LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 44
STENOGRAMA

2013 m. balandžio 25 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkas V. GEDVILAS,
Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. GAPŠYS,
Seimo Pirmininko pavaduotojai P. AUŠTREVIČIUS ir K. KOMSKIS

PIRMININKAS (V. GEDVILAS). Labas rytas, mielieji bičiuliai, malonu visus matyti. Skelbiu Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. balandžio 25 d., ketvirtadienio, plenarinio posėdžio pradžią. (Gongas) Toliau posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. Gapšys.
PIRMININKAS (V. GAPŠYS, DPF). Labas rytas! Pirmasis darbotvarkės klausimas. Yra priimtas Lietuvos Respublikos Seimo nutarimas „Dėl R. Šukio paskyrimo Seimo kontrolieriumi“. Todėl vadovaudamiesi šiuo nutarimu kviečiame Seimo Pirmininką priimti Seimo kontrolieriaus priesaiką.

10.04 val.
Seimo kontrolieriaus R. Šukio priesaika

R. ŠUKYS. Aš, Lietuvos Respublikos Seimo kontrolierius Raimondas Šukys, prisiekiu būti ištikimas Lietuvos valstybei, vykdyti jos Konstituciją ir įstatymus, savo pareigas atlikti garbingai, ginti žmogaus teises, laisves ir teisėtus interesus, visada būti nešališkas, saugoti man patikėtas paslaptis. Tepadeda man Dievas. (Plojimai)
PIRMININKAS. Toliau Seimo posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininkas V. Gedvilas.
PIRMININKAS (V. GEDVILAS). Gerbiamieji kolegos, pirmasis darbotvarkės klausimas. Tiesa, registruojamės. Ačiū.
Dėkoju. Užsiregistravo 85 Seimo nariai. Pradedame posėdį.

10.07 val.
Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. balandžio 25 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

Pirmas darbotvarkės 1-2 klausimas – Seimo 2013 m. balandžio 25 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės tvirtinimas. J. Razma – dėl darbotvarkės. Prašom.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, aš frakcijos vardu prašyčiau balsuoti dėl išbraukimo iš darbotvarkės r-9 klausimo – Seimo nutarimo „Dėl galutinių Seimo rinkimų rezultatų“. Aš manau, kad tikrai ne laikas dabar pradėti vėl kalbėti apie tai, kokie yra galutiniai Seimo rinkimų rezultatai, nepaisant to, kad čia viena kandidatus kėlusi partija pasikeitė. Manau, kad tai tiesiogiai nelemia tų sprendimų.
Taip pat dėl čia numatytos tos plačios diskusijos. Aš norėčiau, kad prieš tvirtinant darbotvarkę vis dėlto būtų pasakyta, koks čia bus žanras, kam kiek skirta laiko? Ir dar klausčiau, ar negalėtų būti dar vienas pranešėjas, būtent Visagino atominės elektrinės įmonės vadovas, nes kalbant apie atominę energetiką gal reikėtų, ypač naujiems Seimo nariams, kad būtų pristatyta, kaip atrodo tas projektas, kokie yra siūlymai, nes kitaip ta diskusija atrodo nelabai rimtai.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Kokių būtų dar pasiūlymų dėl darbotvarkės? Gerbiamasis E. Masiulis. Sekundę, tuoj įjungsiu mikrofoną!
E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Mielieji kolegos, tenka konstatuoti, kad labai svarbus, turbūt pats svarbiausias, šiandien klausimas – Energetikos strategijos projekto svarstymas vis dėlto yra pateiktas neparengtas. Iš tikrųjų mes neturime šiandien strategijos projekto pasiūlymų, mes turime Vyriausybės sudarytos darbo grupės energetikos strategijos krypčių pasiūlymus, kur visiškai yra neaišku, ar Vyriausybė jau yra svarsčiusi ir pritarusi tiems pasiūlymas, ar tai yra tik darbo grupės pateiktos išvados. Mes iš tikrųjų labai gerbiame profesorius, pasamdytus mokslininkus, kurie šiandien pateiks labai svarbią ir aktualią informaciją, tačiau siūlyčiau visgi Vyriausybei ir premjerui nesislapstyti už mokslininkų pečių, o pačiam ir visai Vyriausybei bei valdančiajai koalicijai pirmiausia susitarti dėl pačios strategijos pakeitimo projekto ir tada normaliai pristatyti patį projektą. Dabar šitas žanras sunkiai suvokiamas. Aš suprantu, kad vyks konferencija ir rytinis Seimo posėdis yra skiriamas mokslinei konferencijai.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega.
E. MASIULIS (LSF). Pasiūlymas būtų visgi balsuoti dėl to, kad būtų išbrauktas šitas klausimas šiandien iš darbotvarkės.
PIRMININKAS. Frakcijos vardu prašote? Gerbiamasis P. Gražulis. Po to jūs. Pirmas Petras.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis Pirmininke, aš norėčiau paprieštarauti ponui J. Razmai, kad iš darbotvarkės būtų išbrauktas r-9 klausimas – Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl rinkimų galutinių rezultatų daugiamandatėje rinkimų apygardoje nustatymo“. Aš manau, kad jiems, konservatoriams, yra labai nemalonu, kai šaukė prieš visą Lietuvą, stovėdami čia, tribūnoje, su baltomis pirštinėmis, kad uždengtų juodas rankas, apkaltino viešai prieš visą Lietuvą tris Seimo narius: J. Pinskų, Ž. Pinskuvienę ir J. Gaudutienę, kad jie pirko balsus, o dabar ikiteisminis tyrimas baigtas ir pareikšta, kad jokios nusikaltimo sudėties nėra. Aš manau, kad teisingumą būtina atkurti. Gerbiamieji Seimo nariai, pažiūrėkite patys į save, kaip pasielgėte, nuteisėte šituos žmones prieš Lietuvą, išmetėte iš sąrašo ir net jų neatsiprašote, net nepakvietėte, už akių mus nuteisėte, nes pakvietėte net į Seimo tribūną… Tai jums yra labai nemalonu. Aš manau, kad teisingumą turime atkurti, turime pasakyti, kad klydome, ir turime turėti savyje garbės.
PIRMININKAS. Prašom, kolega.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Dėl vedimo tvarkos. Gerbiamasis Petrai, dar turbūt netransliuoja nacionalinė televizija, tai jūs čia be reikalo stengiatės. Aš tik noriu priminti, kad nei mes, nei jūs nepriėmėme jokių sprendimų dėl mandatų, tuos sprendimus priėmė Konstitucinis Teismas. Bet grįždamas prie to, kokį E. Masiulis kėlė klausimą, iš tikrųjų norėčiau, gerbiamasis pirmininke, kadangi jūs nebuvote Seniūnų sueigoje, mes daug diskutavome ir taip ir neišgirdome aiškių atsakymų. Ir vakar išgirdome premjero žodžius, pasakytus Briuselyje, kad Seimas per dvi savaites priims kažkokį sprendimą dėl Energetikos strategijos.
Mes tikrai norėtume žinoti, kur yra tas Seimo sprendimo projektas, kaip bus toliau dirbama Seime, kad iš tikrųjų štai šitoje diskusijoje, nežinau, E. Masiulio pasiūlymo, kad nereikia šiandien daryti tos diskusijos, aš nepuolu palaikyti, bet kad šitoje diskusijoje mes bent suvoktume, kaip toliau Seimas ir Vyriausybė planuoja dirbti šiuo klausimu, nes kasdieną išgirstame vis kokią nors naujieną. Tai Vyriausybė stato, tai nestato, tai kreipsis į kaimynus, tai, pasirodo, Seimas kreipsis per dvi savaites. Tai koks toliau bus darbo turinys?
PIRMININKAS. Gerbiamasis J. Olekas. Prašom.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, ypač kolega Andriau Kubiliau, aš labai gerai prisimenu, kad tik prieš keletą posėdžių jūs klausėte Ministro Pirmininko, kada bus pristatytos Vyriausybės sudarytos darbo grupės Energetikos strategijos kryptys. Šiandien tas jūsų prašymas yra įvykdomas. Ir aš manau, kad po šito Energetikos strategijos krypčių pristatymo Seimas galės apsispręsti ir Vyriausybei pateiks ar išklausęs kokias nors pastabas, atsižvelgęs galės pateikti vėliau ir strategiją, ir įstatymo projektus. Tai leiskite pradėti darbą, išklausykime ir eisime toliau.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad yra logiška iš pradžių pradėti nuo strategijos krypčių, o po to priimti kažkokią strategiją, nes be krypčių mes negalėsime priimti strategijos. Tiesiog aš noriu priminti kolegoms Statuto 92 straipsnio 3 dalį, kur yra labai aiškiai parašyta, ką gali Vyriausybė daryti, ko negali. Vyriausybė turi teisę prašyti į Seimo savaitės posėdžių darbotvarkę įraukti Vyriausybės pranešimą svarbiu klausimu. Kad klausimas svarbus, niekas nediskutuoja. Seimui nutarus po tokio prašymo gali vykti diskusija. Čia mes niekuo nenusižengiame, eilinė procedūra, kurios reikia laikytis.
Gerbiamieji kolegos, gal E. Masiulis atsiimtų savo pasiūlymą, ar reikia balsuoti už tai? Balsuojame. Gerbiamieji kolegos, buvo pasiūlymas išbraukti iš darbotvarkės klausimą, kuris susijęs su Energetikos strategijos kryptimis. Kas už tai, kad išbrauktume, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja kitaip – prieš arba susilaiko.
Gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus: už – 18, prieš – 56, susilaikė 24. Klausimas lieka darbotvarkėje.
Dabar dėl kito pasiūlymo, kuris yra pasiūlytas gerbiamojo J. Razmos dėl rezervinio klausimo r-9. Teisės departamento išvados nėra. Yra? (Balsai salėje) Kalba apie tai, kad prieštarauja Konstitucijai, todėl mes to klausimo svarstyti negalime ir negalime įtraukti į darbotvarkę. Teisės departamento išvada. Kitų pasiūlymų nebuvo? Petras, po to Jurgis.
P. GRAŽULIS (TTF). Jeigu yra Teisės departamento išvada, tai nėra jokio teisinio pagrindo pagal Statutą neįtraukti į darbotvarkę. (Balsai salėje) Taip, jeigu būtų Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada. Klausykite, konstituciška yra be kaltės Seimo nariams atimti mandatą, o sugrąžinti mandatą – jau antikonstituciška. Tai kokioje mes čia valstybėje gyvename, paaiškinkite jūs man! Ką mes čia darome? Tai bent atsiprašykite tie, kurie balsavote, kad būtų atimtas mandatas, šitų žmonių čia, salėje. Aš siūlau balsuoti ir jokiu būtu be balsavimo neišbraukti šito klausimo iš darbotvarkės.
PIRMININKAS. Gerbiamasis Petrai, aš matau, kad už viską, kas yra blogai daroma Lietuvoje, lyg ir aš kaltas būčiau. Bet, man atrodo, mes čia kartu visi dirbame, tiesiog mano toks statusas dabar, kad aš turiu laikytis Statuto. Aš tiesiog galiu jums pakomentuoti Statutą. Jis gali būti svarstomas tik po to, kai Teisės ir teisėtvarkos komitetas apsvarstys šitą klausimą ir apsvarstys Teisės departamento išvadą. Todėl aš jums skaitau straipsnį, kuriuo remdamasis aš priimu tokį sprendimą. 139 straipsnis. „Aplinkybėmis, kurioms esant įstatymo projektas neteikiamas svarstyti Seime. Jeigu Teisės ir teisėtvarkos komitetas padaro išvadą, kad įstatymo projektas prieštarauja Konstitucijai ir nėra nustatyta tvarka pateikto Konstitucijos pataisų projekto, Seimo Pirmininkas teikia šią išvadą svarstyti Seime. Jeigu Seimas visų Seimo narių balsų dauguma nepritaria Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadai, atitinkamas įstatymo projektas gali būti svarstomas ir nepateikus Konstitucijos pataisų projekto.“ Tiesiog laikausi šito straipsnio ir aš negaliu kitokio spendimo priimti. J. Razma. Prašom.
J. RAZMA (TS-LKDF). Pirmininke, gal gerai neišgirdote, aš siūliau energetiniu klausimu pranešėjų sąrašą papildyti Rimantu Vaitkumi (jis tikrai, mačiau, čia yra), kad būtų Seimo nariams pristatyta dabar įgyvendinamo projekto esmė. Nes aš matau diskutuodamas su kolegomis Seimo nariais, kad Seimo nariai nežino elementarių dalykų apie šį projektą. Manau, kad įmonės vadovas ekspromtu tikrai gali padaryti pranešimą, nes kaip vadovas tikrai turi žinoti esminius projekto dalykus.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš nežinau, tiesiog Vyriausybė formuoja pranešėjus, nes tai yra jų klausimas pristatomas. Aš tiesiog premjero norėčiau paklausti, kaip jūs manote? Ar reikia balsuoti, ar nereikia? Ar įtraukiame, ar neįtraukiame? (Balsai salėje) Gerai, jūs darbo grupėje buvote, čia bus darbo grupės pristatymas. Tai aš įsivaizduoju, kad darbo grupės vadovas pristatys šitą klausimą. Tiesiog mes užtęsime. Aš manau, kad reikia palaikyti Vyriausybę, ji sudarė šitą tvarką, tai ir laikomės jos. O jeigu reikės, tuo labiau kad čia sprendimų nepriimsime, čia bus tiesiog pateikta informacija.
Gerbiamieji kolegos, norite balsuoti? Gerai, balsuojame. Tiesiog pažiūrėsime valią. Kas už tai, kad įtrauktume papildomą… (Balsai salėje) Mes galime pabalsuoti, kolegos. Galime tiesiog išreikšti viso Seimo nuomonę.
Gerbiamasis L. Balsys – dėl vedimo tvarkos. Prašom.
L. BALSYS (MSNG). Gerbiamasis Pirmininke, dėl vedimo tvarkos. Iš tikrųjų aš siūlyčiau pirmininkauti posėdžiui ir vesti taip, kaip numatyta. Jeigu gerbiamasis J. Razma bando čia pradėti referendumo kampaniją ir kviesti suinteresuotos įmonės vadovą, aš manau, tai yra nekorektiška ir neetiška. Aš manau, yra Vyriausybės darbo grupės pristatymas, taip ir laikykimės. Ačiū.
PIRMININKAS. Gerai, gerbiamieji kolegos, man atrodo, kad dirbame ir laikomės tų pranešėjų, kurie yra numatyti šioje darbotvarkėje.
Darbotvarkės 1-3 klausimas – Vyriausybės sudarytos darbo grupės pasiūlymai dėl Energetikos strategijos krypčių.
Prašom? Norite balsuoti dėl pranešėjo? Balsuojame. Aš manau, kad mes galime balsuoti. Gerai. Kas už tai, kad įtrauktume papildomą pranešėją, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš.
Gerbiamieji kolegos, yra nepritarta tam, kad įtrauktume papildomą pranešėją. Dabar visi pasiūlymai, kuriuos teikė Seimo nariai dėl darbotvarkės, yra apsvarstyti. Ar galime bendru sutarimu pritarti šios dienos darbotvarkei? Galima. Labai ačiū.

10.20 val.
Vyriausybės sudarytos darbo grupės pasiūlymai dėl Energetikos strategijos krypčių

