Europos Sąjungos Teismo veiklos arba jurisprudencijos apmintys yra įspūdingos. Aišku, reikia turėti omeny, kad šis Teismas funkcionuoja jau 60 metų. Bendrasis Teismas kur kas mažiau, bet apskritai visa apimtis, jeigu žiūrėtume į priimtus sprendimus, tai būtų apie 15 tūkst. jurisprudencija šitų Teismų, įskaitant Teisingumo Teismą, Bendrąjį Teismą ir Tarnautojų Teismą. Bendrajame Teisme, kiek teko domėtis, bylų, susijusių su Lietuva, nėra labai daug. Yra vienas kitas atvejis, bet jų tikrai, bent jau mano žiniomis, kol kas nėra labai daug.
PIRMININKAS. Dėkojame. Ačiū, gerbiamoji pretendente. Gerbiamieji kolegos, siūlomi komitetai: pagrindinis – Europos reikalų komitetas, papildomas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Ar galime pritarti? Manau, kad nereikia balsuoti, taip? Tada šį klausimą baigiame. Teisingai, man pataria, kad frakcijų, kurios nori susitikti su pretendente, grafikas jau yra sudarytas.

13.29 val.
Generalinio prokuroro Dariaus Valio pranešimas

Svarstome 1-12 klausimą. Matau generalinį prokurorą. Kviečiu jį į tribūną. Generalinio prokuroro D. Valio pranešimas.
D. VALYS. Laba diena, gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai! Šiaulių apygardos prokuratūroje atliekamo ikiteisminio tyrimo metu surinkti duomenys leidžia manyti, kad N. Venckienė padarė šias nusikalstamas veikas:
pirma, 2010 m. lapkričio 17 d. Panevėžio miesto apylinkės teismo patalpose viešai užgauliai pažemino teisingumą vykdantį teismą, Panevėžio miesto apylinkės teismo kolegiją dėl jų veiklos, t. y. padarė nusikalstamą veiką, numatytą Baudžiamojo kodekso 232 straipsnyje;
antra, nevykdė Kėdainių rajono apylinkės teismo 2011 m. gruodžio 16 d. sprendimo, kuriuo buvo įpareigota skubiai perduoti vaiką jo motinai. Taip pat nevykdė antstolių patvarkymų ir Kauno miesto savivaldybės administracijos Vaiko teisių apsaugos skyriaus parengtos vaiko bendravimo su motina tvarkos dėl teismo sprendimo vykdymo, t. y. padarė nusikalstamą veiką, numatytą Baudžiamojo kodekso 245 straipsnyje;
trečia, žinodama, kad antstolė atvyko vykdyti teismo sprendimo dėl vaiko perdavimo motinai, 2012 m. gegužės 17 d. trukdė antstolei vykdyti šį teismo sprendimą. Sąmoningai neįleido antstolės į vaiko gyvenamąją vietą, atsisakė vykdyti teisėtą antstolės nurodymą perduoti vaiką motinai. Be to, turėdama vaiko globėjos statusą, piktnaudžiavo vaiko atstovo teisėmis psichiškai jį gniuždydama. Pastatė vaiką prie lango, vertė stebėti susirinkusių kieme asmenų kliūčių šalinimo veiksmus bei techninių priemonių panaudojimą atidarant duris. Antstolei, su pareigūnų pagalba patekusiai į namą, vaiko neperdavė, laikė jį apglėbusi ir taip kliudė Vaiko teisių apsaugos skyriaus specialistams jį paimti bei perduoti išieškotojai L. Stankūnaitei. Antstolės nurodymu policijos pareigūnams pradėjus šalinti kliūtį, laikant N. Venckienės rankas, kad vaiko motina L. Stankūnaitė galėtų atitraukti nuo jos vaiką, N. Venckienė, priešindamasi vaiko paėmimui, vaiko akivaizdoje tyčia ne mažiau kaip 5 kartus spyrė L. Stankūnaitei į pilvą, kojas ir taip padarė nežymų sveikatos sutrikdymą. Tokiais savo veiksmais N. Venckienė padarė nusikalstamas veikas, numatytas Baudžiamojo kodekso 231 straipsnio 1 dalyje, 140 straipsnio 1 dalyje ir 163 straipsnyje;
ketvirta, 2012 m. gegužės 17 d., kai vaikas jau buvo perduotas motinai, panaudodama fizinį smurtą, pasipriešino valstybės tarnautojui, tyčia sudavė kumščiu du smūgius į galvą policijos pareigūnui, t. y. padarė nusikalstamą veiką, numatytą Baudžiamojo kodekso 286 straipsnyje.
Išvardintų nusikalstamų veikų padarymo aplinkybes pagrindžia ikiteisminio metu surinkti duomenys, įvykio vietos apžiūros protokolai, nukentėjusiųjų, liudytojų parodymai, vaizdo įrašai ir jų apžiūros duomenys, specialistų išvados bei kiti tyrimui reikšmingi dokumentai.
N. Venckienės, kaip teisėjos, teisinę neliečiamybę praėjusių metų birželio 26 d. panaikino Seimas. N. Venckienės, kaip kandidatės į Seimo narius, teisinę neliečiamybę praėjusių metų rugsėjo 21 d. panaikino Vyriausioji rinkimų komisija. Seimo narė N. Venckienė praėjusių metų lapkričio 16 d., prisiekusi Seime, vėl įgijo teisinę neliečiamybę. Tolesnis N. Venckienės ikiteisminis tyrimas, kaip įtariamosios apklausa, kardomųjų priemonių taikymas būtų negalimas negavus Lietuvos Respublikos Seimo sutikimo patraukti šį asmenį baudžiamojon atsakomybėn, jį suimti ar kitaip suvaržyti jo laisves.
Remdamasis tuo, kas išdėstyta, ir vadovaudamasis Lietuvos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnio 2 dalimi, Lietuvos Respublikos Seimo statuto 22 straipsnio 3 dalimi, prašau Lietuvos Respublikos Seimą leisti patraukti baudžiamojon atsakomybėn Seimo narę N. Venckienę, ją suimti ar kitaip suvaržyti jos laisvę. Dėkui.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, noriu priminti Statuto 23 straipsnį, kad „Išklausius generalinio prokuroro pranešimą dėl Seimo nario patraukimo baudžiamojon atsakomybėn, suėmimo ar kitokio jo laisvės suvaržymo, Seimo posėdyje daroma ne trumpesnė negu vienos valandos, bet ne ilgesnė negu dviejų valandų pertrauka. Po pertraukos Seimas priims vieną iš dviejų sprendimų.“ Gerbiamieji kolegos, kas dalyvaus komisijoje, frakcijos jau yra sutariusios. Paskelbus pertrauką, prašom susirinkti gale salės ir išsirinkti pirmininką ir pavaduotoją. O dabar daroma pertrauka iki 15 val. 15 val. ir užbaigsime, ir pradėsime vakarinį posėdį. (Balsai salėje) Komisija renkasi iš karto paskelbus pertrauką. Pertrauka iki 15 val., bet, komisijos nariai, susirinkite.

Pertrauka

PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, keletas procedūrinių dalykų. Baigiame rytinį posėdį. (Gongas)