Pradedame dirbti toliau. Darbotvarkės 1-3 klausimas – Vyriausybės sudarytos darbo grupės pasiūlymai dėl Energetikos strategijos krypčių. Pirmasis pranešėjas – Vyriausybės vadovas gerbiamasis A. Butkevičius.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Labas rytas, gerbiamasis Seimo Pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai! Labai trumpai, man nereikia daug laiko. Kai kuriems kolegoms norėčiau atsakyti. Seimo yra tokia valia: jeigu Vyriausybę kviečia, ji turi padaryti pranešimus ir Seimui atsiskaityti. Kai senbuviai Seimo nariai užduoda tokius klausimus, kažkodėl labai keistai atrodo.
Gerbiamieji, šiandien jums bus pristatyti Vyriausybės sudarytos darbo grupės pasiūlymai dėl Energetikos strategijos krypčių. Noriu pabrėžti, kad šiai darbo grupei užduotis suformavo Seimas po konsultacinio referendumo, per kurį dauguma Lietuvos gyventojų pasisakė prieš naujos atominės elektrinės statybą. Seimo rezoliucija buvo pavesta parengti ir pateikti ekonomiškai optimalią ir vartotojams palankią apsirūpinimo elektros energija strategiją.
Darbo grupė, noriu pabrėžti, pasitelkė Lietuvos energetikos instituto mokslininkus ir specialistus, kurie atliko išsamią energetinės situacijos analizę ir galimų išlaidų skaičiavimus, jeigu nauja atominė elektrinė būtų pastatyta pagal ankstesnės Vyriausybės parengtą verslo planą (noriu pabrėžti, kad duomenys buvo pateikti… kiek aš turiu darbo grupės vadovo ir specialistų informacijos, jokie kiti duomenys nebuvo naudojami atliekant analizę) arba be atominės elektrinės – buvo suformuluotas toks antras tikslas.
Kodėl reikėjo tokios analizės – juk buvusioji Vyriausybė buvo pateikusi savo skaičiavimus, kurie esą pagrindžia būtinybę statyti naują jėgainę, kurios gaminamą perteklinę elektrą galėtume parduoti rinkoje? Deja, tokie vertinimai buvo už uždarų durų. Visuomenei nežinoma, kaip ir kuo remiantis buvo atliekami palyginti žemą elektros savikainą pagrindžiantys skaičiavimai.
Siekiant skaidrumo ir viešumo, pirmą kartą Seimui ir kartu visuomenei bus pateiktas tokio pobūdžio pranešimas – Lietuvos energetikų parengta studija, kurioje įvairiais pjūviais atskleidžiama, kokia galėtų būti ankstesnės Vyriausybės parengto jėgainės projekto savikaina, kaip gali augti jos statybų kaštai, ar ji bus konkurencinga. Energetikos ministras J. Neverovičius pristatys darbo grupės pasiūlymus dėl Energetikos strategijos krypčių, kurios buvo apsvarstytos Vyriausybės Strateginiame komitete.
Daugelio demokratinių šalių valdžia ir opozicija sugeba diskutuoti ir susitarti dėl strateginių objektų ir projektų, o pasikeitus valdžiai negriauna to, kas buvo sutarta. Tai – brandos požymis. Lietuvoje, deja, to dar tik mokomės ir tik laikas parodys, ar pavyks išmokti. Tačiau nebijome kritikos, nes vadovaujamės mokslo specialistų atliktais skaičiavimais, mokslininkų analizėmis, nebijome diskutuoti. Imdamiesi šio svarbaus strateginio projekto, privalome įvertinti visas aplinkybes, kad tokia jėgainė būtų konkurencinga ir atsiperkanti.
Visagino atominės elektrinės projektas turi partnerius – Latviją ir Estiją. Apie mūsų Vyriausybės darbo grupės pasiūlymus informavome Latvijos ir Estijos vadovus. Laukiame jų nuomonės ir sprendimo. Neužkertame kelio atominei energetikai Lietuvoje, todėl sakome, kad Visagino atominės elektrinės projekto tęstinumas galimas tik pagerinus pagrindinius komercinius projekto rodiklius ir įgyvendinus papildomas sąlygas.
Gerbiamieji kolegos, jūsų dėmesiui pateikiame Lietuvos energetikų parengtą studiją ir darbo grupės išvadas dėl Energetikos strategijos krypčių. Vyriausybė, įvertinusi ir jūsų diskusijoje išsakytas mintis, priims sprendimą dėl Lietuvos energetikos strategijos krypčių. Tikiuosi, aktyvios bus ir visuomenės diskusijos.
Dėkoju Seimui už parodytą dėmesį šalies energetikos problemoms. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju Ministrui Pirmininkui A. Butkevičiui. Kviečiu į tribūną daktarą A. Galinį, Lietuvos energetikos instituto Energetikos kompleksinių tyrimų laboratorijos vyresnįjį mokslinį darbuotoją.
Dėl vedimo tvarkos. Prašom.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis Pirmininke, aš norėčiau sužinoti, turbūt ir Seimo nariams svarbu, kaip atrodys toliau mūsų svarstymo procedūra, kada ir kam galėsime užduoti klausimus, ar premjerui bus galima užduoti klausimus?
PIRMININKAS. Supratau. Taip, aišku. Padarys pranešimus visi pranešėjai ir po to klausime. Darbotvarkėje yra numatytas laikas nuo 10.15 val. iki 12.55 val. Mes turime daug laiko, galėsime darbuotis. Tiesiog reikia išklausyti visus pranešimus, po to gal klausimų nekils. Viskas aišku. Viską supratome. Prašom, gerbiamasis kolega, jūs galite jau pradėti.
Vieną minutėlę!
A. GALINIS. Laba diena, gerbiamieji Seimo nariai! Aš norėčiau jums pristatyti Lietuvos energetikos instituto atliktą studiją dėl elektros energetikos sistemos perspektyvinės raidos ir Visagino…
PIRMININKAS. Vieną sekundę, aš labai atsiprašau, pranešėjau. Gerbiamieji kolegos, labai blogai girdėti. Norėčiau paprašyti diskusijas baigti. Čia, plenarinių posėdžių salėje, labai svarbus klausimas. Paklausykime. Negi jums neįdomu? Gerbiamieji kolegos, užimkime savo vietas ir paklausykime! Prašom. Labai ačiū.
A. GALINIS. Laba diena dar kartą. Norėčiau jums pristatyti Lietuvos energetikos instituto atliktą studiją dėl Lietuvos elektros energetikos sistemos perspektyvinės plėtros ir Visagino atominės elektrinės efektyvumo tyrimo.
Analizės tikslas buvo išnagrinėti Lietuvos elektros energetikos sistemos perspektyvinę plėtrą, atsižvelgiant į daugybę tiek vidinių, tiek išorinių sąlygų: kuro kainų didėjimą, elektros ir šilumos poreikių kitimą, saugumo reikalavimus ir panašiai, – ir įvertinti, kaip Visagino atominė elektrinė galėtų daryti įtaką šios Lietuvos elektros energetikos sistemos perspektyvinei raidai ir kokią įtaką darytų investicijų apimtims, eksploatacinių išlaidų apimtims, kuro išlaidoms, prekybos balansui ir panašiai, ir šiuos tyrimus pateikti sprendimus dėl Visagino atominės elektrinės ateities priimančioms organizacijoms.
Mūsų tyrimo objektas buvo Lietuvos elektros energetikos sistema (viduryje skaidrės tas skritulys). Čia mes sprendėme, kokios technologijos galėtų būti perspektyvios ir galinčios tiekti elektros energiją šalies vartotojams už mažiausias išlaidas, arba mažiausiomis kainomis. Tačiau kadangi termofikacinės elektrinės, gamindamos elektros energiją kartu gamina ir šilumos energiją, mes savo analizėje iš dalies vertinome centralizuoto šilumos tiekimo sistemą ir žiūrėjome, kiek racionaliai tos elektrinės galėtų tiekti šilumos energiją šilumos tiekimo tinklams ir aprūpinti šalies vartotojus šia energija. Taip pat savo studijoje vertinome galimus ir esamus Lietuvos energetikos sistemos ryšius su kaimyninėmis šalimis: su Rusija, Lenkija, Švedija. Tie ryšiai buvo vertinami ta prasme, kad dėl jų galima importuoti ir eksportuoti elektros energiją, taip pat keistis rezervinėmis galiomis, kurios būtų reikalingos Lietuvos energetikos sistemoje įvykus vienai ar kitai avarijai.
Šioje skaidrėje yra charakterizuojama dabartinė Lietuvos energetikos sistemos situacija, t. y. parodyti poreikiai ir elektros energijos gamybos dinamika nuo 2000 m. iki 2011 m. Galima pažymėti, kad uždarius pirmąjį Ignalinos atominės elektrinės bloką, labai sumažėjo elektros energijos gamyba šalyje, uždarius antrąjį elektros energetikos sistemos bloką, ta gamyba dar labiau sumažėjo, ir šiuo metu mes importuojame apie 6–7 teravatvalandes elektros energijos. Nepaisant to, kad Lietuvos energetikos sistema turi pakankamai instaliuotų galių (2013 m. tai buvo apie 4369 megavatai, o pareikalavimo galia siekė tik apie 1700 megavatų), vietinės elektrinės nedirbo, o elektros energiją importavome. Tai buvo susiję su tuo, kad šalyje esamos elektrinės yra apskritai pasenusios, nebekonkurencingos ir nesugeba pateikti pigesnės elektros energijos, negu mes galime nusipirkti iš išorės. Kitas svarbus momentas, kuris laukia mūsų nuo 2016 m., yra griežtėjantys Europos Sąjungos gamtosauginiai reikalavimai, pagal kuriuos nuo 2016 m. dauguma šalies elektrinių neatitiks tų reikalavimų ir negalės būti eksploatuojamos, jeigu jų nemodernizuosime atitinkamai pagal šių reikalavimų įgyvendinimo sąlygas.
Kitas svarbus momentas yra tas, kad centralizuotai tiekiant šilumą įsivyrauja gana neracionali tendencija, kada šiluma gaminama iš esmės vandens šildymo katiluose, kad ir tuose biokurą naudojančiuose katiluose, bet vis dėlto katiluose, ne termofikacinėse elektrinėse, o jos vis dėlto, esant tam tikroms sąlygoms, leistų užtikrinti kur kas efektyvesnį pirminių energetinių išteklių naudojimą ir leistų vartotojams patiekti tiek pigesnę elektros energiją, tiek šiluminę energiją. Taigi yra būtina išanalizuoti, kaip perspektyvinė struktūra galėtų keistis, kokia turėtų būti perspektyvinė elektros energetikos sistemos struktūra, kad galėtume užtikrinti šalies vartotojams elektros, šilumos energijos mažiausias išlaidas. Tam tikslui buvo įvertinti perspektyviniai elektros energijos poreikiai, kurie pateikti skaidrės viršutiniame dešiniajame kamputyje. Jie reiškia galutinius elektros energijos poreikius ilgalaikėje perspektyvoje, šiuo atveju iki 2050 m. Jie buvo įvertinti atsižvelgiant į galimą šalies ekonomikos vystymąsi, energijos suvartojimo efektyvumo didinimo rodiklius ir kitus faktorius. Šie duomenys buvo naudojami per tolesnius skaičiavimus, atliekant elektros energetinės sistemos perspektyvinės raidos optimizacinius skaičiavimus.
Kadangi mes nagrinėjame ir šilumos ūkį, reikalingi ir perspektyviniai šilumos poreikiai, jie parodyti šioje skaidrėje. Viršutinės skaidrės kairiajame kamputyje matyti prognozuojami šilumos energijos poreikiai. Šalia kreivė rodo tuos šilumos poreikius pastatams šildyti, jie būtų reikalingi, jeigu mes gyventume taip pat, kaip gyvenome iki šiol, tai yra nevykdytume jokios renovacijos, nesistengtume sutaupyti šilumos energijos vartojimo pastatuose. Mėlyna kreivė rodo tą šilumos poreikių tendenciją, kuri galėtų būti įgyvendinant Vyriausybės paskelbtą pastatų renovavimo programą, o raudona kreivė rodo šilumos energijos poreikius dėl karšto vandens tiekimo. Taigi suma šilumos poreikių būtų suma karšto vandens poreikiams tenkinti ir pastatams šildyti reikalingos energijos poreikiai.
Šiuo metu, prognozuojant tą šilumos poreikių kitimo tendenciją, buvo analizuojama galimybė renovuoti pastatus. Tam tikslui pastatai buvo suskirstyti į keturias grupes pagal šilumos energijos vartojimo efektyvumą nuo blogiausių iki geriausių pastatų ir pagal apatinėje dešinėje pusėje pateiktos skaidrės kreives tų pastatų renovacija buvo analizuojama, kad ji taip galėtų vykti. Taigi bendras šilumos energijos sutaupymas dėl pastatų renovacijos galėtų siekti apie 3 teravatvalandes.
Kitas svarbus elementas yra išorės energetikos sistemos tuo požiūriu, kiek mes galėtume bendrauti su tomis sistemomis, nusipirkti arba parduoti elektros energijos ir už kokią kainą. Kaip bazinė buvo pasirinkta „Nord Pool“, tai yra Skandinavijos šalių elektros energetikos sistema. Vadovavomės tą sistemą charakterizuojančiais rodikliais, nusakančiais, kokios perspektyvinės elektros energijos kainos galėtų būti toje rinkoje, tai yra už kiek mes galėtume nusipirkti tą elektros energiją arba parduoti, jeigu turėtume jos perteklių. Taigi viršutinėje kairėje pusėje parodytos trys kreivės. Pagrindinė kreivė yra vidurinė juodoji, kuri rodo vidutinę „Nord Pool“ elektros energijos kainą. Viršutinė raudona ir apatinė mėlyna rodo galimas kainų kitimo ribas. Šios kainos yra paimtos iš norvegų kompanijos, kuri užsiima šių kainų prognozavimu „Nord Pool“ rinkoje. Mes šitas kainas pratęsėme per visą savo laikotarpį iki 2080 m., vadovaudamiesi viduriniąja kreive. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad kainos šioje skaidrėje yra pateiktos stabiliais pinigais, nevertinant infliacijos.
 Elektros energijos kainos kitose rinkose, kaip Lenkijos ir Vokietijos. Kokios jos galėtų būti, irgi buvo atlikta studija. Buvo analizuota, kaip kainos kito Lenkijos, Vokietijos, Skandinavijos rinkose. Tas parodyta viršutinėje dešinėje skaidrėje. Reikia pasakyti, kad atskirais metais pastebimas gana didelis skirtumas tarp kainų vienoje ir kitoje rinkoje. Tačiau jeigu pažiūrėtume į ilgalaikę perspektyvą, kuo mes savo studijoje turėtume remtis, matyti, kad, tarkim, 2007–2012 m. laikotarpiu, priimant, kad kaina Švedijos rinkoje buvo 100 %, Lenkijoje gautume 4,3 % didesnę kainą. Taigi mes savo studijoje ir priėmėme tuos rezultatus, ir laikėme, kad elektros energijos kaina Lenkijos rinkoje bus apie 4,3 % didesnė negu Švedijos rinkoje. Darėme prielaidą, kad Rusijos rinkoje kaina galėtų būti truputį mažesnė negu Švedijos rinkoje, ir pagal mūsų prielaidas tai būtų 2 % mažesnė kaina negu Švedijos rinkoje.
Savo studijoje nagrinėjome daug technologijų, kurios galėtų tiekti tiek elektros energiją, tiek šilumos energiją. Šioje skaidrėje jūs matote apibendrintus duomenis. Tos alternatyvos apima tiek esamų elektrinių modernizavimą, jų pervedimą į biokurą, tiek naujų elektrinių statybą, elektrinių, kurios galėtų naudoti įvairių rūšių kurą: iškastinį, atsinaujinantį, medienos kurą, šiaudus, vėjo elektrines, saulė elektrines, hidroelektrines. Aš čia plačiau nesustosiu, čia galima kalbėti apie kiekvieną atskirai, bet tai yra gana platus spektras elektrinių, kurios vis dėlto galėjo konkuruoti dėl mūsų sprendimų ir pretenduoti į geriausiųjų sąrašą siekiant užtikrinti šalies vartotojams elektros energiją su mažiausiomis išlaidomis.
Visagino atominė elektrinė buvo charakterizuojama verslo plane pateiktais techniniais ekonominiais rodikliais, tai yra Visagino projektą charakterizuojančių duomenų stulpelyje. Tačiau buvo papildomai įvertintos patikslintos išlaidos infrastruktūros plėtrai, tai yra keliams tvarkyti, kad būtų galima atvežti stambiagabaričius krovinius, taip pat prijungti elektrinę prie elektros tinklų. Tos išlaidos yra vertinamos 1 mlrd. 100 mln. Lt. Taip pat buvo daroma prielaida, kad tos išlaidos galėtų tekti Lietuvos daliai, nesvarbu, ar partneriai sutiktų investuoti į Lietuvos infrastruktūrą. Taigi Lietuvos dalis atominėje elektrinėje pagal akcijų pasiskirstymą tarp numatomų partnerių galėtų būti apie 526 megavatus ir, priskiriant infrastruktūros išlaidas Lietuvos daliai, išlaidos, arba investicinė dedamoji, galėtų būti vertinama apie 14 tūkst. 578 Lt už kilovatą instaliuotos galios.
„Hitachi“, turinti savo arba planuojanti turėti apie 20 % šios elektrinės akcijų, savo gaminamos elektros energijos irgi niekur neišsiųs iš šio regiono. Taigi „Hitachi“ dalis irgi buvo atitinkamai padalinta tarp Baltijos šalių pagal jų akcijų kiekius, planuojamus akcijų kiekius. Pridėdami Lietuvos daliai „Hitachi“ tenkančią dalį pagal akcijų proporcijas, galėtume gauti, kad Lietuvai iš visos instaliuotos galios galėtų tekti apie 657 megavatus. O investicijos šiai daliai buvo paskaičiuotos kaip svertinis vidurkis nuo bendrų projekto investicijų kilovatui. Ta dalis buvo imama „Hitachi“ tenkančiai galingumo daliai ir Lietuvos daliai, būtent 526 megavatams buvo priimama 14,5 tūkst. Lt už kilovatą investicinė dedamoji, ir „LT Hitachi“ daliai investicinė dedamoji paskaičiuota kaip svertinis vidurkis iš šių dviejų komponenčių yra 14 tūkst. 158 Lt už kilovatą. Modeliuojant elektros energetikos sistemos perspektyvinę raidą buvo naudojama „LT Hitachi“ dedamoji, tai yra laikoma, kad Lietuvai galėtų tekti 657 megavatai. Tie techniniai ekonominiai rodikliai, kurie buvo naudojami, išvardinti dešiniuosiuose skaidrės stulpeliuose. 14 tūkst. 578 Lt už kilovatą (Lietuvos dalis) buvo naudojama vieninteliam dalykui – paskaičiuoti, kokia galėtų būti Lietuvos dalies generuojamos elektros energijos savikaina, tai pateikta šioje skaidrėje.
Žalia kreivė. Čia pateikti du piešinukai. Viršutinis piešinukas reiškia savikainą esant 5 % diskonto normai, antrasis reiškia tą patį, tiktai esant 8 % diskonto normai. Žaliosios kreivės reiškia Visagino atominės elektrinės elektros energijos gamybos savikainą arba, tiksliau, elektros energijos, leidžiamos į elektros perdavimo tinklą, savikainą, jeigu elektrinė investicijas grąžina per jos techninį tarnavimo laiką, t. y. per 60 metų.
Mėlyna laužtinė linija reiškia elektrinės generuojamos elektros energijos savikainą, investicijas grąžinant per 18 metų, tai buvo numatyta verslo plane. Šiuo atveju, jeigu elektrinė atiduoda investicijas per 60 metų, esant 5 % diskonto normai, elektros energijos savikaina prognozuoja (…) kaina viršija iki 3 ct už kilovatvalandę, o paskolos atidavimo metu – apie 10–11 ct už kilovatvalandę. Esant 8 % diskonto normai šie rodikliai atitinkamai yra 9–12 ct ir 18–19 ct už kilovatvalandę.
Reikėtų pasakyti, kad esant tokioms pat sąlygoms, t. y. dirbant baziniu režimu, biokuro termofikacinės elektrinės galėtų būti pranašesnės už Visagino atominę elektrinę, nes jos papildomas pajamas galėtų gauti už šilumos energiją. Gamindamos vieną kilovatvalandę elektros energijos jos galėtų pagaminti iki 3 kilovatvalandžių šilumos energijos, tačiau yra tam tikras „bet“. Šiluminė apkrova per metus taip pat kinta, žemiausia ji yra vasarą, kai reikia tiktai šildyti vandenį, o didžiausia yra žiemą, kai reikia šildyti pastatus. Nėra galimybės, kad termofikacinės elektrinės galėtų dirbti ištisus metus didele galia ir tiekti į tinklą didelę dalį elektros energijos.
Šiluminio apkrovimo absoliutus dydis ir jo kitimas per metus daro lemiamą įtaką tokių biokuro elektrinių efektyviam panaudojimui ir lemia jų racionalaus panaudojimo galią. Taigi jų panaudojimas yra limituotas, tačiau ne visos elektrinės gali dirbti baziniu režimu. Elektros energijos vartojimas taip pat kinta ir dalis elektrinių privalo dirbti mažesnį valandų skaičių. Šioje skaidrėje jūs matote duomenis, kaip kistų biokuro elektrinių apatinės kreivės elektros energijos gamybos savikaina, jeigu valandų skaičius per metus kistų nuo, tarkim, 8 tūkst. valandų (dešinioji pusė) iki 2 tūkst. valandų (kairioji grafiko pusė), viršutinės dvi kreivės reikštų Visagino atominės elektrinės elektros energijos gamybos savikainą kintant galios išnaudojimo koeficientui arba valandų skaičiui, kurį elektrinė dirba per metus.
Dabar aš apsistosiu prie pagrindinių scenarijų, kurie buvo parengti darbo grupėje. Pirmiausia pradėsiu nuo saugumo dalykų – nuo apsirūpinimo elektros energija saugumo. Jeigu nekeltume saugumo reikalavimų, pagal esamą situaciją tik nedidelė dalis – apie 25–30 %, gal 35 % elektros energijos galėtų būti gaminama šalyje. Tiek mes galėtume surinkti efektyviai dirbančių elektrinių, kita dalis elektros energijos būtų importuojama. Darbo grupėje buvo plačiai diskutuojama, kad tai gali būti nevisiškai saugu ir neatitiktų šalies strateginių interesų. Buvo parengtos prielaidos, kad elektros energijos tiekimo saugumą būtų galima charakterizuoti vietinės elektros energijos gamybos apimtimis arba importo ribojimu, t. y. importuojamos elektros energijos ribojimu, tačiau šitie dalykai turi savo kainą.
Šioje skaidrėje jūs matote palyginimus tarp tų variantų, kuriuose elektros energijos importas nebuvo ribojamas. Kairėje pusėje apatiniai stulpeliai be elektros energijos ribojimo reiškia, kiek galėtų padidėti elektros energetikos sistemos plėtros ir funkcionavimo sąnaudos lyginant su absoliučiai jokių ribojimų neturinčiu scenarijumi. Viršutinėje dalyje jūs matote duomenis, kiek išaugtų elektros energetikos sistemos plėtros ir funkcionavimo išlaidos, jeigu elektros energijos importas būtų apribotas ne daugiau kaip 30 %. Tai yra ne daugiau kaip 30 % galėtume importuoti, o 70 % turėtume gaminti patys. Taigi priklausomai nuo technologinių pasirinkimų, nuo tų technologinių pasirinkimų ribojimų energetinio saugumo į tinklą leidžiamos elektros energijos savikainos dedamoji galėtų būti vertinama iki 4 ct už kilovatvalandę.
Kyla klausimas, ar tai yra didelė kaina, ar nedidelė? Čia, aišku, reikėtų spręsti sprendimus priimantiems asmenims. Mūsų funkcija yra parodyti, kiek tai maždaug kainuotų. Rengiant branduolinį ir nebranduolinį scenarijų laikėmės tam tikrų saugumo kriterijų, darėme prielaidas, kad nuo 2023 m. šalis negalėtų importuoti daugiau kaip 30 % elektros energijos arba vietoje gaminti ne mažiau kaip 70 % elektros energijos. Nuo 2030 m. šie reikalavimai didėtų iki ne daugiau kaip 20 % importo ir iki ne mažiau kaip 80 % vietinės gamybos elektros energijos.
Papildomi reikalavimai šiam scenarijui buvo, kad iš trečiųjų šalių nuo 2023 m. importuotume ne daugiau kaip 20 % elektros energijos ir nuo 2030 m. – ne daugiau kaip 10 % elektros energijos.
Lanksčiame nebranduoliniame scenarijuje šiuos saugumo kriterijus buvo bandoma išlaikyti šiek tiek kitaip. Visagino atominės elektrinės statybos scenarijaus atveju buvo reikalaujama, kad mes tiek elektros energijos gamintume, o lankstaus nebranduolinio scenarijaus atveju tai buvo pakeista į instaliuotų ir darbui parengtų galių turėjimą šalyje, kurios, reikalui esant, galėtų pagaminti tą patį elektros energijos kiekį, kaip ir Visagino atominės elektrinės statybos atveju. Esant palankioms sąlygoms elektros energija galėtų būti importuojama ir tos elektrinės į darbą paleidžiamos tiktai tuo atveju, jeigu elektros energijos importas mums darytųsi negalimas dėl vienų ar kitų techninių ar ekonominių priežasčių.
Elektros energijos gamybos dinamika šių scenarijų atveju parodyta šioje skaidrėje. Apatinėje dalyje yra Visagino atominės elektrinės statybos scenarijaus atvejis. Apatinėje dalyje mėlyna spalva – tai Visagino atominės elektrinės gamyba, raudona būtų iškastinį kurą naudojančių technologijų, žalia – atsinaujinančius išteklius, biokurą naudojančių technologijų gamyba ir mėlynas viršutinis būtų kitos atsinaujinančios energijos išteklius naudojančių technologijų gamyba. Tai ir hidroelektrinės, ir vėjas. Šviesiai ruda spalva rodomas elektros energijos importas ir jo dinamika.
Lankstus nebranduolinis scenarijus šioje skaidrėje charakterizuojamas dviem ribinėmis būsenomis. Kairėje pusėje parodyta ta ribinė būsena, kai mes turime tuos instaliuotus galingumus, tačiau elektros energijos importas yra palankus ir didžiąją elektros dalį mes importuojame. Dešinėje pusėje yra tas pats scenarijus, tačiau darant prielaidą, kad mes privalome gaminti tiek elektros energijos, kiek ir VAE statybos scenarijaus atveju. Tai yra, sakykim, tas atvejis, kai elektros energijos importas arba techniškai, arba ekonomiškai mums yra neįmanomas. Reali situacija, žinoma, būtų kažkur tarp šitų dviejų ribinių būsenų.
Charakteringas aspektas yra tas, kad realizuojant šitą lankstų nebranduolinį scenarijų būtų galima pradėti spręsti problemas nuo aktualiausių klausimų. Tarkim, nuo šilumos poreikių, šilumos energijos tiekimo atpiginimo. Tai galima pasiekti pertvarkant tiek Vilniaus, tiek Kauno termofikacines elektrines į biokuro deginimą, pastatant komunalines atliekas naudojančias termofikacines elektrines, diegti kitas termofikacines ar kitokias elektrines. Proceso metu kasmet koreguojant sprendimus būtų galima lanksčiai reaguoti į besikeičiančias sąlygas. Tiek sąlygas, besikeičiančias importo srityje, tiek technologijų prieinamumo srityje, ir adaptuoti savo elektros energetikos sistemą geriausiu atžvilgiu prie besikeičiančių sąlygų. Šiems scenarijams realizuoti reikėtų tam tikrų investicijų, ir šioje skaidrėje parodytos investicijos, kurių reikėtų vienu ar kitu atveju. Vėlgi, jeigu nagrinėjame tą palankų importo scenarijų, lankstų, nebranduolinį scenarijų, vidutinės metinės investicijos galėtų būti vertinamos apie 600 mln. Lt. Jeigu elektros energijos importas taptų nepalankus, metinės investicijos galėtų išaugti iki 1 mlrd. 12 mln. Lt per metus. Tas yra susiję su tuo, kad blogėjant importo sąlygoms mums reikėtų investuoti į didesnio efektyvumo elektrines. Didesnio efektyvumo, vadinasi, ir brangesnes investicijų požiūriu elektrines.
Visagino atominės elektrinės statybos atveju reikėtų labai panašių investicijų kaip nepalankaus importo sąlygomis esant lanksčiam nebranduoliniam scenarijui, tai yra 997 mln. arba 1012 mln., praktiškai yra tos pačios investicijos. Kaip ir pirmuoju atveju, aišku, tos investicijų apimtys būtų kažkur per vidurį tarp dviejų kraštinių situacijų.
Šioje skaidrėje jūs matote elektros energijos gamybos savikainą nagrinėtų scenarijų atveju. Žalioji kreivė rodo „Nord Pool“ kainą. „Nord Pool“ kaina – elektros kaina rinkoje.
Apatinė raudona kreivė rodytų tą variantą, jeigu realizuotume lankstų nebranduolinį scenarijų ir importo sąlygos mums būtų palankios.
Vidurinioji violetinė kreivė rodo VAE statybos scenarijaus elektros energijos gamybos savikainos dinamiką iki 2050 m.
Ir viršutinė mėlyna rodytų tą atvejį, jeigu mums realizuojant lankstų nebranduolinį scenarijų vis dėlto reikėtų visą elektros energiją pasigaminti vietoje, kaip ir Visagino atominės elektrinės statybos atveju.
Pažiūrėkime, kiekgi mums reikėtų išlaidų tiems scenarijams realizuoti. Vėlgi kairėje grafiko pusėje parodytos dvi skaidrės, rodančios, kiek mes išleistume suminių lėšų nebranduoliniam scenarijui realizuoti, esant palankioms importo sąlygoms.
Raudona kreivė rodo Visagino atominės elektrinės scenarijų, mėlyna – lankstų nebranduolinį scenarijų. Viršutiniame piešinuke parodytos investicijų… lėšų apimtys, jeigu elektrinių statybai naudojame skolintas lėšas, apatinėje dalyje – jeigu investuojame savas lėšas. Apačioje parodyta raudona kreivė tiek vienu, tiek kitu atveju rodo išlaidų skirtumą, kuris šiuo atveju, esant palankioms importo sąlygoms, rodo, kad lankstus nebranduolinis scenarijus reikalautų apie 5–7mlrd. Lt mažesnių išlaidų nei branduolinis VAE realizacijos scenarijus.
Dešinėje pusėje parodyti išlaidų skirtumai tarp nebranduolinio ir branduolinio scenarijų, esant nepalankioms elektros energijos importo sąlygoms. Tačiau čia parodyta, mėlyna kreivė, tiktai išlaidų skirtumas tarp nebranduolinio ir branduolinio scenarijaus, investuojant skolintas lėšas. Raudona kreivė – investuojant nuosavas lėšas. Žalia užštrichuota zona reiškia neapibrėžtumo sritį, kurioje galėtų kisti išlaidos priklausomai nuo to, kurią dalį mes investuotume iš skolintų lėšų, kurią dalį investuotume iš nuosavų lėšų.
Tariant, kad Visagino atominėje elektrinėje būtų investuojama apie pusė nuosavų ir pusė skolintų lėšų, vertikali kairioji juoda linija rodo tą ribą laiko ašyje, iki kurios mums būtų sunku tikėtis elektros energetikos sistemos ekonominio efekto, jeigu realizuotume branduolinį scenarijų, t. y. tas efektas yra tarp branduolinio ir nebranduolinio scenarijaus. Tačiau maždaug po 2035 m. mes galime tikėtis ekonominio efekto iš branduolinio scenarijaus ir per elektrinės tarnavimo laikotarpį tas ekonominis efektas, lyginant su nebranduoliniu scenarijumi, galėtų pasiekti apie 3 mlrd. Lt.
Dabar pažvelkime, kokie galimi elektrinės techninių, ekonominių rodiklių nukrypimai, kaip jie atrodo pasaulyje statomų elektrinių kontekste. Šioje skaidrėje yra taškučiais arba kreivėmis parodytos pasaulyje statytų elektrinių ir prognozuojamų statyti elektrinių investicijos (litai ar doleriai kilovatui) ir stambesniais taškais pažymėtos Visagino atominės elektrinės investicijų dedamosios. Jeigu žiūrėtume į jau pastatytų elektrinių kontekstą, tai Visagino atominė elektrinė, jos investicijos nedaug kuo išsiskiria iš bendro konteksto. Tačiau žvelgiant į perspektyvą, pavyzdžiui, viršutinė dešinioji skaidrė, viršutinė kreivė rodo, kaip JAV prognozuoja, kad galėtų augti investicijos į branduolines elektrines. Tuo atveju Visagino atominės elektrinės investicijos, pagal verslo plano duomenis, atrodytų, kad yra apie 1 tūkst. Lt mažesnės, negu prognozuojama JAV. Apatinėje kairėje skaidrės pusėje parodytas stulpelis, kuriame matyti 7200 tūkst. dolerių už kilovatą, t. y. ta investicijų dedamoji, kurią prognozuoja EDF, besiruošianti statyti branduolinę elektrinę Prancūzijoje.
„Hitachi“ taip pat planuoja statyti branduolinę elektrinę Jungtinėje Karalystėje ir kalbama apie 20 mlrd. Lt už vieną bloką. Žinia, Visagino atominei elektrinei buvo siūloma apie 17 mlrd. Lt.
Kitas svarbus faktorius yra galios išnaudojimo koeficientas. Čia yra pateikti JAV statistiniai duomenys. Tų pačių Japonijos ABWR tipo reaktorių statistiniai duomenys. Apatinėje dalyje yra susumuoti bendrai visų pasaulyje eksploatuojamų elektrinių galios išnaudojimo koeficientai. (Atsiprašau, norėčiau matyti skaidrę.) Ačiū.
Šviesiai ruda spalva kairiojoje pusėje, kur parašyta 70,2 %, yra visų pasaulyje eksploatuojamų VVR (verdančio vandens reaktorių) galios išnaudojimo koeficientas. Tai yra statistinis duomuo, apimantis visas elektrines visą jų tarnavimo laiką. Jeigu palygintume su kiek dešiniau parodytais duomenimis apie Japonijos elektrines, pamatytume, kad tie duomenys yra labai panašūs.
Taigi mes savo analize taip pat panagrinėjome, kokią įtaką galėtų turėti galios išnaudojimo koeficientų sumažėjimas, investicijų padidėjimas, ir aš trumpai charakterizuosiu šiuos duomenis. Realiu optimistiniu variantu mes priėmėme, kad galios išnaudojimo koeficientas galėtų sumažėti nuo verslo plane nurodytų 90 % iki 70,2 %, praktiškai nepakeičiant jokių kitų rodiklių, tiktai papildomai pridedant ABWR reaktoriaus kintamąsias eksploatacines išlaidas, kas yra tiktai nedidelė dedamoji ir esminės įtakos neturi. Realaus pesimistinio varianto atveju, šalia galios išnaudojimo koeficiento sumažinimo, tariame, kad galėtų įvykti investicijų padidėjimas, kad investicijos galėtų išaugti, ir šiuo atveju mes tariame, kad tai galėtų pasiekti 7200 dolerių, kaip Prancūzijos elektrinėje, Jungtinėje Karalystėje. Ir kartu gali būti, kad galėtų sutrumpėti eksploatacijos laikas nuo 60 iki 40 metų. Ilgą laiką, maždaug iki 2005 m., net ir Tarptautinės atominės energijos agentūros duomenų bazėse figūravo skaičius, kad atominės elektrinės gali tarnauti iki 40 metų, paskutiniu metu tikrai atsirado toks skaičius ir mintis, kad elektrinės galėtų tarnauti apie 60 metų. Gal taip ir bus, tačiau realiai eksploatuojamų tokių elektrinių dar nėra ir remtis tomis prielaidomis tikrai yra šiek tiek rizikinga.
Taigi šioje skaidrėje yra parodyti elektros energijos savikainos kitimai, priklausomai nuo to, kaip pasikeičia Visagino atominės elektrinės techniniai, ekonominiai rodikliai. Apatinės dvi kreivės, raudona ir žalia, čia yra „Nord Pool“ kainos, šilumos tiekimo kainos, galite nekreipti dėmesio į tai. Toliau kita, violetinė, kreivė rodytų savikainą, jeigu Visagino atominė elektrinė dirbtų ir atitiktų verslo plane nurodytus rodiklius. Vidurinė, žalia, kreivė rodytų tą variantą, jeigu sumažėtų galios išnaudojimo koeficientas. Tik galios išnaudojimo koeficientas. Skirtumas tarp kreivių yra apie 2, atsiprašau, truputį daugiau, apie 2 ct už kilovatvalandę. Ir viršutinė šviesiai ruda kreivė rodytų tą atvejį, jeigu Visagino atominės elektrinės rodikliai atitiktų tą mūsų realų pesimistinį variantą, tai yra sumažėtų tiek galios išnaudojimo koeficientai, tiek išaugtų investicijos ir sutrumpėtų tarnavimo laikas.
Atitinkamai, kiek reikėtų lėšų vienam ar kitam scenarijui realizuoti, panagrinėjus šitą sudedamąją matytume, kad sumažėjus vien tik galios išnaudojimo koeficientui elektrinės duodamo ekonominio efekto elektros energetikos sistemoje sunku būtų tikėtis maždaug iki 2035–2040 m., vėliau tas efektas per elektrinės tarnavimo laiką galėtų pasiekti iki 1,5 mlrd. Lt, tačiau jeigu visi tie nagrinėti rodikliai pablogėtų iki mūsų priimtų reikšmių, jokio Visagino atominės elektrinės… O elektrinę vis dėlto pastatytume 2023 m., palyginti su nebranduoliniu scenarijumi, tas scenarijus neduotų, VAE statybos scenarijus neduotų, jokio teigiamo ekonominio efekto elektros energetikos sistemoje.
Na ir išvados. Jeigu elektrinės investicijos būtų atperkamos per 60 metų ir esant 5 % diskonto normai, tai gaminamos elektros energijos savikaina būtų tarp 20–22 ct ir apie 0,3 ct didesnė negu prognozuojama „Nord Pool“ kaina. Jeigu elektrinės investicijos grąžinamos per 18 metų, kaina pakiltų maždaug iki 28 ct ir „Nord Pool“ kaina viršytų apie 10–11 ct. Atitinkamai, esant 8 % diskonto normai, tie rodikliai būtų 28–31 ct arba 35–36 ct. Tiesa, atidavus investicijas, grąžinus investicijas, elektrinės elektros energijos gamybos savikaina galėtų nukristi iki 8–10 ct už kilovatvalandę.
Biokuro termofikacinės elektrinės, kaip jau minėjau, yra ekonomiškai pranašesnės už Visagino atominę elektrinę, bet jų panaudojimą riboja šiluminio krovimo stoka ir jo kitimas per metus, tačiau jų plėtra yra suderinama su Visagino atominės elektrinės plėtra, t. y. jos surastų galimybę kartu dirbti elektros energetikos sistemoje. Siekiant energetinio saugumo, tai yra apibrėžiant tą saugumą kaip būtinybę gaminti šalyje tam tikrą kiekį elektros energijos ir šiuo atveju, jeigu gamintume ne mažiau kaip 70 ar 80 % savo elektros energijos, tektų investuoti į nerentabilias elektrines, kurias reikėtų subsidijuoti, ir Visagino atominė elektrinė, nors ir viena iš patraukliausių alternatyvų, galinčių tokiu būdu padidinti energetinį saugumą šalyje, taip pat turėtų būti subsidijuojama. Vietinės generacijos didinimas elektros energetikos sektoriaus plėtros ir funkcionavimo išlaidas 2011–2080 m. laikotarpiu padidintų apie 17 %, arba apie 9 mlrd. Lt diskontuotais pinigais, o energetinio saugumo sudedamoji tinklu skleidžiamos elektros energijos savikaina per nagrinėjamą laikotarpį galėtų pasiekti iki 4 ct už kilovatvalandę.
Lyginant lankstų nebranduolinį scenarijų, esant palankioms sąlygoms, su VAE statybos scenarijumi, gautume, kad lankstus nebranduolinis scenarijus leidžia turėti apie 40 ct kilovatvalandės mažesnę savikainą, reikalauja apie 400 mln. Lt mažesnių kasmetinių investicijų. Tikėtinas ekonominis efektas vertinamas apie 5–7 mlrd. Lt, ir tai užtikrintų didesnį verslo konkurencingumą. Kadangi kainos Lietuvoje būtų mažesnės, tai leistų visoms įmonėms būti konkurencingesnėms. VAE statybos scenarijaus skirtumai su lanksčiu nebranduoliniu scenarijumi, esant nepalankioms sąlygoms tuo atveju, kada mes esame priversti gaminti vietoj elektros energiją ir lankstaus nebranduolinio scenarijaus atveju, būtų tokie VAE pranašumai. Į tinklą leidžiamos elektros energijos savikaina 2–5 ct už kilovatvalandę mažesnė. Vidutinės metinės investicijos praktiškai vienodos kaip ir nebranduolinio scenarijaus arba, jeigu taip jau visiškai sąžiningai sakant, apie 15 mln. Lt mažesnės.
Ekonominis efektas energetikoje 2011–2080 m. laikotarpiu galėtų būti vertinamas apie 3 mlrd. Lt, tačiau tas efektas pradėtų reikštis tik po 2030 m. Iki elektrinės eksploatavimo pradžios yra tikėtina, kad lėšų poreikis galėtų būti apie 4 mlrd. Lt didesnis negu nebranduolinio scenarijaus atveju. Jeigu elektrinės techniniai ir ekonominiai rodikliai pakistų ir pablogėtų, palyginti su verslo plano duomenimis, tarkim, jeigu galios išnaudojimo koeficientas pasiekia 70,2 %, teigiamas ekonominis efektas elektros sistemoje galėtų pradėti reikštis tik apie 2035–2040 m. ir pasiekti apie 1,5 mlrd. Lt. Iki 2035 m. galimas didesnis lėšų poreikis gali pasiekti 4,5 mlrd. Lt. Jeigu šalia sumažėjusio galios išnaudojimo koeficiento išaugtų investicijos ir sutrumpėtų elektrinės tarnavimo laikas, bet mes vis dėlto pastatytume elektrinę 2023 m., jos eksploatacija, palyginti su lanksčiu nebranduoliniu scenarijumi, net ir esant nepalankioms importo sąlygoms, taptų nuostolinga ir galėtume tikėtis, kad 2030–2035 m. laikotarpiu patiriami nuostoliai diskontuotais pinigais išaugtų iki 6,3 mlrd. Lt, tačiau iki elektrinės darbo laiko pabaigos galėtų vėl sumažėti iki 700 mln. Lt.
Visagino atominės elektrinės projekto tolesnės eigos atveju yra būtina pasiekti esminio sąlygų Lietuvos valstybei pagerinimo ir pašalinti galimų nuostolių, elektrinei dirbant rinkos sąlygomis, riziką nuo šalies elektros energijos vartotojų pečių. Visagino atominės elektrinės statybos tikslingumą, jeigu jos parametrus vertiname pagal verslo plano duomenis, didele dalimi lemia laikotarpis, kuriuo šalis būtų pajėgi ir pasiryžusi investuoti dabar, siekdama ekonominio efekto ilgalaikėje perspektyvoje, tačiau šis pasiryžimas taip pat turėtų būti siejamas su kitais papildomais rizikos veiksniais, tokiais kaip galimi politiniai sprendimai branduolinių elektrinių atžvilgiu, tai gali įvykti, tarkime, jeigu dar kai kur kokia avarija įvyksta, gali būti priimtas neigiamas sprendimas dėl branduolinių elektrinių eksploatavimo, rezervų užtikrinimo galimybių Baltijos šalims dirbant salos režimu ir norint prisijungti prie NSOE, galimų katastrofiškų avarijų rizika, neišspręstų atidirbusio branduolinio kuro galutinio palaidojimo problemų, galimų neplaninių prastovų dėl to, kad rinkoje gali būti patiekta pigesnė energija ir privalomai superkama energija, pavyzdžiui, iš vėjo elektrinių, ir taip pat į elektros energetikos sistemos lankstumo reaguoti į besikeičiančias sąlygas mažėjimą. Ačiū už dėmesį. (Plojimai)
PIRMININKAS. Dėkoju gerbiamajam daktarui A. Galiniui už tikrai įdomų pranešimą, įdomų pristatymą. Dėkojame.
Kviečiu į tribūną gerbiamą profesorių, habilituotą daktarą J. Augutį, Lietuvos energetikos instituto Branduolinių įrenginių saugos laboratorijos vyriausiąjį mokslo darbuotoją.
J. AUGUTIS. Kol mano skaidrės užsikraus, aš pasisveikinsiu. Laba diena. Ir trumpai gal apie patį pranešimą. Tai būtų lyg ir šioks toks tęsinys to, ką kolega A. Galinis pristatė. Aš daugiau susikoncentruosiu ir kalbėsiu ne apie vien ekonominę dalį, bet ir apie energetinį saugumą tokia šiek tiek platesne prasme, negu kad buvo ir šiame prieš tai buvusiame pranešime minėta. Sugrįžkime prie energetinio saugumo sąvokos, ji iš tikrųjų labai dažnai yra vartojama ir ne visada galbūt tiksliai arba paimant iš energetinio saugumo sąvokos tik vieną ar kitą dalį, ar vien tik diversifikaciją, ar panašiai.
Energetinis saugumas apima ne tik tą galimybę energetikos sistemos tiekti energiją vartotojams, kai yra normalios sąlygos, kaip čia buvo minėta, kad jeigu turėsime importą, jam nutrūkus, kad būtų Lietuvoje pakankami generatoriai, užtikrinantys poreikį. To tikrai neužtenka. Energetinis saugumas turi ir antrąją dalį, tai yra sistemos sugebėjimą pasipriešinti visiems galimiems trikdžiams, kurie gali atsirasti ne tik dėl technologinių, gamtinių priežasčių, bet ir dėl ekonominių, sociopolitinių ar geopolitinių priežasčių. Todėl mūsų darbe iš esmės tie patys modeliai, tie patys scenarijai yra nagrinėjami apsuptyje visų tų grėsmių, kurios realizuojasi sutrikimais, todėl pirmiausia buvo išnagrinėta visa grėsmių aplinka. Mūsų Energetinio saugumo tyrimų centre dirba geriausi Lietuvos politologai, sociologai, kurie vardija ypač tas geopolitines, sociopolitines grėsmes, vertina jų tikėtinumą. Aišku, tai yra šiek tiek subjektyvūs vertinimai. Bet aš noriu dar pabrėžti, kad vertiname tik tas grėsmes, kurios gali realizuotis trikdžiais, veikiančiais energetikos sistemą. Tai arba įvairaus importo apribojimai (nuo mažų iki didelių apribojimų), arba žaliavų, energijos, kuro kainų padidėjimas, nukrypimas nuo, sakykime, įprastos rinkos aplinkos. Tik tas grėsmes. Tokios grėsmės, sakykime, valstybės prestižo ar kitų dalykų nukentėjimas, čia nebuvo vertintos.
Iki 2017 m., jei pasižiūrėtume… Aš nekartosiu tų rezultatų ir techninių duomenų, kurie buvo labai detaliai ankstesniame pranešime paminėti. Mes įvertiname energetinį saugumą integruotu koeficientu. Tas koeficientas apima ne tik tas mano paminėtas grėsmes, bet, aišku, ir kainą. Didesnis nukrypimas nuo normalios elektros energijos ar šilumos energijos rinkos kainos mažina energetinio saugumo koeficientą. Ypač energetinio saugumo koeficientą, aišku, mažins tos situacijos, kai dėl vienų ar kitų priežasčių yra apribojamas energijos tiekimas, tai yra vartotojai nebegauna viso savo elektros ar šilumos energijos poreikio. Tą koeficientą, kurį mes suskaičiuojame ir pradedame 2010 m., būtų galima pažymėti maždaug 68 % ar 0,68. Prisijungus prie Šiaurės šalių elektros rinkos šiek tiek padidėja, įvedus devintąjį bloką, dar šokteli. Ir ypatingai pakelia tą energetinį saugumą suskystintų dujų terminalo pastatymas Klaipėdoje.
Į šį paveiksliuką reikėtų pasižiūrėti – iki 2017 m. visi tie projektai, kurie čia įkalkuliuoti, tai yra ir pradėjusi veikti „LitPol Link“ pirmosios grandies, ir „NortBalt“ elektros jungtis tą saugumą pakeltų iki tokios maksimalios reikšmės. Gal truputėlį ir keista, kad nieko labai esminio lyg ir nepadarę, išskyrus, aišku, suskystintų dujų terminalą, mes pakylame į aukščiausią tašką. Bet tikrai pagalvokite, šituo atveju apie 2017-uosius, na, 2016 m., jeigu dar neturėsime griežtų Europos direktyvos reikalavimų dėl taršos, mes turėsime dideles rezervines galias Lietuvoje. Lietuvos elektrinė dar pakankamai veikianti, veikianti naudojant dvi kuro rūšis. Dujos, kurios pagrindinis mūsų kuras, būtų diversifikuotos tiek senąja jungtimi iš Rusijos per Baltarusiją, tiek iš suskystintų dujų terminalo, kuris, tikėtina, dujų kainą Lietuvoje sumažintų ir padarytų artimą rinkos kainai. Turėdami prisijungimą jungtimis prie Šiaurės šalių, prie Lenkijos, iš dalies ir palikę senąsias jungtis prie Rusijos, turėtume labai geras sąlygas pigiai ir saugiai turėti energiją. Tik, aišku, tokioje būsenoje ilgai išlikti nepavyktų, kadangi einant laikui pradėtų būti uždarinėjami Lietuvos elektrinės blokai, kiltų kainos už taršą ir mes būtume priversti spręsti tuos klausimus.
Aš pristatysiu kelis tokius ribinius scenarijus. Jie nėra realistiniai scenarijai. Tam, kad matytųsi, kaip kiekvienas iš tų reiškinių daro įtaką energetiniam saugumui, vėlgi sau leisiu priminti, kad energetinį saugumą suprantame kaip svertinį vidurkį, kainos padidėjimas ir galimi energijos nutraukimai dėl įvairiausių priežasčių. Jeigu pradėtume nuo naujos atominės elektrinės tokio scenarijaus su tais techniniais duomenimis, kurie buvo pristatyti, ir iki to pastatymo per tą laikotarpį nuo 2016–2017 m. iki 2022 m. (aš duomenis įdėjęs, galima būtų iki 2023 m.), per tą laikotarpį nieko daugiau neinvestuotume, tai atominė elektrinė pati pakeltų energetinį saugumą maždaug iki 0,78–0,79 toje mūsų skalėje ir tokį procesą palaikytų. Šiek tiek gal sumažėtų dėl paskutinio Lietuvos elektrinės bloko uždarymo.
Dar norėčiau priminti, kad šiuose scenarijuose vertindami energetinį saugumą į importą mes truputėlį lanksčiau žiūrime. Importas pats savaime nėra blogybė. Tai yra galbūt ir ekonominis gėris, jeigu galima pigiau importuoti, bet, kaip minėjo kolega Arvydas, turi būti pakankamos rezervinės galios, kad jam nutrūkus būtų galima generuoti energiją viduje. Ir aš dar čia pridedu prie to, kad generuoti pakankamai saugiai, diversifikuotai ir panašiai. Jeigu pažiūrėtume į tokį sparčios atsinaujinančių energijos išteklių raidos scenarijų, tai yra padvigubintume, kai kur net ir daugiau, dar didesnes įvestume galias vėjo, biokuro. Kaip žinote, egzistuoja tokie siūlymai keturiolikoje miestų pastatyti biokuro jėgaines, kurios aprūpintų ir šiluma, ir elektra. Deja, šis scenarijus iš pradžių šiek tiek kilsteli energetinio saugumo koeficientą, bet po to, stipriai integruojant į energetikos sistemą atsinaujinančius energijos išteklius, tai yra ne natūraliai, o per daug jis pradeda kristi. Pagrindinės priežastys yra tos, kad kyla kaina, ypač dėl vėjo elektros galingumų rezervų, kaip jau buvo ir anksčiau minėta, biokuro jėgainės negali dirbti ištisus metus visa apkrova – ir šiluma, ir elektra. Todėl tas energetinio saugumo koeficientas mažėja.
Yra dar kelios priežastys, kurios svarbios energetiniam saugumui. Aš visada jas pabrėžiu. Tai ta pati diversifikacija ir iš principo galimybė turėti tam tikras monopolijas, ypač kuro tiekimo srityje, tarkime, kad ir biokuro. Tuos dalykus mes kaip grėsmes irgi vardijame. Galimas scenarijus, kuris gal artimesnis tam lanksčiam minėtam scenarijui, kada Lietuvos elektrinės blokai būtų keičiami kombinuoto ciklo naujais blokais, aišku, mažesnės galios (tokios, kokia ji dabar yra, nereikia), irgi neblogai pakeltų energetinio saugumo koeficientą. Gerai būtų išnaudojamas suskystintų dujų terminalas, ko, sakykime, nėra atsinaujinančių energijos išteklių atveju.
Ir kad būtų su kuo lyginti, tokį kaip atskirą scenarijų aš dar norėčiau paminėti importo scenarijų, kada mes iš principo nieko nedarytume, išskyrus tai, kas yra suplanuota ir kas yra pradėta daryti, tai yra jungtys, tai yra suskystintų dujų terminalas ir pastovus planinis atsinaujinančių energijos išteklių įvedimas į sistemą. Ir daugiau iš principo nieko. Visa kita būtų elektros importas ir šiluma būtų gaminama dujomis po truputėlį keičiant jas biokuru.
Šis scenarijus būtų, aišku, pats blogiausias energetinio saugumo prasme. Tai būtų ta pati apatinė kreivė, kuri prasideda kaip žalia iki 2017 m., toliau paeina truputėlį geltona iki 2022 m. kartu su atominės elektrinės scenarijumi, apie 2024–2025 m. visiškai uždarius Lietuvos elektrinę, dar labiau smukteltų tas koeficientas ir jis eitų žemyn iki tokios ribos, kuri būtų kur kas blogesnė negu, sakykime, 2010 m. Ta raudona linija būtų mano minėtas atsinaujinančių energijos išteklių (kokį čia gražų žodį pasakyti?) forsuotas toks sustiprintas įvedimas du ar du su puse karto greičiau, negu yra planuojama. Ir, kaip matote, iš pradžių efektas yra teigiamas, po to vis dėlto energetinio saugumo koeficientas krinta dėl tų visų mano minėtų. Šito scenarijaus atveju negalime pasinaudoti importu, kadangi, kaip žinote, mūsų įstatymų bazė yra tokia, kad visą tą pagamintą biokuro energiją mes turime supirkti, tai yra nebūtų tos galimybės gauti pigesnę energiją. Čia viskas susideda. Aišku, keičiant norminę, įstatymų bazę būtų galima kiek nors tą energetinio saugumo koeficientą pakeisti.
Ta geltonoji linija, kaip aš minėjau, yra susijusi su atominės elektrinės pastatymu. Čia yra nerealistinis scenarijus. Žinoma, kad nieko nedaryti iki 2022 m. būtų tikrai neatsakinga, bet jis čia pradėtas tik nuo 2022 m., iki to laiko einant pagal scenarijų „nieko nedaryti“. Yra aiškus pakilimas, nedidelis kritimas 2024 m. to energetinio saugumo dėl, kaip minėjau, Lietuvos elektrinės paskutiniųjų dviejų blokų uždarymo užbaigimo, ir scenarijus (tokia žalia spalva), kuris būtų greitesnis, t. y. uždarant greičiau Lietuvos elektrinės pirmuosius blokus. Jie būtų keičiami kombinuoto ciklo blokais nuo 2017–2018 m. ir taip iš eilės pakeičiami. Jis būtų neblogas, tačiau situacija po to, kai visiškai uždarytume Lietuvos elektrinę, kuri turi diversifikuotą kurą – dujas ir mazutą… Lietuva jau pasiliktų su nediversifikuotu, pagrįstu dujų scenarijumi. Nors ir turėtume dvigubą tų dujų tiekimą, bet pasaulyje galimos dujų krizės, kurios čia irgi inkorporuotos, jau tas energetinio saugumo koeficientas neišsilaikytų tokio lygio, kada turime perteklinių galių ir t. t.
Tie du scenarijai, kurie ir lieka, sakykim, kaip atominės elektrinės scenarijus ir toks lankstus scenarijus, kai Lietuvos elektrinės galios yra pakeičiamos kitomis, jie yra čia panašūs, primenu, kad jie yra tik kaip ribiniai. Aišku, jeigu tarp 2016 m. ir 2022 m. mes ką nors darytume, pasiskolindami iš tų viršutinių dviejų scenarijų – ar iš atsinaujinančių energijos išteklių, ar iš dujų, tai ta pati bazė pakiltų ir su atomine elektrine mes pradėtume nuo aukštesnio taško. Sakykime, tai, ką matome kaip geltoną liniją, pakilimą nuo 2021 m. iki 2022 m., mes jį galėtume turėti ne nuo 0,73 ar 0,74 % saugumo koeficiento, bet nuo 0,78 ar 0,79, ir tada tas saugumo lygis būtų aukštesnis. Kiti scenarijai tokių gerų galimybių neturi, bet, aišku, realistinis turėtų būti toks.
Turbūt dėl energetinio saugumo tokios vertinimo aplinkos būtų tiek. Aš tik primenu, kad labai panašūs techniniai duomenys imti… sąlygos, pavyzdžiui, atominės elektrinės vidutinė kaina apie 30 ct, tai yra ne patys geriausi ir ne patys blogiausi scenarijai. Bet čia yra kita technologija, ji padaryta grubesnė, modeliuojama labai daug kartų ir yra išvedami vidurkiai. Dėkoju jums už dėmesį. (Plojimai)
PIRMININKAS. Dėkojame profesoriui J. Augučiui už tikrai įdomų pranešimą, už įdomų pristatymą. Kviečiu gerbiamąjį energetikos ministrą J. Neverovičių. Tai yra paskutinis pranešėjas, po to eisime prie klausimų.
J. NEVEROVIČ. Gerbiamasis Pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai! Šių metų sausio 17 d. gerbiamasis Ministras Pirmininkas savo potvarkiu sudarė darbo grupę, kurios pagrindinis uždavinys buvo parengti pasiūlymus dėl ekonomiškai optimalaus ir vartotojams palankiausio apsirūpinimo elektros energija. Buvo surengta 13 darbo grupės posėdžių, turėjome viešąsias konsultacijas su energetikos įmonėmis, su asociacijomis, akademinės bendruomenės atstovais, energetikos ekspertais, su įvairiais partneriais ir visais tais, kurie iš tikrųjų norėjo pateikti savo nuomonę ir pasiūlymus. Darbo grupė parengė savo išvadas ir pasiūlymus, teiks juos Vyriausybei, o šiandien norėjome pristatyti tuos pasiūlymus Seimui, kad sprendimai, kuriuos priims Vyriausybė, būtų pasverti, apgalvoti ir, kai bus pristatomi Seime, būtų geriau suprantami.
Dirbdami darbo grupėje atsižvelgėme į mūsų dabartinę situaciją, į ateityje galimus scenarijus, be abejo, ir į Vyriausybės programą. Analizavome dvi konkurencingas vietinio generavimo alternatyvas: vieną su Visagino atominės elektrinės statyba, kitą – be jos. Vietinio generavimo atsisakymo scenarijus nebuvo svarstomas iš principo dėl galimų grėsmių Lietuvos energetiniam saugumui ir šalies energetinės sistemos stabilumui. Toks scenarijus, be abejo, prieštarautų ir Vyriausybės programai, ir Lietuvos nacionalinio saugumo strategijai. Rengdami išvadas ir pasiūlymus, atsižvelgėme į Lietuvos energetikos instituto analizę, Vytauto Didžiojo universiteto Energetinio saugumo tyrimo centro atliktą tyrimą, ministerijų, įvairių institucijų, per viešąsias konsultacijas gautų pasiūlymų turinį.
Dabar norėčiau pristatyti išvadas. Pirma. Darniai energetikos sektoriaus plėtrai užtikrinti ir Lietuvos priklausomumui nuo elektros energijos importo sumažinti yra būtini konkurencingi elektros energijos generavimo pajėgumai.
Antra. Turėtų būti pamažu mažinama šiuo metu subsidijuojama nekonkurencinga elektros energijos gamyba energetiniam saugumui užtikrinti ir atsinaujinančiai energetikai remti, statant nuolat rinkoje veikiančius konkurencingos elektros energijos generavimo pajėgumus ir ilguoju laikotarpiu atsisakant elektros energijos gamybą remti iš tarifo.
Trečia. Bet kokios šiuo metu prognozuojamos elektros energijos kainos gali reikšmingai svyruoti ilgalaikėje ateityje, todėl renkantis optimalų apsirūpinimo elektros energija scenarijų prioritetinė kryptis turėtų būti orientavimasis į mažiausius gamybos kaštus ir investicijų kaštų optimizavimas, įvertinant juos trumpuoju laikotarpiu ir siekiant ekonominio ir energetinio saugumo efekto ilguoju laikotarpiu.
Ketvirta. Šiuo metu negalima galutinai įvertinti Visagino atominės elektrinės įtakos ir reikšmės Baltijos šalių sinchronizavimui su kontinentinės Europos tinklais ir Visagino atominės elektrinės rezervinės galios klausimų. Galimi sprendimai paaiškės šių metų rudenį, kai bus užbaigta Baltijos valstybių integracijos į Europos Sąjungos vidaus elektros rinką ir galimų jungčių įrengimo galimybių studija.
Ir paskutinė išvada, kuri iš tikrųjų kartu yra ir pirmas darbo grupės pasiūlymas, – kaip ekonomiškai labiausiai pagrįstas ir vartotojams mažiausią kainą sąlygosiantis apsirūpinimo elektros energija scenarijus įvardintas subalansuotas ir diversifikuotas apsirūpinimas elektros energija, kuris yra paremtas atsinaujinančios energijos išteklių plėtra, kogeneracinės energijos vystymu, tam panaudojant vietinius energetinius resursus, elektros energijos gamyba iš diversifikuotų dujų tiekimo šaltinių, saugios branduolinės energetikos plėtra, diversifikuotos elektros energijos importu.
Antras pasiūlymas yra Visagino atominės elektrinės projekto tęstinumas, kuris, mūsų vertinimu, galimas tik įgyvendinus papildomas sąlygas. Pirmoji sąlyga: sutartine forma įteisinus regioninių partnerių dalyvavimą Visagino atominės elektrinės projekte, užtikrinti projekto įgyvendinimo išlaidų, atsakomybės ir rizikos pasidalijimą. Antra, kartu su strateginiu investuotoju ir regioniniais partneriais užtikrinti maksimalų projekto finansavimą žemiausiais kaštais iš tarptautinių finansinių institucijų bei eksporto kredito agentūrų, taip užtikrinant Visagino atominės elektrinės gaminamos elektros energijos konkurencingumą. Trečia, užtikrinti tęstinį ir išsamų visuomenės informavimą apie projektą. Atsižvelgiant į tai, kad projektas gali būti įgyvendintas tik esant nacionaliniam susitarimui dėl racionalaus, konkurencingo, darnaus ir perspektyvaus elektros energijos teikimo užtikrinimo, projektas turi būti plėtojamas vykdant moderniausią ir praktikoje išbandytą branduolinę technologiją.
Trečias pasiūlymas yra Vyriausybės iniciatyva siūlyti politinėms partijoms pasirašyti platų nacionalinį sutarimą dėl energetikos, taip maksimaliai depolitizuojant energetikos sektorių ir užtikrinant ilgalaikių strateginių tikslų energetikoje įgyvendinimą.
Ketvirtas pasiūlymas. Atsižvelgiant į sprendimą dėl darbo grupės išvadų ir pasiūlymų bei jų įgyvendinimo, priimti sprendimą dėl Nacionalinės energetinės nepriklausomybės strategijos tikslinimo pakeitimo apimties ir įgyvendinimo.
Penktas pasiūlymas. Plėtojant projektus elektros energijos sektoriuje kartu su užsienio ir Lietuvos investuotojais, būtina užtikrinti investuotojų indėlį ir bendradarbiavimą pramonės bei mokslo srityse. Labai ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju gerbiamajam energetikos ministrui J. Neverovičiui. Taigi visi pranešėjai pristatė savo pranešimus. Dabar turime galimybę paklausti. Noriu su jumis pasitarti. Aš manau, klausiame, kaip ir Vyriausybės valandoje, kad visi turėtų galimybę. Mes turime gana daug laiko. Baigsime 12.55 val., kaip ir yra numatyta. Taigi virš valandos mes turime galimybę.
Norėčiau pakviesti gerbiamąjį premjerą A. Butkevičių užimti savo, kaip premjero, vietą, o dėl kitų pranešėjų aš manau, kad tie, kurie klaus, gali skirti savo klausimus, kam nori, arba pranešėjai pagal savo kompetenciją atsakys į jūsų klausimus. Tokia tvarka gera, priimtina visiems? Priimtina. Taigi ir visos frakcijos turės galimybę paklausti, ir klausimų gali būti spektras platus. Taigi visi užėmė… Ministre, irgi čia, šalia premjero, atsisėskite ir iš vietos galėsite atsakinėti į klausimus. Visi iš vietos – tiek pranešėjai kairėje pusėje, tiek Vyriausybės vadovas ir ministras galės atsakyti.
Pirmasis turi galimybę klausti A. Kubilius. Kaip opozicijos lyderis, galite užduoti du klausimus. Toliau ruošiasi K. Masiulis.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Ačiū už prezentacijas. Mano pirmasis klausimas premjerui. Gerbiamasis premjere, ar jūs asmeniškai pritariate darbo grupės pateiktoms išvadoms, kurias pateikė ministras J. Neverovičius?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Taip, pritariu.
PIRMININKAS. Dėkoju. Į pirmą klausimą atsakyta. Prašom antrą klausimą. Tuoj, sekundę! Įjungsiu jums mikrofoną.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis premjere, ačiū už aiškų atsakymą. Aš noriu jums pacituoti išvadas, nes jūs kartais iš ryto viena sakote, vakarop kita. Čia, man atrodo, yra labai svarbus teiginys, kurį aš noriu pacituoti: „Apibendrinant teigtina, kad importo ir sparčios atsinaujinančios energetikos plėtros scenarijai sąlygoti žemesnio energetinio saugumo lygio nei dabar ir ilgalaikėje perspektyvoje mažiau prisidėtų prie strateginio tikslo – didinti energetinį saugumą. Branduolinės energetikos vystymas suteiktų didžiausią energetinį saugumą, tuo tarpu naujų kombinuoto ciklo dujinių blokų diegimas sąlygotų mažesnius energetinio saugumo rezultatus.“ Gerbiamasis premjere, aš tiesiog raginčiau nebesiblaškant imti ir įgyvendinti šias išvadas.
Mano antrasis klausimas. Gal galėčiau mokslininkams adresuoti – ponui A. Galiniui. Iš tiesų gal galėtumėte atsakyti, kodėl jūsų skaidrių 12 puslapyje, kalbant apie Visagino galimą gamybos savikainą, prie 5 % diskonto normos iki 2080 m. yra numatoma 23 ct, tuo tarpu 19 puslapyje, statant Visagino atominę elektrinę, elektros energijos savikaina 2049 m. jau yra apie 35 ct? Ar nėra kokio nors neatitikimo tų skaičių?
PIRMININKAS. Dėkoju už klausimą. Aš prašyčiau iš pradžių premjero, o paskui…
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamasis opozicijos lyderi, aš nežinau, iš kur jūs komentavote ir skaitėte šituos dalykus. Tas interviu, kur lyg buvo parašyta iš ryto, kad A. Butkevičius kažkam davė interviu, tai buvo visiška netiesa. Galiu dabar dar jums pakartoti tiesiai čia. Nemaišykite rytinių ir vakarinių kokių nors pasisakymų. Ačiū. (Juokas salėje)
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamasis A. Galinis atsakys į klausimą, kurį konkrečiai uždavė ponas A. Kubilius. Prašom. (Balsai salėje)
A. GALINIS. Ačiū už klausimą. Čia norėčiau jums paaiškinti tokį dalyką, kad 12 skaidrėje yra pateikta elektros energijos gamybos savikaina arba, tiksliau, tiekiamos į tinklą elektros energijos savikaina Visagino atominėje elektrinėje tą elektrinę nagrinėjant kaip vieną.
Kitame puslapyje, ko jūs klausėte, ten yra pateikiamos savikainos visos elektros energetikos sistemos, kuri dirbtų vieno ar kito scenarijaus atveju, visos sistemos generuojamos elektros energijos savikaina. Tai yra du skirtingi dalykai.
PIRMININKAS. Dėkoju gerbiamajam A. Galiniui.
Klausia kolega K. Masiulis Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos vardu.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš savo vardu paklausiu. Aš norėčiau premjero paklausti. Gerbiamasis premjere, jūs labai dažnai kalbate kaip vadybininkas ir labai gerbiu jūsų tokį požiūrį. Norėčiau kaip vadybininkas vadybininko paklausti, kokie tolesni jūsų veiksmai – jūs dar turite beveik ketverių metų valdymo terminą, kokie tolesni… Ar galite išvardinti, kokie bus tolesni jūsų, kaip premjero, veiksmai energetikos sektoriuje?
PIRMININKAS. Kam jūs adresuojate? Gerbiamajam…
K. MASIULIS (TS-LKDF). Premjerui. Taip. Kadangi scenarijai yra ir dabar manau, kad premjeras, kaip vadybininkas, yra padaręs išvadas.
PIRMININKAS. Supratome.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš žinau… laukiu… tris mėnesius tą, po keturių mėnesių tą, po pusės metų tą, Ignalinos atominę elektrinę statome ar nestatome tada, kažkokios…
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, baigėsi jūsų laikas. (Balsai salėje)
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Jūs paskaitykite Vyriausybės programą, joje yra viskas surašyta. Dėl energetikos. Aš jums irgi galėčiau išdėstyti visą priemonių planą, kuris yra rengiamas lygiagrečiai su visu tuo, kas čia šiandien buvo ir pristatyta, netgi ir apie termofikacinių elektrinių pertvarką, ko jūs nepadarėte, Vilniaus, Kauno mieste, jau artėja 16 metai, ir apie biokuro programos įgyvendinimą, ir apie Europos Sąjungos lėšų panaudojimą energetikos sektoriuje. Planai yra labai ambicingi ir jie jau yra pradėti daryti.
PIRMININKAS. Dėkoju, premjere. Klausia E. Masiulis. Ruošiasi gerbiamasis V. Vasiliauskas.
E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū. Pirmiausia tikrai noriu padėkoti ir gerbiamiesiems mokslininkams už pateiktą išsamią informaciją ir atliktą didelį darbą.
Mano rytinis klausimas būtų gerbiamajam premjerui. Gerbiamasis premjere, darbo grupės pasiūlymuose yra toks punktas, kad kaip mažiausią kainą sąlygosiantis apsirūpinimo elektros energija scenarijus yra įvardintas subalansuotas ir diversifikuotas apsirūpinimas elektros energija. Kitaip tariant, surašyti iš esmės visi įmanomi pagrindiniai būdai. Norėčiau paklausti, ar buvo kokių nors skaičiavimų, kiek maždaug procentų galėtų sudaryti atsinaujinanti energija, kiek saugios branduolinės energetikos plėtra, kiek kogeneracinės energijos vystymas ir t. t., nes taip viską sudėjus į krūvą labai sudėtinga suprasti, kur vis dėlto yra prioritetai?
Kalbėdamas apie Visagino atominės elektrinės tęstinumą, jūs įvardinate kaip pagrindinę sąlygą naujas sutartis su regioniniais partneriais dėl projektų įgyvendinimo išlaidų ir atsakomybės rizikos pasidalinimo. Ką jūs turite konkrečiai omeny? Ar tai reiškia, kad latviai ir estai turi daugiau prisidėti, ar tai reiškia, kad jie turi gauti mažiau pelno ateityje? Kas čia slypi po šituo aptakiu punktu?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Į šitą klausimą jums atsakys energetikos ministras.
J. NEVEROVIČ. Ačiū, premjere. Ačiū už klausimą. Pagrindinis tikslas, kuris dabar buvo suformuluotas Ministro Pirmininko, atsakyti į klausimą dėl elektros energetikos ateities ir konkrečiai dėl elektros energijos gamybos pajėgumų Lietuvoje. Tai yra tai, ką per šiuos tris mėnesius darėme ir dirbome darbo grupėje. Tai yra tai, ką analizavo ir vertino Lietuvos energetikos institutas. Tai yra pagrindinis sprendimas, nuo kurio priklauso ir visi kiti žingsniai. Be abejo, kitose srityse irgi žmonės dirba ir vertina… Yra rengiama, pavyzdžiui, Biokuro vystymo programa, bet pagrindiniai sprendimai dėl to, koks procentas ir kaip atrodys balansas. Pats geriausias pasiskirstymas procentų bus įmanomas po to, kai žinosime, koks yra mūsų pagrindinis modelis dėl elektros energijos gamybos. Todėl tai yra pagrindinis klausimas, į tai visų pirma norime atsakyti. Vėliau, be abejo, bus užbaigta kompleksinė visos elektros strategija nurodant taip, kaip jūs ir klausėte, koks yra tas galutinis energetikos miksas.
PIRMININKAS. Dėkoju, ministre. Klausia kolega… (Balsai salėje) Prašau, prašau. Tuoj įjungsim.
J. NEVEROVIČ. Ačiū. Dėl regioninių partnerių taip, kaip ir išvadose yra pasakyta, pirmas ir pagrindinis dalykas yra tai, kad Lietuva viena šito projekto plėtoti negalės. Jeigu šitą projektą būtų galima plėtoti, tai turėtų būti regioninis projektas su realiu Latvijos, Estijos ir galbūt kitų partnerių dalyvavimu, bet tikrai jisai negali būti plėtojamas kaip vienos Lietuvos projektas.
PIRMININKAS. Dėkoju, ministre. Klausia V. Vasiliauskas. Ruošiasi L. Balsys.
V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, Pirmininke. Klausimas ponui premjerui. Pozityviai nuteikia jūsų pastangos siekti dialogo su kitomis politinėmis jėgomis ir visuomene. Jūs savo kalbos pradžioje minėjote, kad Visagino atominės elektrinės verslo planas ankstesnės Vyriausybės buvo priimtas už uždarų durų, nieko visuomenei nežinant. Tai gal jūsų Vyriausybei jau pavyko suskaičiuoti, kiek Lietuvos žmonėms kainavo šitas verslo planas, t. y. Visagino atominės elektrinės paruošiamieji darbai ir galimybių studijos? Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Kiek turiu informacijos, kai kuriose energetikos įmonėse šiuo metu yra atliekamas auditas ir kai bus baigtas auditas, tada mes turėsime visą informaciją.
PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke. Klausia kolega L. Balsys. Ruošiasi I. Degutienė. Atsiprašau, I. Šiaulienė.
L. BALSYS (MSNG). Labai ačiū. Visų pirma norėčiau tiktai pasidžiaugti, kad kvalifikuotų ekspertų išvados patvirtina tai, ką Lietuvos žmonės per referendumą jau seniai suprato ir sąmoningai pasakė „ne“ atominei elektrinei. Ekspertai dabar „sunešiojo“ į šipulius šitą atominį projektą pranešę, kad jis yra ir daug kartų brangesnis, ir neefektyvus, ir neapsimoka, ir taip toliau.
Mano pora klausimų būtų ekspertams ir klausimas ministrui ir premjerui, taip pat palinkėjimas galų gale atsigręžti veidu į žmones, įsiklausyti, ką jie pasakė per referendumą, ir paaiškinti, kaip jūs užtikrinsite tęstinį ir išsamų visuomenės informavimą apie šį projektą? Jūs aiškinsite taip, kaip aiškino ekspertai dabar šioje salėje, kad šitas projektas yra negyvybingas ir neefektyvus, ar jūs toliau leisite milijonus tai propagandai, kuri vyko per praėjusio referendumo kampaniją?
Ekspertų norėčiau paklausti, jeigu tik spėsiu. Gerbiamasis profesoriau Galini, jūs visiškai neužsiminėte apie radioaktyvių atliekų laidojimo kaštus, problematiką pagal Europos Sąjungos direktyvą. Tai bus privaloma. Jūs tik užsiminėte, kad tai yra problema, bet jūs visiškai nepasakėte, kiek kartų pabrangintų investicijas ir sukeltų pavojų.
Profesoriui J. Augučiui dėl saugumo. Kiek jūs įvertinote Rusijos įtaką ir galimybę valdyti Visagino atominės elektrinės…
PIRMININKAS. Gerbiamasis Linai, jūsų laikas baigėsi!
L. BALSYS (MSNG). …per galios rezervo suteikimą saugumo požiūriu ir apskritai, turint omeny, kad atominė elektrinė gali tapti tos šalies taikiniu, nes mes esame NATO šalis ir kartu esame Rusijos karinės doktrinos taikinys. Ar tai saugumo koeficientą didina, ar mažina? Ačiū.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš norėčiau prieš suteikdamas žodį profesoriui pasakyti: gerbiamieji kolegos, gerbkime vieni kitus. Klausti – 1 min., atsakyti (pasistenkime) – 2 min. Prašom.
Gerbiamasis premjere, aš taip supratau, kad klausimas premjerui.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Galiu pasakyti, kad energetikos ministras turi visiškai kitą požiūrį bendradarbiaujant su mokslų institutais. Tikrai čia yra jų iniciatyva. Sutarta, kad būtų atlikta išsami energetikos sektoriaus studija. Kiek turiu informacijos, už tą studiją niekas nieko nemokėjo.
PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke. Klausia I. Šiaulienė. Ruošiasi… (Balsai salėje) Labai atsiprašau. Teisingai.
A. GALINIS. Labai ačiū už klausimą. Jūsų klausimas buvo susijęs su atidirbusio branduolinio kuro ir atliekų tarpiniu saugojimu, kaip dabar yra daroma Ignalinoje, tai šitie kaštai buvo įvertinti. O jeigu jūsų klausimas buvo susijęs su ilgalaikiu atidirbusių branduolinių atliekų ir atidirbusio kuro saugojimu, laidojimu, tai šitie kaštai tikrai niekur mūsų nebuvo įvertinti, buvo paminėta, kad jie yra, bet mes jų negalėjome įvertinti dėl to, kad ši problema dar nėra išspręsta, bent kiek aš žinau. Pasauliniu mastu neišspręsta. Kiek tai galėtų kainuoti, negalėčiau įvardyti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolegė I. Šiaulienė. Ruošiasi… (Balsai salėje)
J. AUGUTIS. Gerai, aš labai trumpai pabandysiu atsakyti. Buvo klausimas, ar Rusijos galima grėsmė ir įtaka, turint Lietuvoje branduolinę jėgainę, didintų ar mažintų saugumą? Taip, mes iš tikrųjų vertinome visas grėsmes ir jų technines galimybes. Žinoma, kažkokia nedidelė technologinė grėsmė yra, bet mes manome, kad Lietuva vis tiek integruosis į kontinentinį tinklą ir su atominės buvimu Baltijos šalyse šita grėsmė išnyktų. Didesnė grėsmė yra iš Astravo ir, sakykim, Baltarusijos atominių elektrinių nei iš Lietuvos pusės.
PIRMININKAS. Dėkoju, profesoriau. Gal dar šiek tiek pasitariam dėl klausimų. Tiesiog užduodam po vieną klausimą, kad turėtų galimybę paklausti visi, nes aš matau, kad visi nori paklausti.
Klausia I. Šiaulienė. Ruošiasi R. Žemaitaitis.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Norėčiau klausti mokslininkų ir konkrečiai A. Galinio. Prašom pasakyti, ar savo studijoje buvote įvertinę LNG terminalo, suskystintų gamtinių dujų terminalo, atsiradimą ir pigesnių gamtinių dujų panaudojimą ir įtaką devintajam Elektrėnų blokui?
A. GALINIS. Specialiai šiuo klausimu mes neužsiėmėme, tačiau tai, kad gamtinės dujos galėtų būti tiekiamos per LNG terminalą, tikrai vertinome, ir kad tos dujos galėtų būti kažkiek pigesnės. Deja, ir devintasis Elektrėnų blokas, gamindamas tiktai elektros energiją, net ir apie 15 % atpiginus dujas, pagal mūsų dabartinius skaičiavimus, nesugebėtų konkuruoti rinkoje. Sakau, tie skaičiavimai nebuvo specialiai orientuoti į tuos dalykus. Jisai, tas devintasis blokas, iš tikrųjų būtų naudojamas kaip rezervinis pajėgumas, kurių irgi šalyje reikia. Jis būtų naudojamas rezervo funkcijai tenkinti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia R. Žemaitaitis. Ruošiasi K. Daukšys.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis premjere, iš tikrųjų noriu nuoširdžiai jus pasveikinti už ryžtą ir už tą sprendimą, kad po ketverių metų pertraukos Vyriausybė blaiviai pažiūrėjo į šitą projektą, neklausė pasakų, neklausė, koks čia pelningas ir reikalingas valstybei projektas, ypač kai kalbama apie saugumą. Mes galime garantuoti bet kokių kitų šaltinių patekimą ir dabartinėse elektrinėse, kūrenkim ir gaminkim tą elektrą.
Bet mano, premjere, yra kitas pasiūlymas. Jeigu, kaip kalba opozicija, šis projektas idealus, duos pelno, duos naudos, tai parodykite man valstybėje tokį verslininką, kuris valstybei dovanotų savo įmonę, savo verslą, kuris yra pelningas, o jeigu taip, ar premjeras ir Vyriausybė negalvoja duoti žemės sklypą, prašau, gerbiamieji „Hitachi“, statykite atominę elektrinę, plėskite šitą projektą ir po 2016 m. bendra biržos kaina parduokite elektros energiją. Idealus projektas! Nei mus kaltins, kad mes atstovaujame rusams, nei mus puls, kad mes darome kažką blogo.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Galiu pasakyti, kad kai kurios šalys tokį kelią šiuo metu ir pasirinko. Jungtinė Karalystė, kai vyko pokalbis Švedijoje su Ministru Pirmininku, mano, kad valstybė turi suteikti aikštelę, o po to investuotojai tegul skaičiuoja, ar jiems apsimoka, ar yra naudinga investuoti, žinant, kokia maždaug bus gamybos kaina. Mes apie šitą variantą irgi esame kalbėję ir apie tai diskutavę.
PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke. Klausia gerbiamasis K. Daukšys. Ruošiasi S. Jovaiša.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Aš turiu pusantro klausimo. Vienas dalykas, iš tikrųjų mūsų aikštelė, kurią mes dabar turime, tame sename projekte yra visiškai neįvertinta. Realiai tai ji kainuoja pinigus, kurie yra kartais daugiau… negu buvo įvertinta sename projekte. Tai šitą dalyką reikėtų mums kažkaip atkurti naujose derybose.
Bet mano klausimas dabar mokslininkams, kurie skaičiavo. Man užkliuvo du dalykai, dėl kurių aš noriu paklausti jūsų dabar. Kai jūs skaičiuojate energijos kainas, jūs skaičiuojate jas, neatsižvelgdami į infliaciją. Bet infliacija per 20 metų mažiausiai 60 % brangina. Tai kaip atrodytų tikroji kaina po 20 metų elektros energijos iš aplinkui ir pagamintos atominėje elektrinėje, man labai rūpi.
Ir antras dalykas. Jūs labai aiškiai pasakote, kad būtų galima rezervuoti iš dujinių elektrinių. Bet mes diskutavome per pirmą pristatymą, kas garantuos tokiu atveju dujų tiekimą, nes jeigu mes užsisakome tam tikrą kiekį dujų, tai už jį, jeigu ir nepriimsime, turėsime sumokėti, tai yra papildomi kaštai. O jeigu mes paimsime, vadinasi, mes ir gaminsime iš jų. Tai šie du dalykai man jūsų pristatyme nėra iki galo atsakyti. Gal galėtumėte pasakyti?
A. GALINIS. Ačiū už klausimą. Dėl infliacijos vertinimo kainoms. Tikrai mūsų skaičiavimai buvo daryti stabiliais pinigais, o norint žinoti, tarkime, kokios būtų kainos įvertinant infliaciją, galima būtų papildomai pridėti tą infliacijos komponentę ir suskaičiuoti šituos dalykus. Tai nėra labai sudėtinga.
Dabar dėl dujinių elektrinių aprūpinimo kuru. Situacija, mūsų nuomone, galėtų būti tokia. Vienas dalykas, tas procesas nėra kažkoks vienkartinis, tai yra metai iš metų besitęsiantis procesas, ir elektrinių statyba, jų modernizacija irgi nėra vienkartinis procesas. Taigi, jeigu mes tą plėtros variantą nagrinėjame ir matome, kad po metų dvejų mums elektros energijos importo sąlygos gali prastėti, nusprendžiame, kad tam reikia paleisti savas elektrines, mes galime sudaryti atitinkamas sutartis dėl dujų tiekimo ir gauti tą kurą. Kitas variantas, jeigu mes, įsivaizduojame, gyvename tokioje gana stabilioje situacijoje, gana palankioje importui situacijoje, mes importuojame elektros energiją, bet staiga kažkas atsitiko, tarkime, kokiam pusmečiui kažkas atsitiko, ir nėra tiekimo, nėra importo, tai šitas variantas, aišku, būtų tuo metu kiek brangesnis, bet sprendimas galėtų būti toks.
Vienas dalykas, dujų turbinos gali naudoti tiek dujas, tiek dyzeliną. Dyzelino būtų galima laikyti tam tikras atsargas ir reikalui esant jį panaudoti. O tol, kol mes naudosime dyzeliną, gana skubiai ieškoti galimų dujų tiekimo per LNG terminalą. Toks variantas. Kitas dalykas, jeigu mes žiūrime į perspektyvą, numatoma atvesti dujų vamzdį iš Lenkijos. Taigi dujų tiekimo diversifikavimams dar labiau išaugtų ir ta problema švelnėtų. Kitas dalykas, dar trečias momentas, nereikėtų irgi taip galvoti, kad visos elektrinės, kurias mes turime pastatę, tikrai nedirba. Vėlgi pagal situaciją tikriausiai dalis tų elektrinių galėtų dirbti, jeigu mes jaučiame, kad gali būti tam tikros rizikos, tos elektrinės galėtų dirbti, ir tik dalis elektrinių, ne visos tos elektrinės, kurios pastatytos, nedirba, bet dalis tų elektrinių nedirbtų, tai problemą irgi švelnintų. Manau, kad sprendimų būtų galima rasti vienu ar kitu atveju, bet aš tikriausiai pranešime nepaminėjau, kad tokio scenarijaus realizacija, žinoma, reikalautų sudėtingesnio proceso valdymo ir panašiai.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega S. Jovaiša. Ruošiasi P. Auštrevičius.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis premjere, į visą šitą kainą, aišku, neįskaityta energetinės nepriklausomybės kaina, turbūt niekas tos kainos ir neapskaičiuos. Tačiau aš noriu grįžti prie rytinių ir vakarinių klausimų tematikos. Šiandien radijo laidoje jūs, spaudžiamas žurnalisto, pasakėte tokį retorinį sakinį, kad kas jums sakė, kad atominė nebus statoma? Taip, aš supratau, kad jums kirba mintis apie atominę. Ir vis dėlto norėčiau paklausti, kokių politinių judesių jums reikėtų norint išvengti to referendumo kliuvinio?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Jeigu jūs atidžiai stebėjote pranešimą, buvo įvardinta nepriklausomos energetikos kaina, tai yra 4 ct. Čia buvo aiškiai pabrėžta. O visa tai, apie ką jūs po to kalbėjote, reikia suprasti politikams vieną dalyką, kad visi strateginiai projektai Vakarų šalyse yra svarstomi keletą metų, tam yra paruošiamos įvairiausios analizės, pristatomos ir politikams, ir visuomenei, vyksta diskusija ir pasakoma, ar tokia kaina yra mūsų valstybei pakeliama, ar ji yra priimtina visuomenei, įvertinus visus komponentus.
PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke. Klausia P. Auštrevičius. Petro kaip ir nematyti. Klausia A. Stancikienė. Ruošiasi gerbiamasis E. Jonyla. Aurelija atsisako. Tai gerbiamasis E. Jonyla. Ruošiasi gerbiamasis A. Dumbrava. Toliau posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. Gapšys.
E. JONYLA (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Gerbiamasis premjere, dažnai girdime iš buvusios valdančiosios daugumos priekaištų už tai, kad sudarote labai daug darbo grupių svarbiems klausimams spręsti. Aišku, mes dar nepamiršome buvusios Vyriausybės stiliaus spręsti paprastai ir greitai, nesitariant nei su politikais, nei su visuomene, nei su specialistais, kad ir parengiant Energetikos strategiją, per daug nesigilinant nei kaip tai būtų praktikoje, nei kiek tai kainuotų, ir iš viso ar finansiškai pakeliama mūsų Vyriausybei. Sakykite, kaip jūs žiūrite į teiginį, kad dabartinė Vyriausybė nesilaiko tęstinumo politikos, ar radote ką tęsti? Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Aš manau, kad visi strateginiai projektai, kurie buvo pradėti praeitoje kadencijoje, tikrai yra tęsiami. Ten, kur reikalingi papildomi skaičiavimai, vertinimai, jie yra atliekami, kad šita Vyriausybė galėtų priimti laiku pačius geriausius sprendimus mūsų valstybės žmonėms.
PIRMININKAS (V. GAPŠYS, DPF). Klausia A. Dumbrava. Ruošiasi A. Anušauskas.
A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, pirmiausia, kadangi Visagino vardas minimas labai dažnai paskutiniu metu, norėčiau, kad mes visi teisingai sakytume miesto pavadinimą: ne Visaginas, ne Visaginas, o Visaginas – ant i kairinis kirtis. Tai yra labai svarbu.
Norėčiau padėkoti premjerui ir energetikos ministrui, kad vis dėlto neišbraukėme perspektyvos atominės elektrinės statybos, tai yra antras siūlymas, arba antras variantas. Tik aš norėčiau paklausti, tame antrame variante yra trys sąlygos, kurias išvardijo ministras, strateginio investuotojo, mūsų strateginių partnerių bendradarbiavimas. Norėčiau žinoti, ar bus sudaroma kokia nors komisija, ar mes juos kviesime, mes su jais bendrausime, ar jiems bus pateikti šitie visi variantai, apie kuriuos mes šiandien kalbame? Ir kaip mes su strateginiu partneriu kalbėsime, kad jis daugiau investuotų į atominės statybą, su regioniniais partneriais kokia bus kalba, ar mes būsime iniciatoriai? Kokia tvarka ir iki kada tai maždaug tęsis, iki kada mes turėtume apsispręsti? Ačiū.
J. NEVEROVIČ. Ačiū už labai gerą klausimą. Pagrindinis dalykas yra tai, kas ir išvadose atsispindi, ir analizėse matyti, kad Vyriausybė nėra pasirengusi prisiimti finansuoti šito projekto, o juo labiau užkelti šito projekto naštos vartotojams. Iš to išplaukia išvada, kad šitas projektas gali būti tęsiamas, galėtume kalbėti apie jo tęsimą, jeigu jisai būtų parengtas kaip patrauklus komercinis projektas. Kadangi taip yra, tai yra įmonių uždavinys. Po atitinkamų mūsų energetikos kompanijos struktūros pasikeitimų turėtų įvykti pokalbiai su partneriais Latvijoje ir Estijoje. Tos sąlygos turi būti išdiskutuotos, turi būti rasti sprendimai, o jeigu jų nebus, tai irgi bus atitinkami sprendimai. Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Aš kalbėjausi su Latvijos ir Estijos ministrais pirmininkais, jie laukia mūsų konkrečių pasiūlymų, laukia studijos, kuri jums buvo pristatyta. Aš manau, taip pat bus palaikomas ryšys ir artimiausiu metu, ką kalbėjo energetikos ministras, ministrų lygiu bus diskutuojama.
PIRMININKAS. Klausia A. Anušauskas. Ruošiasi K. Glaveckas,
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Norėčiau klausimą užduoti premjerui. Vis dėlto, kai mes kalbame apie energetinius dalykus, turime įvertinti ir makroekonominius efektus. Šiuo atveju galima paskaičiuoti vienokią ar kitokią kainą, sukurti vieną ar kitą scenarijų remdamiesi skirtingomis sudedamosiomis arba skirtinga pradine informacija, bet vis dėlto, kai kalbame apie makroekonominį efektą, koks jis gali būti su atomine elektrine ir koks be jos?
Kitas gal ne klausimas, o vis dėlto pastaba. Nacionalinio saugumo tema šioje vietoje turi būti pagrindinė. Nes išties pigiausios cigaretės – kontrabandinės, o pigiausias saugumas, matyt, su Baltijskajos atomine elektrine.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Pirmiausia aš jums noriu pasakyti, kad aš nerengiau studijos. Į jūsų klausimus tikriausiai geriausiai atsakytų mokslininkai, nes jie ją rengė.
PIRMININKAS. Klausia K. Glaveckas. Ruošiasi M. Bastys.
K. GLAVECKAS (LSF). Labai ačiū, aš neklausiu.
PIRMININKAS. Prašom. Iš mokslininkų kas?
A. GALINIS. Ačiū už klausimą. Makroekonominė analizė tikriausiai irgi gana svarbus dalykas. Turėčiau pasakyti, kad tame laiko intervale, kuris mums buvo skirtas šiai analizei, gilios makroekonominės analizės padaryti tikrai nebuvo įmanoma. Mes darėme tam tikrus apskaičiavimus kaip, sakykime, elektros energetikos sistemos ar sektoriaus tiesioginė įtaka užsienio prekybos balansui ir panašius apskaičiavimus. Tačiau tokią platesnę makroekonominę analizę būtų galima padaryti tik per daug ilgesnį laiką. Tačiau darbo grupėje taip pat buvo pakviesta žymių šalies specialistų, makroekonomikos specialistų, kurie vienu ar kitu būdu šį klausimą akcentavo, ir tai buvo diskutuota darbo grupės posėdžiuose.
PIRMININKAS. Klausia K. Glaveckas dabar jau. Atsiimate klausimą. Tada turi teisę klausti M. Bastys. Ruošiasi K. Komskis.
M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Išties yra labai svarbu prieš priimant politinius sprendimus, kad būtų ekonominis įvertinimas, matematinio modelio pagrindas skaičiuojant, prisimenant buvusios Vyriausybės, kai buvo priimami sprendimai ne ekonominio skaičiavimo būdu, o grynai politiniu. Kaip pavyzdys, LEO Lt ardymas kainavo visiems mokesčių mokėtojams apie 1 mlrd. Lt. Priimant sprendimą dėl „Hitachi“, su „Hitachi“ kompanija pasirašant koncesijos sutartį, mes akivaizdžiai matome, kad nebuvo išsamiai analizuojami ekonominiai skaičiavimai. Mokslininkų aš norėčiau paklausti, ar vertinote ir tokiu aspektu, kaip pasirinktam „Hitachi“ kompanijos reaktoriui infrastruktūros parengimas, kad būtų atvežtas tas reaktorius iki statybų aikštelės, kur, šios Vyriausybės skaičiavimais, mes žinome, kad šios infrastruktūros parengimas gali kainuoti dar apie 1 mlrd. Lt papildomai. Ar turite tokių duomenų? Dėkoju už atsakymą.
A. GALINIS. Taip, infrastruktūros parengimo išlaidos mūsų analizėje tikrai buvo vertinamos, tačiau mes toli gražu patys nesiėmėme vertinti, kiek tos infrastruktūros parengimas kainuotų. Čia mes vadovavomės duomenimis, kuriuos pateikė atitinkamos institucijos, ministerijos, ir tas skaičius, kaip jūs minėjote, buvo 1 mlrd. 106 mln. Lt, ir tai tikrai buvo mūsų įvertinta.
PIRMININKAS. Klausia K. Komskis. Ruošiasi J. Razma.
K. KOMSKIS (TTF). Klausimas ministrui. Iš tiesų gana išsamiai panagrinėta energetikos plėtra, bet aš norėčiau klausimą užduoti apie atsinaujinančią energetiką. Vis dėlto ne taip seniai gavome atšaukti dėl saulės atsinaujinančios energijos. Sakykite, kaip mes toliau žadame plėtoti atsinaujinančią energetiką? Ypač vėjo mane domina. Ar mes nežadame plėtoti galimybės Baltijos jūroje? Nes, kiek suprantu, sausumoje kyla labai daug neramumų. Tas pats kaip ir dėl skalūninių. Sakykite, koks čia požiūris ir kada mes turėsime viziją?
J. NEVEROVIČ. Labai ačiū už klausimą. Kaip pagrindinę kryptį esame įvardiję biokuro plėtrą. Jo konkurencingą gamybą, prekybą ir, aišku, vartojimą. Kaip ir anksčiau minėjau, dėl to procento visame nacionaliniame mikse dar nesame apsisprendę. Bet darbo grupė dirba tuo klausimu. Dirbame taip pat prie to, kad žiūrint į kitą finansinę perspektyvą būtų padidintas Europos Sąjungos lėšų kiekis energetikai ir konkrečiai biokuro plėtrai tam, kad būtų sumažintos kuo greičiau šilumos kainos. Be abejo, žiūrime ir į kitas atsinaujinančios energetikos sferas. Visų pirma į vis dar esantį reguliavimą saulės ir vėjo energetikos. Noriu pasakyti, kad vis dėlto dar yra likusių neefektyvių sprendimų, vis dar pagal dabartinį reguliavimą mokame tiems verslininkams, mano įsitikinimu, gerokai per daug. Tai kainuoja mūsų elektros energijos vartotojams ženkliai per daug, tą turėtume mažinti ir eiti prie didesnio efektyvumo šioje srityje.
O dėl plėtros, tai irgi yra tam tikrų klausimų, tai tą norėsime svarstyti ir nagrinėti kompleksiškai, žiūrėsime, kad būtų rastas balansas tarp to, kas yra priimtina vartotojams, ir kokie poreikiai yra dėl to, kad būtų patenkinti tam tikri tikslai dėl atsinaujinančios energetikos.
PIRMININKAS. Klausia J. Razma. Ruošiasi A. Kašėta.
J. RAZMA (TS-LKDF). Mane šiek tiek stebina, kad energetikos ministras ir premjeras kaip kažkokį naują dalyką skelbia, jog Visagino atominės elektrinės projektas turi būti vystomas kaip regioninis, realiai dalyvaujant Latvijai, Estijai, strateginiam investuotojui. Negirdėjau, kad kas nors būtų sakęs, kad viena Lietuva turi vystyti šį projektą. Stebina tokie kaltinimai, kad ankstesnė Vyriausybė išsamiai neanalizavo, nepateikė informacijos apie tą projektą, kai turbūt prisimename, jog Seimo nariai gavome pakankamai didžiulį segtuvą su visa analize, jau nevardinant tos papildomos medžiagos, kuri buvo slaptojoje raštinėje ir kurios niekas neskaitė.
Grįžtant prie šitos medžiagos, kadangi čia esančios išvados, sakykime, patraukliau rodo Visagino atominės elektrinės projektą negu pono A. Galinio, aš norėčiau klausti dviejų asmenų. Pono R. Vaitkaus, ar jis dabar pripažįsta, kad kažkas toje analizėje ir medžiagoje buvo ne taip parašyta? Pono A. Galinio atitinkamai norėčiau klausti, aš neabejoju, kad jis analizavo šitą segtuvą, nes kaip neanalizavus daryti išvadas, kas jums atrodo čia netinkamai, netiksliai parašyta ir kur jūs rėmėtės kitokiais duomenimis?
PIRMININKAS. Pirmiausia premjeras, sakė, sakiniu pristatys ir tada duosime žodį ekspertams.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Labai trumpai galiu atsakyti. Kažkodėl ta papkė netiko nei Latvijai, nei Estijai. Susitikimuose buvo paklausta konkrečiai, kada bus pateikta studija, verslo planas, kuriame atsispindėtų elektros energijos gamybos kaštai, kapitalo grąža ir t. t.
PIRMININKAS. Galima dabar ekspertų tada…
A. GALINIS. Atsakydamas į klausimą, koks yra skirtumas tarp verslo plano ir mūsų atliktos studijos, galėčiau teigti, kad verslo plane yra pateiktas Visagino atominės elektrinės vaizdas vertinant tikrai tokius labai gerus rodiklius tiek investicijų prasme, tiek galios išnaudojimo koeficiento prasme – viskas, ką realiai galbūt galėtų pasiekti atskirai paimta technologija. Tačiau paėmę bendrą pasaulinį vidurkį, apibendrinę tas technologijas, tokių rodiklių mes negauname. Kad kuri nors viena iš tų technologijų gali pasiekti, atskirais metais gali pasiekti, tokius rodiklius, sakykime, galios išnaudojimo koeficientą, tikrai niekas dėl to nesiginčija, bet ilgalaikėje perspektyvoje to teigti tikrai negalima.
Kitas išskirtinis momentas, kas buvo patikslinta, lyginant su verslo plano duomenimis, tai papildomos išlaidos infrastruktūrai, kurios šiuo atveju buvo didesnės. Ir esminis dalykas, kas skiriasi nuo verslo plano, – tai, kad mes nagrinėjame Visagino atominės elektrinės galimą dalyvavimą bendrai elektros energetikos sistemos funkcionavime, įvertindami visas kitas galimas elektrines, kaip jos galėtų bendrai dirbti ne tik gamindamos elektros energiją, bet ir tiekdamos šilumą, kaip būtų užtikrinami rezervai tiek šalyje esančių įrengimų pajėgumais, tiek importuojant tuos rezervus per ryšio linijas. Šitas aspektas tikrai yra kokybiškai naujas, kurio tikrai nebuvo verslo plane.
PIRMININKAS. Klausia… Atsiprašau.
J. NEVEROVIČ. Gerbiamieji Seimo nariai, dėkoju už klausimą. Turiu pasakyti, kad tai, kas parašyta verslo plane, per šitą pusę metų iš esmės nieko nepasikeitė, ir visi duomenys, kurie yra pateikti ten, buvo pagrįsti pasiūlymu, kurį pateikė konkurso metu korporacija „Hitachi“ kartu su „Hitachi General Electric“, branduolinės energetikos padaliniu. Skaičiavimai, atlikti mokslininkų, iš esmės neypatingai daug skiriasi. Labai yra svarbu tokių projektų prielaidos. Ir aš labai siūlyčiau, kad šitą medžiagą kartu su verslo planu įvertintų regioniniai partneriai kartu su „Hitachi“ kaip projekto dalyviai projekto bendrovės požiūriu, ir tuomet mes turėsime galutinį atsakymą į savo klausimus.
PIRMININKAS. Klausia A. Kašėta. Ruošiasi A. Nesteckis. Tada klausia A. Nesteckis. Ruošiasi V. Kamblevičius.
A. NESTECKIS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Mes šiandien labai daug šnekame apie naujos atominės elektrinės statybą. Kaip matome pagal visus finansinius srautus, jos atsiperkamumas faktiškai yra nuo 2035 m. Žiūrėdami į kiekvienus metus matome, kad finansiniai srautai tos atominės elektrinės statybai yra gana dideli. Tačiau mes visiškai nekalbame apie tai, kad šiandien turime atominę elektrinę, kurios uždarymui lėšomis nesame apsirūpinę, nesame užtikrinti. Klausantis apie tai, kad Europos Sąjunga vis dėlto nesiruošia pilnai finansuoti tos atominės elektrinės uždarymo, kaip jūs manote, ar mes būsime pajėgūs subalansuoti savo visus finansinius išteklius tų naujų ir seno objekto statybai?
J. NEVEROVIČ. Ačiū už klausimą. Aš gal siūlyčiau nepainioti žanrų. Ignalinos atominės elektrinės uždarymas yra tema, visai nesusijusi su mūsų energetiniu saugumu elektros gamybos prasme ir tiesiogiai susijusi su tuo, ką Lietuvos Respublika gavo kaip tam tikrą palikimą. Tikrai nesiūlyčiau kartoti tam tikrų nuomonių, kad Europos Sąjunga atsisako ką nors finansuoti. Taip tikrai nėra. Yra tam tikra diskusija dėl to, kokie pinigai buvo skirti kitai finansinei perspektyvai. Manome, kad jie yra pakankami tam, kad iškrautume branduolinį kurą ir toliau tęstume pokalbį su mūsų partneriais Europoje, kad užtikrintume visišką projekto įgyvendinimą.
PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, prieš suteikdamas žodį V. Kamblevičiui norėčiau jūsų atsiklausti. Ar galėtume sutarti, kadangi diskusija vyksta gana ilgai, duotume dar trims, be V. Kamblevičiaus, žmonėms paklausti ir baigtume diskusiją, nes turime svarbių rezervinių klausimų, susijusių su energetika. (Balsai salėje) Nėra prieštaraujančių. Gerai. Ačiū.
Klausia V. Kamblevičius. Ruošiasi A. Ažubalis.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Klausimas būtų mokslo vyrams. Iš jūsų pasisakymų supratau, kad derybos su „Hitachi“ korporacija bus vedamos toliau. Derantis toliau mane domina vienas dalykas – saugumas. Ar jūs užduosite konkrečius klausimus, kad vietoj vieno galingo reaktoriaus būtų du mažesnio galingumo reaktoriai?
R. VAITKUS. Galiu pakomentuoti labai trumpai. Mes turime nepamiršti, kad visas šitas projektas yra konkursas, kurį esame paskelbę 2009 m. Ir pasiūlymai, kuriuos gavome, tai buvo du pasiūlymai – „Hitachi“ technologijos ir (…) technologijos. Kaip ekonomiškai geresnis pasiūlymas ir investicijos prasme, ir technologijos prasme, kaip naujausias reaktorius, esantis rinkoje, buvo pasirinktas „Hitachi“ pasiūlymas. Kito pasiūlymo mes tiesiog neturime. Arba daryti viską iš naujo ir žiūrėti kitokius reaktorius, kurie galbūt ir yra rinkoje, tuo tarpu realiai mes turime pasiūlymą, kurį turime, būtent šį reaktorių. Kita kalba būtų, ar statyti du tokius reaktorius, ar šitą vieną.
PIRMININKAS. Klausia A. Ažubalis. Ruošiasi ponas A. Dudėnas.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Ačiū. Mano klausimas irgi gerbiamiesiems mokslininkams, ypač iš Lietuvos energetikos instituto. Mane domina jūsų prezentacijos 23 puslapyje apie reaktorių galios išnaudojimo koeficientus. Man įdomu, kodėl jūs imate reaktorius, kurie faktiškai buvo statyti prieš 30 metų, ir sakote, kad išnaudojama tik 70 % jų galios? Mūsų žiniomis, tų naujų reaktorių, kurie yra statomi po 2000 m., galios išnaudojimo koeficientai yra 90 %. Vienas klausimas.
Kitas klausimas. Aš noriu paklausti, kuo jūs remiatės, kai elektros rinkos kainas grindžiate labai optimistinėmis prognozėmis net iki 2080 m.? Žinoma, kad niekas negali patikimai prognozuoti elektros rinkos kainos tokiam ilgam laikotarpiui. Rinkos kainą prognozuojame 6–10 metų, o jūs iki 2080 m. Žinote, kai mes statėme naują Elektrėnų bloką, mes irgi tada labai optimistiškai prognozavome dujų kainą. Kuo baigėsi, žinom.
A. GALINIS. Ačiū už klausimą. Dėl galios išnaudojimo koeficiento noriu atkreipti jūsų dėmesį, kad čia yra pateikta pasaulinė statistika apie visus reaktorius. Tuo tarpu JAV ir Japonijos elektrinėse (tie du grafikučiai skaidrės viršuje), konkrečiai Jungtinių Amerikos Valstijų, yra išrinkti tie reaktoriai, kurie yra maždaug tokio paties dydžio kaip Visagino atominėje elektrinėje, ir jų statyba buvo tikrai padaryta paskutiniuoju laikotarpiu. Japonijos reaktorių yra… (Balsai salėje) Naujesnių nėra. Japonijos reaktoriai. Išrinkta visa informacija apie visus tuos reaktorius, kurie yra eksploatuojami Japonijoje.
Dabar dėl rinkos kainos. Žinoma, jūs esate visiškai teisus, kad tokiai ilgai perspektyvai prognozuoti rinkos kainą yra labai sunku. Mes tikrai nesiryžtame sakyti, kad ta kaina tikrai tokia bus. Tačiau, kita vertus, jeigu mes pažiūrėsime variantą, ypač tuos variantus, kuriuose reikalaujama, kad šalies viduje būtų gaminama apie 70–80 % elektros energijos, tas liečia tiek branduolinį scenarijų, tiek lankstų nebranduolinį scenarijų, esant nepalankioms importo sąlygoms, ten yra apribota importo galimybė. Vadinasi, importas faktiškai nedaro įtakos sprendimui ir technologijų tarpusavio konkurencingumui tai neturi jokios įtakos. Jis gali turėti įtaką tiktai tam, ar ta elektrinė bus rentabili rinkoje, ar ne, bet tarpusavio konkurencingumui jis įtakos neturi.
PIRMININKAS. Klausia A. Dudėnas. Ir paskutinysis ruošiasi R. J. Dagys. Išsibraukė A. Dudėnas. Klausia R. J. Dagys. Tada paskutiniajam duosime A. Sysui.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Mano klausimas būtų premjerui. Šitos darbo grupės pristatymas iš esmės apsiriboja tiktai elektros energijos kainos skaičiavimu rinkos kainomis ir t. t. Ganėtinai keista, kai mes vertiname šituos faktorius be socialinių ekonominių faktorių, kurie ne mažiau reikšmingi. Tai tiesioginių užsienio investicijų klausimas, kuris yra aktualus, be kurio nekuriamos darbo vietos… aukštųjų technologijų vystymo prasme su pridėtine verte, kurią susikuria atominė energetika, tai yra aukštosios technologijos, gerai apmokamos darbo vietos, tai yra institutai, tai yra visa infrastruktūra apie juos. Ar yra kas nors vertinęs šituos dalykus? Jeigu apie investicijas, tai yra 30 kartų didesnė investicija negu mūsų pačios optimistiškiausios renovavimo programos, o darbo vietos sukuriamos daug vertingesnės ir pritraukiančios didžiulį kvalifikuotos darbo jėgos poreikį mūsų valstybėje, be kurio mes iš esmės neatlaikysime konkurencijos. Ar yra kas nors šalia to dar vertinta, nes vien tiktai taip vertinti šitą projektą būtų irgi labai nepamatuota, tuo labiau atsižvelgiant dar ir į regioninę specifiką, jos plėtojimo specifiką.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkui už labai gerą klausimą, bet aš norėčiau paprašyti, kad mokslininkai atsakytų, nes darbo grupės darbe aš nedalyvavau.
PIRMININKAS. Paskutinysis klausia A. Sysas. (Balsai salėje) Atsiprašau.
A. GALINIS. Panašus klausimas jau buvo. Aš norėčiau jums dar kartą pasakyti, kad per tokį trumpą laiką, kurį mes čia dirbome, – 2,5 mėnesio – išanalizuoti makroekonomines pasekmes vieno ar kito energetinio sprendimo tikrai yra per trumpas laikas. Galima, jeigu bandytume tai daryti, tiktai pateikti tam tikras spekuliacijas, bet, kaip minėjau, darbo grupėje buvo tiek profesorius R. Rudzkis, kalbėjo apie šituos dalykus, tiek R. Kuodis, tiek G. Nausėda buvo pakviestas į darbo grupę, ir šitie klausimai buvo gvildenami. Nežinau, gal ministras galėtų plačiau pakomentuoti šituos dalykus. Mes tais dalykais šio etapo metu neužsiėmėme.
PIRMININKAS. Dar pildysite? Nepildysite. Tada paskutinysis klausia A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū pirmininkui. Aš norėčiau priminti. Kai sako, kad nėra pas mus specialistų, kurie gali pasakyti, kokia kaina bus, aš prisimenu, kad A. Kubilius sakė, kad 2060 m. kilovatvalandė kainuos 7 ct. Taip yra parašyta. Šimtu procentų pasakyta, kad tikrai tokią kainą garantuoja. Pas mus Nostradamų yra.
Mano klausimas būtų mokslininkams, nes mūsų buvęs premjeras pasižymėjo tokiom garsiom frazėm. Buvo sugalvotas toks terminas „energetinė nepriklausomybė“. Aš dabar paklausiau abiejų pranešimų. Ir viename, ir kitame to termino nėra. Atsirado saugumas, atsirado kaštų ir naudos galbūt santykis, ne iki galo atskleistas pirmame pranešime. Ar jau mes užmirštame šitą terminą – „energetinė nepriklausomybė“ ir vadovausimės kitais moksliniais terminais, t. y. saugumo ir kaštų klausimais, ar ir toliau grįšime prie šitos temos? Kodėl jūs negvildenote ir niekur nepaminėjote savo pranešimuose? Labai ačiū.
J. AUGUTIS. Aš pabandysiu, nes su energetiniu saugumu. Iš tikrųjų tokie terminai kaip „energetinė nepriklausomybė“ tokioms šalims kaip Lietuva turbūt yra sunkiai prieinami. Visi gerai suprantame, kad visiška energetinė nepriklausomybė galima tiktai turint nuosavus energetinius resursus, labai dideles teritorijas, kuriose galėtų veikti atskiri tinklai ir t. t. Apie tai nėra kalbama. Galbūt nereikėtų taip suabsoliutinti. Vis tiek sąmonėje, kalbėdami apie energetinę nepriklausomybę, daugiau turime energetinį saugumą. Jūsų klausimas yra labai geras. Aš siūlyčiau ir ateityje vartoti terminą „energetinis saugumas“, kuris apima visus tuos dalykus: ir priklausomumą nuo tiekimo, ir kainas, ir diversifikavimą, ir sugebėjimą atsispirti įvairiems trikdžiams.
R. VAITKUS. Jeigu galiu pakomentuoti dėl 7 ct? Išties kalbame apie elektros gamybos kintamuosius kaštus. Tai yra iš esmės kuro sąnaudos ir darbo jėga, ir apskritai šitos elektrinės veikimo kaina, kuriai labai nedidelę įtaką turi kuro kaina, o ji apskritai sudaro apie 7–10 %. Taigi ekstrapoliuoti atominės elektrinės gamybos pačią kainą yra pats lengviausias dalykas, nes ji labai mažai priklauso nuo kuro. O kai kalbame apie bendrą kainą (aš turiu omeny ir kapitalo kaštus), tai yra kitas klausimas, kuris, be abejo, priklauso nuo labai daug prielaidų, kurios buvo nagrinėjamos tiek šitoje studijoje, tiek verslo plane. Taigi 7 ct… Šiandien reikia pasakyti, kad vidutinė Jungtinių Valstijų branduolinės energijos kaina yra apie 1,9 amerikietiško cento, kas yra apie 6 ct.
PIRMININKAS. Dėkojame premjerui, ministrui ir mokslininkams bei ekspertams, atsakiusiems į klausimus. Lauksime tolesnių jūsų pasiūlymų.
Pereiname prie rezervinių darbotvarkės klausimų.

12.28 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas Nr. XIIP-495 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Pirmas rezervinis klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas Nr. XIIP-495. Pranešėjas – A. Salamakinas.
Dėl vedimo tvarkos, kol gerbiamasis A. Salamakinas eina į tribūną, – A. Kubilius. Prašom.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Kol premjeras dar yra čia, salėje. Ar galima kaip nors išgirsti?.. Jeigu premjeras dabar girdėtų… Ką Seimas toliau darys štai su tuo, kas yra pateikta? Galite kaip nors paaiškinti?
PIRMININKAS. Gerbiamasis opozicijos lyderi, turėsite Vyriausybės valandos metu klausimus, kadangi čia ne tas žanras. Prašau gerbiamąjį A. Salamakiną į tribūną.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, siūlau papildyti darbų programą ne tik savo teikiamais, bet ir kitų kolegų teikiamais įstatymų projektais, susijusiais su Žemės gelmių įstatymo visu bloku.
PIRMININKAS. Jūsų paklausti užsirašiusių nėra. Už, prieš kalbėti norinčių nėra. Ar galime po pateikimo pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje: „Balsuojame.“) Balsuojame. Prašom balsuoti dėl Seimo nutarimo po pateikimo. Balsuojame dėl Seimo nutarimo „Dėl Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo projekto Nr. XIIP-495.
Užsiregistravo 81 Seimo narys. Balsavo 80: už – 77, prieš nebuvo, susilaikė 3. Po pateikimo pritarta.
Svarstymas. Diskusijoje dalyvauti nėra norinčių. Už, prieš kalbėti turbūt lygiai taip pat nėra norinčių. Ar galime po svarstymo bendru sutarimu? Bendru sutarimu po svarstymo yra pritarta.
Pastraipsniui. Priėmimas. 1 straipsnis. Ar yra prieštaraujančių? Nėra. Ačiū. Pritarta. 2 straipsnis. Pritarta. Už, prieš užsirašiusių nėra.
Kviečiu balsuoti dėl Seimo nutarimo „Dėl Seimo nutarimo „Dėl Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projekto Nr. XIIP-495.

Šio nutarimo priėmimas

Užsiregistravo 87 Seimo nariai, balsavo 87: už – 86, prieš nėra, susilaikė 1. Seimo nutarimui „Dėl Seimo nutarimo „Dėl Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ (projektas Nr. XIIP-495) yra pritarta. (Gongas)

12.31 val.
Žemės gelmių įstatymo 1, 3, 7, 11, 12, 14, 15, 18, 19, 21, 22 ir 27 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-487, Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo 1 priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-488 (pateikimas)

Darbotvarkės 2-r klausimas, kartu ir lydimasis projektas – Žemės gelmių įstatymo 1, 3, 7, 11, 12, 14, 15, 18, 19, 21, 22 ir 27 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-487 ir Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo 1 priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-488. Pranešėjas – A. Salamakinas. Kviečiame į tribūną.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, Seniūnų sueigoje buvo sutarta taip: kadangi vis dėlto yra 10 projektų, kad pranešėjai truputį trumpintų savo pranešimus. Tai aš labai trumpai, kodėl tas projektas reikalingas.
Aš manau, kad Lietuva pradeda vieną iš žemės gelmių veiksmų, t. y. skalūnų dujų išgavimo, žvalgybos ir išgavimo veiksmus, todėl įstatymo leidėjas, pasimokęs iš kitų pasaulio valstybių, ne tik JAV, bet ir Europos Sąjungos valstybių (Prancūzijos, Jungtinės Karalystės, Čekijos), veiksmų… Mes turime sutvarkyti įstatymų bazę taip, kad mūsų aplinkosauga ir kiti veiksmai būtų apsaugoti įstatymo baze… Todėl ir siūlau, kad Žemės gelmių įstatyme atsirastų nauja sąvoka. Šiuo metu įstatyme yra „angliavandeniliai“, tačiau mes siūlome, kad būtų apibrėžta, kas tai yra skalūnų dujos, tai išsklaidytieji angliavandeniliai. Taip pat mes siūlome, kad būtų apsaugoti mūsų vandenys, t. y. žemės gelmių vandenys, todėl įstatymo leidėjui teikiame projektą, kad ten, kur yra mūsų šuliniai, geodeziniai visi dalykai, ten turi būti neleidžiama atlikti skalūnų dujų paieškos, t. y. hidraulinio ardymo… išgavimas iš žemės gelmių. Taip pat numatome atsakomybę, jeigu padaroma žala fiziniams ar juridiniams asmenims, kad būtų atlyginta tų asmenų, kurie tą veiksmą vykdė. Čia yra, sakysim, Ekvadoro pavyzdys, kada buvo padaryta gamtai žala už 18 mlrd. Lt (aštuoneri metai vyksta bylinėjimasis), nebuvo sutvarkyta įstatymų bazė, ir turime tokius veiksmus. Taip pat siūlome, kad būtų tas veiksmas negalimas atlikti saugomose teritorijose – tiek vertikalus, tiek horizontalus gręžimas, nes saugomos teritorijos yra mūsų fondas ir ten negalime rizikuoti.
Ir trumpai dėl antro projekto. Mes siūlome, kad Planuojamos ūkinės veiklos įstatymas, arba, trumpai kalbant, PAV’as, būtų reikalingas ne tik gamybai, bet ir žvalgybai. Ką tai reiškia PAV’as? Čia atsakoma į klausimą, kaip vietinė bendruomenė – turi pritarti ar ne, nes PAV’o leidimas… Turi būti savivaldybės tarybos sprendimas leisti ar ne, taip pat sutarimas su vietine bendruomene. Mane truputį stebina vienintelis konkurso dar ne nugalėtojas, bet jame dalyvaujantis asmuo, kada jis labai daug pastangų deda mūsų sostinėje Vilniuje, įtikinėdamas mus, kad tai yra tikrai nežalingas aplinkai ir žmonių sveikatai išgavimas, bet labai mažai dirbama su vietine bendruomene, todėl PAV’o gavimas kaip tik juos paskatins sutarti su vietine bendruomene. Trumpai tiek.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti 8 Seimo nariai. Pirmasis klausia L. Balsys.
L. BALSYS (MSNG). Gerbiamasis Aplinkos apsaugos komiteto pirmininke, norėjau jūsų paklausti dėl 4 straipsnio, t. y. 11 straipsnio 2 dalies pakeitimo. Jūs siūlote papildyti, kad draudžiama naudoti žemės gelmes toksiškoms medžiagoms laidoti, radioaktyvias ir toksiškas medžiagas galima laikyti žemės ertmėse, įrengtose specialiose gelmėse. Gerbiamasis pirmininke, jūs sąmoningai bloginate dabar galiojančią įstatymo nuostatą ir tokiu būdu atveriate kelią „Chevron“ palikti savo toksišką vandenį žemės gelmėse. Aš jus kviečiu atsiimti šį savo raginimą ir palikti originalią įstatymo nuostatą, kuri tiesiog draudžia laikyti ir laidoti. Atskirdamas laidojimą nuo laikymo, jūs atveriate kelia laikymui. Jums paaiškins, kad niekas nieko nelaidoja, o tiesiog laiko technologinio proceso metu. Jeigu jūs tai padarėte sąmoningai, tai siūlau dabar tiesiog susiprasti ir atsiimti siūlymą dėl šito straipsnio.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ne, mes apie jį diskutuosime komitete, gerbiamasis Aplinkos apsaugos komiteto nary, tačiau dabar veikiančiame įstatyme, aš prabrėžiu, draudžiama naudoti natūraliose žemės gelmių ertmėse radioaktyvias ir toksiškas medžiagas, laidoti natūraliose. Mes kaip tik pabrėžiame, išbraukiame žodį „natūraliose“ ir galima laidoti tik tam įrengtose ertmėse. Kaip, sakysim, laidojome radioaktyvų kurą, taip ir tas atliekas, kurios bus išsiurbiamos iš žemės gelmių, o jeigu, sakysim, 40 tūkst. m3 į vieną gręžinį įpumpuojama, jūs tą labai gerai žinote, 40 % grįžta, tai mes sakome, kad natūraliose ertmėse to tikrai nebus galima.
L. BALSYS (MSNG). Nei natūraliose, nei dirbtinėse nepageidautina ir draudžiama, tai prieštarauja Konstitucijos 54 straipsniui.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Jeigu komitete mes nuspręsime, kad ir tas draudžiama, aš tikrai priimsiu jūsų siūlymą, nes Aplinkos apsaugos komitete teks suderinti visus teikiamus įstatymus ir iš dabar teikiamų dešimties palikti tris.
PIRMININKAS. Klausia R. Baškienė.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Gerbiamasis kolega, šalia jūsų teikiamų siūlymų iš tikrųjų ar nematote, kad vis dėlto svarbiau ir stipriau turėtų būti akcentuojama gyventojų nuomonė? Jūs apie tai kalbėjote Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo projekte. Tačiau ar nemanote, kad galbūt tai nėra pakankama priemonė, pakankamas įstatymo projektas, kad savivaldybės būtų įsakmiai įpareigotos vykdyti šitą gyventojų apklausą? Aš savo ruožtu esu užregistravusi Vietos savivaldos įstatymo projektą, kuriame kaip tik ir kalbama apie privalomą gyventojų apklausą. Ar nemanytumėte, kad šie įstatymų projektai turėtų eiti kartu?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ne, aš manau, kad to tikrai pakanka, nes pagal Poveikio aplinkai vertinimo įstatymą turi būti savivaldybės tarybos pritarimas, turi būti vietos bendruomenės pritarimas. Lietuva yra ratifikavusi vieną iš konvencijų, kuri sako, kad be visuomenės sutikimo tokie agresyvūs iškastinio kuro veiksmai negalimi. Todėl aš ir pabrėžiau, kad, mano galva, investorius pirmiausia turėjo dirbti ten. Bet įvyko taip, kaip įvyko. Jiems atrodė, kad Lietuva dar nėra demokratinė valstybė, užtenka sutarti su pirmu asmeniu, ir viskas, einam, kaip sakysim, Afrikos ar kitose valstybėse. Aš ne kartą jiems pabrėžiau tą – jums reikia dirbti su vietos bendruomene. Jeigu jie neduos sutikimo, tikrai nei Seimas, nei Vyriausybė, nei Ekscelencija Prezidentė negalės paveikti jų nuomonės. Mano galva, tai yra svarbiausias veiksnys.
PIRMININKAS. Klausia G. Mikolaitis.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis komiteto pirmininke, mano vienas labai paprastas klausimas. Mes visi žinome, kad 50 rūšių chemikalų gali ten laidoti, eksploatuoti, pusė negrįš, ar mes leisime, kad jie negrįžtų, aš nekalbu apie dažus, (…) dažus, bet tie, kurie nepasakyti prie tų chemikalų, galės likti ar negalės likti žemėje pagal siūlomą variantą?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Labai ačiū už klausimą. Susitikime su „Chevron“ atstovais frakcijoje, jie pasakė, kad žemės gelmes 1 % ar 2 %… turbūt nesunku jums paskaičiuoti, kas tai yra, jeigu, sakysim, įpurškiama 40 tūkst. (…) vandens, 2 %, tai sudaro 800 t cheminės medžiagos. Tai nei daug, nei mažai. Jie pasakė, kad tai yra tai, ką mes valgome pusryčiams, ir kosmetinės medžiagos. Perfrazuosiu – tai yra kava, arbata, kompotas, paskanintas odekolonu. Aplinkos apsaugos komitetas atliko dideles studijas, gavo Europos Parlamento užsakytą studiją, kad mažiausiai 12 komponentų, kurie pumpuojami iš žemės gelmių, iš tų 800 tonų yra absoliučiai toksiški. Todėl aš ir siūlau (ir Aplinkos apsaugos komitetas siūlo), kad prieš kiekvieną įpurškimą, ar tai bus žvalgyba, ar gamyba, turi būti patikrinta tos cheminės medžiagos sudėtis, ir jeigu nors viena toksinė medžiaga yra įpurškiama į tą chemikalą, Lietuvoje tas veiksmas negali būti atliktas, nes mūsų Žemės gelmių įstatymas draudžia žemės gelmėse kažkokiu būdu laidoti chemines medžiagas.
Man labai patinka Vokietijos pavyzdys, kada jie priėmė žemės resursų, vandens resursų įstatymą, ir ten, kur yra jų atsargos anūkams ir vaikams, ten hidraulinio skaldymo mechanizmas iš viso uždraustas. Mes panašiai darome tą patį. Jeigu bus nors viena toksinė medžiaga, Lietuvoje toks veiksmas nebus atliktas. Bet jeigu tikėtume „Chevron“ atstovais, jeigu sako, kad ten kompotas su kisieliumi, tada prašau, nors aš tuo abejoju.
PIRMININKAS. Klausia K. Komskis.
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamasis kolega, iš tiesų jūsų pateikti projektai reikalingi ir turbūt niekas neabejoja, kad reikėjo jau ir anksčiau juos priimti. Bet man girdisi vienas dalykas iš jūsų pranešimo dėl PAV’o, kad PAV’as bus visiems privalomas ir taryba būtinai turės jį patvirtinti. Ar jūs nemanote, kad gali būti piktnaudžiaujama, kad vienos bendruomenės nepritars, kitur išsigąs tarybos nariai, ir mes iš viso atsidursime aklavietėje?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Aš tikrai pasitikiu savivaldybės žmonių rinkta valdžia ir tais žmonėmis, kurie gyvena toje teritorijoje. Manau, kad jie tikrai priims teisingus sprendimus, bet čia iškyla klausimas, kai kalbama, o jeigu sutartis nebus pasirašyta, jeigu Lietuvos parlamentas priims tuos siūlymus? Aš manau, kad „Chevron“ tikrai nepatirs jokių nuostolių. Atleiskite, jeigu kas nors oficialiai buvo padaryta, yra taip, bet jeigu buvo kažkam mokama neoficialiai, tai jau ne Lietuvos problema.
PIRMININKAS. Klausia A. Kašėta.
A. KAŠĖTA (LSF). Gerbiamasis kolega, jūs minite, kad Aplinkos apsaugos komitetas gavo išsamią informaciją iš Europos Parlamento, atliktų tyrimų dokumentus, ir teigiate apie susitikimus su „Chevron“, be abejo, bendruomenės atstovai irgi susitinka su politikais. Ar jums neatrodo, kad teikiant tokius projektus, sprendžiančius rimtus klausimus, Aplinkos apsaugos komitetui reikėtų surengti viešus klausymus, kuriuose galėtų dalyvauti ir politikai, Seimo nariai, kurie balsuos, taip pat pasitelkti mokslininkus, visuomeninių organizacijų, bendruomenės atstovus? Galų gale išdalinti tą medžiagą, kuria Aplinkos apsaugos komitetas disponuoja, Seimo nariams. Deja, aš pirmą kartą išgirdau, kad jūs turite tokią informaciją. Būtų labai naudinga susipažinti, bent elektroninėje erdvėje galite išplatinti. Ar jūs nemanote, kad vis dėlto reikėtų tų viešesnių informacijos sklaidų ir diskusijų?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, kolega, už labai gerą klausimą. Aš manau, kad svarstymo metu aš tikrai sugebėsiu pateikti tą informaciją. Jeigu rašytinė informacija, tai jos yra tiek. Aš manau, kiekvienam Seimo nariui padalinti tiek medžiagos, kurioje yra apie 90 % neigiamų atsiliepimų ir 10 %… o komitetas rinko ir tą, ir tą informaciją, būtų per daug. Bet išties diskusijų metu galima pateikti informacijos apie tuos pavojus, apie Anglijos patirtį, apie Prancūzijos patirtį, apie Vokietijos, apie Olandijos patirtį, mes tikrai tą informaciją turime.
Labai geras jūsų klausimas apie diskusijas komitete. Išties buvo pasiūlymas Aplinkos apsaugos komitetui susitikti su „Chevron“ atstovais ir mes dar sausio pabaigoje buvome sutarę, kad tai padarysime. Bet jie paprašė nukelti šitą susitikimą, nes jų atstovas turėjo išvykti į Jungtines Valstijas. Po to mes pradėjome diskutuoti dėl kito susitikimo surengti diskusijas, klausymus, kad dalyvautų abidvi pusės, būtų labai naudinga. Bet mane labai nustebino, kai „Chevron“ atstovai pareikalavo, kad komiteto nariai užduotų klausimus tik raštu, ir tik į raštu užduotus klausimus „Chevron“ atstovai atsakinės. Aš jiems tada pareiškiau, kad kaip komiteto pirmininkas aš galiu užduoti, bet aš negaliu už likusius 9 komiteto narius atsakyti, ko jie nori paklausti.
Antras dalykas, Lietuva yra parlamentinė valstybė, ir mes nesinaudosime, kaip vyresnio amžiaus žmonės prisimena L. Brežnevo laikus, kai jis atsakinėdavo tik į raštu užduotus klausimus. Kai aš atsisakiau ir konsultuodamasis su Jungtinių Valstijų ambasadoriumi, ar įmanoma Jungtinėse Valstijose, kad Kongreso nariams gali būti užduodami klausimai raštu dėl privataus verslo, jis atsakė, kad mes to net nesuprantame. Aš pasakiau, kad mes esame demokratinė valstybė, parlamentinė valstybė ir mes tikrai raštu klausimų jums neuždavinėsime. Ateikite į komiteto posėdį ir atsakykite į žodžiu užduotus klausimus. Po šito mano pasakymo mūsų susitikimas nutrūko jų iniciatyva, jie atsisakė ateiti į komitetą.
PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, baigėsi laikas klausti.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Labai ačiū.
PIRMININKAS. Turėtume tęsti procedūrą. Už ir prieš užsirašiusių… L. Balsys – prieš.
L. BALSYS (MSNG). Gerbiamieji kolegos, nors ir labai gerbiu ir myliu gerbiamąjį Aplinkos apsaugos komiteto pirmininką, aš, būdamas apskritai už tai, kad Lietuvoje būtų užrausta hidraulinio plėšimo technologija, ir būdamas už tai, kad būtų kaip įmanoma sugriežtinti įstatymai, reglamentuojantys šitas pavojingas ir agresyvias technologijas, raginu šį kartą nepritarti po pateikimo šitam projektui, nes jis parengtas skubotai, lopant padrikai ir pakrikai tam tikras įstatymo spragas, vykdant tam tikrą galbūt frakcijos, galbūt Vyriausybės, galbūt premjero nurodymą kuo skubiau parengti kokius nors įstatymus. Tie įstatymai, iki galo neišdiskutuoti net Aplinkos apsaugos komitete, jau pateko čia, į Seimą. Taigi siūlau dabar nepritarti, grąžinti tobulinti, niekas čia nedega, gerbiamasis kolega Salamakinai, laiko yra labai daug ir nebūtina per savaitę parengti, verčiantis per galvą, įstatymus, kurie tarnaus tokiam svarbiam reikalui. Ačiū.
PIRMININKAS. P. Gražulis – už.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, manau, kad čia ne savaitę rengiama, apie tai jau kalbama keletą mėnesių. Ir iki to laiko tobulus įstatymus buvo galima parengti. Aš manau, kad gerbiamasis Seimo narys L. Balsys irgi turėjo galimybių parodyti iniciatyvą. O dabar yra tik pateikimas, ir po pateikimo tikrai yra ne viena iniciatyva. Aš siūlyčiau pritarti visoms iniciatyvoms. Kadangi pagrindinis bus Aplinkos apsaugos komitetas, o jo narys yra ir gerbiamasis Seimo narys L. Balsys, aš manau, jis tikrai galės išsakyti savo poziciją ir patobulinti įstatymus svarstymo metu. Nestabdykime šito proceso ir pritarkime po pateikimo.
PIRMININKAS. Pasisakė vienas – už, vienas – prieš. Balsuojame dėl dviejų įstatymų projektų: Žemės gelmių įstatymo 1, 3, 7, 11, 12, 14, 15, 18, 19, 21, 22 ir 27 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-487 ir Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo 1 priedo papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-488.
Užsiregistravo 87 Seimo nariai. Balsavo 87 Seimo nariai: už – 82, prieš – 1, susilaikė 4. Po pateikimo yra pritarta.

12.50 val.
Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo 1 priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-325, Žemės gelmių įstatymo 6, 13 ir 19 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-326 (pateikimas)

Kviestume A. Stancikienę į tribūną. Rezerviniai 5a ir 5b klausimai – Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo 1 priedo papildymo įstatymo projektas ir Žemės gelmių įstatymo 6, 13 ir 19 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkas labai teisingai pasakė, kad nereikėtų čia labai plačių diskusijų, nes tie įstatymai jau yra iš esmės mūsų komitete kaip ir aptarti. Ir, be abejonės, jie turės būti, pritariu Linui, tobulinami, turės būti greičiausiai keičiami, Lino teisinga pastaba buvo dėl pavojingų atliekų laidojimo.
Bet iš tikro mano pateikti įstatymai yra susiję su planuojamos ūkinės veiklos, tai yra poveikio aplinkai, vadinamojo PAV’o, sąrašo praplėtimu. Pagal šiuo metu galiojantį įstatymą planuojamos ūkinės veiklos vertinimą būtina atlikti tik tada, kai išgaunama naftos gavyba, gamtinių dujų gavyba, durpių gavyba ir kitų naudingų iškasenų kasyba ir akmens skaldymas, nepatenka angliavandeniliai, tarp jų skalūninės dujos. Mano pasiūlymas yra, kad prieš vykdant tokio pobūdžio ūkinę veiklą (kaip žinome, ta veikla gali turėti įvairiausių pasekmių) turėtų būti labai išsamiai išnagrinėtas galimas poveikis aplinkai. Tai tiesiog pasiūlymas papildyti tą sąrašą, įtraukiant angliavandenilių žvalgybą ir gavybą.
Ir kitas įstatymas, kurį siūlau, tai yra Žemės gelmių įstatymą papildyti privalomumu gauti taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimą. Anksčiau šis įstatymas nereglamentavo TIPK’o išdavimo ir TIPK’as buvo išduodamas pagal aplinkos ministro įsakymu patvirtintą sąrašą toms veikloms, kurios buvo numatytos tame sąraše. 2011 m. aplinkos ministras neaišku kodėl panaikino tą TIPK’o būtinumo rengti… veiklas, kurioms būtina gauti TIPK leidimą, panaikino tą sąrašą ir iš esmės dabar žvyrą, molį, lauko akmenis, dolomitą, kreidą, mergelį, klintis, smėlį, monomineralinį kvarcinį smėlį, smėlį stiklui gaminti, sapropelį, anhidritą, durpes, naftą galima išgauti be taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimo.
Kodėl tai buvo panaikinta? Motyvas, kad neva kadangi Geologijos tarnyba išduoda vieną leidimą naudoti naudingąsias iškasenas, tai antras leidimas yra tikrai nereikalingas. Bet esmė, kad taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimas yra visiškai skirtingas leidimas negu naudingųjų iškasenų naudojimo leidimas. Todėl aš manau, kad nebebūtų vėl galimybių ministrams vienu metu tą sąrašą įsakymu patvirtinti, kitu metu tą sąrašą braukyti ir keisti, tiesiog būtina įtraukti į įstatymą, grąžinant tai, kas buvo panaikinta, ir numatant, kad angliavandenilių žvalgybai ir gavybai lygiai taip pat būtinai reikia gauti taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimą.
PIRMININKAS. Jūsų paklausti nori K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, ar šiuo įstatymu jūs užtikrinsite, kad būtų daromas ir žvalgybos metu PAV’as?
A. STANCIKIENĖ (DKF). Taip. Aš siūlau, kad ir žvalgybai, ir gavybai privalomai būtų atliekamas poveikio aplinkai vertinimas.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į Seimo narių klausimus. Už, prieš pasisakyti norinčių nematau, nėra. Gal galime po pateikimo bendru sutarimu pritarti? Galima. Prieštaraujančių nėra. Abiem rezerviniams klausimams – Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo 1 priedo papildymo įstatymo projektui Nr. XIIP-325 ir Žemės gelmių įstatymo 6, 13 ir 19 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui Nr. XIIP-326 po pateikimo yra pritarta bendru sutarimu. Į tribūną kviečiu R. Žemaitaitį. Dėl komitetų. Ar galime pritarti, kad pagrindinis komitetas – Aplinkos apsaugos komitetas, papildomas – Kaimo reikalų komitetas? Prieštaraujančių nėra. Siūloma svarstyti 2013 m. gegužės 9 d. Taip pat praleidome komitetus ir prieš tai buvusių projektų. Ar nebūtų prieštaravimų, kad lygiai taip – Aplinkos apsaugos komitetas ir Kaimo reikalų komitetas ir lygiai taip pat gegužės 9 d.? Nėra. Tai bendru sutarimu.

12.55 val.
Žemės gelmių įstatymo 3 straipsnio pakeitimo ir papildymo bei papildymo 221 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-469, Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo 1 priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-470, Naftos ir dujų išteklių mokesčio įstatymo 9 straipsnio ir priedėlio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-471 (pateikimas)

Dabar kviečiame į tribūną R. Žemaitaitį pristatyti rezervinius 3a, 3b ir 3c klausimus – projektus Nr. XIIP-469, Nr. XIIP-470 ir Nr. XIIP-471. Prašom.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Pirmasis klausimas, projektas – tai Žemės gelmių įstatymas. Vėlgi tai yra susiję su planuojamomis išgauti vienomis ar kitomis nafta arba dujomis, tai yra angliavandeniliu. Jis turi sąsają iš karto su Naftos ir dujų išteklių mokesčio įstatymu, kuriame yra siūloma nustatyti 2 % fondui, kuris atliktų monitoringą, stebėjimą prevenciškai, jeigu atsitiktų viena ar kita ekologinė katastrofa.
Kitas klausimas lygiai taip pat yra susijęs du planuojamos ūkinės veiklos poveikio vertinimu. Kadangi mokslininkų išvadų ir bendrų komiteto… mes buvome priėmę sprendimą, kad reikia pakoreguoti teisės aktus, norint leisti saugiai atlikti skalūnų dujų žvalgybą, tai yra netradicinių angliavandenilių, ir buvo pastebėta, kad pagal šiuo metu galiojančius teisės aktus nėra privalomo poveikio aplinkai vertinimo. Todėl siūlome, kad ir atliekant žvalgybą privalomas poveikio vertinimas turėtų būti atliktas.
Trečias įstatymo projektas – Naftos ir dujų mokesčio įstatymas. Kaip ir kalbėjau, siūlau papildyti 9 straipsnį 3–5 naujomis dalimis, tai yra numatyti, kad 1 % per metus surenkamo naftos ir dujų išteklių mokesčio, čia kalbama ir apie tradicinius, ir apie netradicinius, būtų pervedamas savivaldybei, o tas procentas, ta pinigų suma, atitektų tai bendruomenei, kurios teritorijoje yra išgaunami vieni ar kiti ištekliai.
Kita dalis kalba apie tai, kad siūloma 2 % surenkamo mokesčio skirti fondui, kurį numatome Žemės gelmių įstatyme. Taip pat siūloma pakeisti šiuo metu galiojančią mokestinę bazę, nustatytą išgaunant naftą ir dujas tiek sausumos, tiek vandens telkiniuose. Kolegos Seimo nariai, turite lentelę, kurioje yra numatyta, kiek kelti. Tai pagal šiuo metu išgaunamus tradicinius angliavandenilius siūloma visur dvigubinti procentą, o atliekant netradicinių angliavandenilių, tiek naftos, tiek ir dujų, gavybą, nustatyti bendrą 40 % mokestį.
PIRMININKAS. Jūsų paklausti nori 7 Seimo nariai. Pirmasis klausia J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, ar galite įvardinti bent vieną valstybę, kurioje būtų panašus mokestis?
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Taip, tai yra Vengrija, Islandija. Jie yra skirtingi, diferencijuojami pagal valstybės duodamą paramą. Aš manau, kai jūs svarstysite Biudžeto ir finansų komitete, šie skaičiai gali būti koreguojami, nes jie gali būti susiję, ar valstybė prisideda prie gręžinio darymo, finansuoja, ar nekofinansuoja. Tie mokesčiai skirtingose valstybėse skirtingai reguliuojami. Tai yra ir gamtos mokestis, išteklių mokestis, socialinis mokestis. Jie yra visiškai skirtingi. Jeigu Biudžeto ir finansų komitetas matys, kad tas bendras mokestis turi būti apie 20–25 %, kaip yra didžiojoje Europos dalyje, tai jūsų prerogatyva bus pakoreguoti tai.
PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi R. Baškienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, prašom pasakyti, dar neaišku, ar valstybė apsispręs dėl šių intervencijų, o jūs jau siūlote mokesčius. Kaip čia man galite paaiškinti?
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Aš ir pasakysiu, kad yra paprasčiausias dalykas. Mes turime numatyti bendrą teisinį reguliavimą. Aš pirmomis dviem lentelėmis, jos šiuo metu yra galiojančios, tai yra tradicinėms, tai naftai, dujoms, kas jau yra atliekama pas mus 23 metai, o angliavandeniliams, netradicinėms skalūnų dujoms, jeigu Vyriausybė apsispręs, tai iš karto mes turėtume žinoti, koks tai yra mokestis ir kokios pajamos gali būti planuojamos po ketverių penkerių metų į valstybės biudžetą. Tiesiog, kad tai būtų įstatyme aiškiai pasakyta, kad neišeitų taip, kad mus, visus kolegas Seimo narius, po trejų ketverių metų žmonės arba viena kita politinė partija pradėtų kaltinti ir sakyti, kad mes ką nors ne taip buvome padarę.
PIRMININKAS. Klausia R. Baškienė. Ruošiasi K. Daukšys.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Iš dalies mano klausimą paklausė. Aš truputį kitaip. Ar tų šaltinių, kuriuos jūs siūlote dabar – 2 % nuo surenkamo naftos ir dujų išteklių mokesčio, pakaktų, ar jūs ieškotumėte dar ir kitų šaltinių kaupiant lėšas?
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Dėl žalos atlyginimo tai ne, nes atsiranda du skirtingi draudimai, tai yra privalomas draudimas atliekant tokius darbus ir kitas dalykas yra darbų draudimas. Čia yra visiškai kitas. Čia mes kalbame apie tai, kad šiandien valstybėje, bent jau iš pateiktos informacijos, nėra fondo, nėra institucijos, kuri tą kontroliuotų, kuri prižiūrėti ir, jeigu kas nors atsitiktų, būtų pagalba. Pavyzdžiui, jeigu darai kirtimą miškuose, tai tam tikras procentas eina į fondą. Gaila, kad praėjusioje kadencijoje nebuvo pritarta mano siūlymui. Apskritai visiems naudojantiems gamtos išteklius būtų sukuriamas toks fondas. Naudojant tiek durpes, tiek žvyrą, tiek kvarcą, tiek smėlį, jis turėtų būti renkamas taip, kaip yra didžiojoje Europos Sąjungos valstybių narių dalyje.
PIRMININKAS. Klausia K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū. Į mano klausimą atsakė.
PIRMININKAS. Klausia P. Gražulis. Užsirašiusių už ir prieš ar turime? Ačiū, pranešėjau. Gal už nekalbėsite? Ar galime po pateikimo pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ne, prašote balsuoti. Kviečiu balsuoti dėl trijų klausimų. Dėl Žemės gelmių įstatymo 3 straipsnio pakeitimo ir papildymo bei papildymo 221 straipsniu įstatymo projekto Nr. XIIP-469, Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo 1 priedo papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-470 ir Naftos ir dujų išteklių mokesčio įstatymo 9 straipsnio ir priedėlio pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-471.
Užsiregistravo 92 Seimo nariai: už – 79, prieš nėra, susilaikė 13. Po pateikimo projektams yra pritarta.
Siūlomi komitetai: dėl pirmųjų dviejų projektų pagrindiniu – Aplinkos apsaugos komitetas, papildomu – Kaimo reikalų komitetas, o dėl trečiojo projekto pagrindiniu – Biudžeto ir finansų komitetas, papildomu – Aplinkos apsaugos komitetas. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Ačiū. Pritarta. Svarstyti siūloma 2013 m. gegužės 9 d. Viskas gerai, pritarta. Ačiū.

13.03 val.
Medžioklės įstatymo 7, 8, 9, 11, 12, 13, 18, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XP-3116(5) (priėmimo tęsinys)

Dabar turime klausimą, dėl kurio likęs balsavimas, tai yra 1-4a klausimas. Kadangi tik balsavimas, tai kviečiu balsuoti dėl Medžioklės įstatymo 7, 8, 9, 11, 12, 13, 18, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. XP-3116(5). (Balsai salėje)

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 72 Seimo nariai, balsavo 71: už – 67, prieš nėra, susilaikė 4. Įstatymui yra pritarta. (Gongas)
Dėl vedimo tvarkos prašome prie šoninio mikrofono. G. Steponavičius.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, išties mes ką tik matėme, kad nepaisant Etikos ir procedūrų komisijos išvados žūtbūt siekiama „prastumti“ šitą įstatymą, dalyvaujant medžiotojų vyriausiajam vadovui B. Bradauskui. Mes kreipiamės į Etikos ir procedūrų komisiją, kad būtų įvertintas toks elgesys. Iki to laiko, manau, galutinio sprendimo dėl balsavimo teisėtumo mes negalėtume laikyti priimtu. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Balsavimas baigtas, gongas nuskambėjo, įstatymas yra priimtas. Prie šoninio mikrofono – B. Bradauskas.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Per tą skubėjimą balsavau „susilaikau“, bet aš norėjau tik registruotis, ir daugiau nieko. Nelaikykite, kad aš kaip nors balsavau, aš tik registravausi.

13.04 val.
Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-406(2) (priėmimo tęsinys)

PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, jūs turite teisę Statuto nustatyta tvarka išsiaiškinti tuos dalykus. Protokole pažymėsime B. Bradausko pareiškimą. Ir dar vienas, gerbiamieji Seimo nariai, balsavimas yra likęs dėl rezervinio klausimo. (Balsai salėje) Ne rezervinio, atsiprašau, Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-406(2). Lygiai taip pat priėmimas. Kviečiu balsuoti. Visos replikos po balsavimo. (Balsai salėje) Galėsite pasakyti, leisime. Tuoj duosim dėl vedimo tvarkos, paskelbsime rezultatus ir duosime.

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 77 Seimo nariai, balsavo 73: už – 70, prieš nėra, susilaikė 3. Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-406 priimtas. (Gongas)
Dabar dėl vedimo tvarkos prašome visus iš eilės. Prie šoninio mikrofono – E. Gentvilas. Prašome.
E. GENTVILAS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, jums jokių priekaištų dėl vedimo tvarkos neturiu, tačiau jums pirmininkaujant, kai buvo balsuojama už Medžioklės įstatymą, balsų skaičiavimo monitorius rodo, kad balsavo V. Mazuronis, kurio posėdžių salėje nėra arba bent jau tuo momentu nebuvo. (Balsai salėje) Prašau išsiaiškinti, ar nebuvo balsuojama už kitą asmenį. Todėl prašau panaikinti šio balsavimo rezultatus tuo mano išsakytu motyvu ir atsižvelgiant į G. Steponavičiaus anksčiau išsakytus motyvus. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, Statute yra aptarta, ką tokiais atvejais daryti. Aš panaikinti balsavimo rezultatų negaliu šiuo atveju. Tai gali padaryti, jeigu įvertins, Seimo Etikos ir procedūrų komisija. Kai išaiškins, tada ir spręsime situaciją.

13.07 val.
Vyriausybės valanda

Dabar pradedame Vyriausybės valandą. Ministrai yra salėje. Norėčiau atsiklausti gerbiamųjų frakcijų atstovų. Ar neprieštarautumėt, jeigu šiandien klaustų opozicijos atstovai ir Vyriausybės valandos metu dirbtume pusvalandį? (Balsai salėje) Prieštaraujančių nėra. Tada pusvalandis ir klausia tik opozicijos atstovai.
Pradeda opozicijos lyderis, du klausimai. Prašome.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis premjere, aš norėčiau tą paprastą klausimą, kurį bandžiau užduoti po visų energetikos dalykų pristatymo, užduoti Vyriausybės valandos metu. Išties kaip jūs matote tolesnį energetikos reikalų svarstymą čia, Seime? Mes niekaip negalėjome nei per Seniūnų sueigą išsiaiškinti, nei kitais būdais. Jūs vakar būdamas Briuselyje pasakėte, kad Seimas per dvi savaites turėtų nuspręsti. Gal jūs, kaip koalicijos vadovas, galėtumėte informuoti mus, kaip tai toliau turėtų būti daroma ir kokią vietą čia užims politinis susitarimas tarp partijų? Tiesiog būtų svarbu išgirsti jūsų matymą.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Turiu pasakyti, kad Vyriausybė vykdo Seimo paliepimus ar nurodymus. Šitas pristatymas kaip tik ir vyko dėl to, kad valdančiosios koalicijos buvo nutarta, kad Vyriausybė pristatytų darbo grupės parengtą studiją. O dėl mano pasakymo, dėl tam tikrų sprendimų Vyriausybėje priėmimo, tai aš vadovaujuosi Seimo priimta rezoliucija, kuri įpareigoja Vyriausybę iki gegužės 15 d., kad būtų priimti sprendimai ir pristatyti Seime. Taip ir bus padaryta. Todėl tos dvi savaitės ir buvo paminėtos, po dviejų savaičių.
PIRMININKAS. Antrasis jūsų klausimas.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Man taip ir liko neaišku, ką Seimas toliau svarstys? Vyriausybė turbūt galėtų žinoti, kaip iš tikrųjų dirbdama kartu su Seimu, ji sieks čia racionalių sprendimų.
Mano antras klausimas šiek tiek iš kitos srities. Gal jūs arba finansų ministras galėtų atsakyti. Lietuva praeitus metus baigė su 3,2 % deficitu, atitinkam Mastrichto kriterijus. Na, dėl šiek tiek skirtingo skaičiavimo taisyklių interpretavimo turime deficitą šiek tiek didesnį nei 3 % – 3,2 %. Sakykite, jūsų manymu, ar jūsų ieškosite kokių nors sprendimų dėl Europos perteklinio deficito procedūros Lietuvos atžvilgiu? Ar matant tokias tendencijas būtų galima tikėtis, man atrodo, tikrai svarbaus sprendimo, kad Europos Sąjunga tą perteklinio deficito procedūrą Lietuvai artimesniu metu užbaigtų?
R. ŠADŽIUS. Jeigu galima, aš atsakysiu. Praėjusių metų deficito rezultatas yra 3,2, truputėlį daugiau – 3,24. 3 % ribą mes perėjome dėl priežasčių, kurios buvo išdėstytos, pirmiausia savivaldybių prastesni rezultatai, negu mes tikėjomės.
Antras dalykas. Dalis tų valstybės įmonių mokamų pelno įmokų ir dividendų, kurie fiziškai pateko į valstybės biudžetą, nebuvo užskaityta kaip valstybės biudžeto pajamos.
Kita vertus, svarstant klausimą dėl perteklinio deficito yra atsižvelgiama dar į valstybės išlaidas pensijų reformai. Mes gavome patikinimą iš „Eurostato“, kad mūsų pensijų reforma iš tikrųjų atitinka „Eurostato“ nustatytus principus. Todėl atsižvelgiant į tas išlaidas, kurias turėjome – truputį daugiau negu 0,2 % nuo BVP praėjusiais metais, mes tarsi ir siekiam beveik lygiai 3 % ribą. Sprendimą dėl perteklinio deficito procedūros nutraukimo Europos Komisijos siūlymu priima Ekonomikos ir finansų ministrų taryba – ECOFIN’as. Dėsime tikrai visas pastangas, kad šita procedūra būtų nutraukta, bet ar pavyks, aš nežinau.
PIRMININKAS. Ačiū ministrui. Frakcijos vardu klausia J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis Ministre Pirmininke, gal jūs būsite girdėjęs, kad maždaug prieš mėnesį Lietuvos apeliacinis teismas patenkino generalinio prokuroro pavaduotojo, ginančio viešąjį interesą, ieškinį ir pripažino negaliojančia nuo sudarymo momento per 17 mln. Lt vertės žemės sklypo pirkimo–pardavimo sutartį, sudarytą 2008 m. bendrovių Lietuvos paštas ir „Skala“. Gaila, kad pagal tą sutartį Lietuvos paštas 3,5 mln. Lt jau yra sumokėjęs.
Gerbiamasis Ministre Pirmininke, jūs dėl buvusių ministrų veiksmų, padariusių žalą, žadėjote būti labai principingas ir tokiais atvejais kreiptis į Generalinę prokuratūrą. Norėčiau paklausti, ar šiuo atveju jūs kreipsitės į Generalinę prokuratūrą dėl veiksmų 2008 m. buvusio susisiekimo ministro A. Butkevičiaus, kuris valdė Lietuvos pašto akcijas, palaiminant minėtą sutartį, kuri pagal Generalinės prokuratūros teiginį neatitiko minimaliausių protingumo, sąžiningumo ir teisingumo principų? (Balsai salėje)
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Visiems Lietuvos piliečiams įstatymai yra vienodi.
PIRMININKAS. Klausia E. Masiulis. Ruošiasi V. Vasiliauskas.
E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Pirmą kartą klausiu susisiekimo ministro pono R. Sinkevičiaus. Prieš keletą dienų pasirodė žinia, kad pigių skrydžių bendrovė „Ryanair“ planuoja iš tikrųjų ženkliai – iki 25 % sumažinti skrydžių iš Kauno tarptautinio oro uosto. Tai reiškia, kad artimiausi metai bus labai sudėtingi tiek Kauno regionui, tiek Kauno tarptautiniam oro uostui. Noriu paklausti, ar Susisiekimo ministerija viską padarė tam, kad pasiektų rezultatą ir vis dėlto susitartų su minėta aviakompanija? Ir kokius konkrečius artimiausiu metu žingsnius planuojate priimti, kad nebūtų atsiradęs vakuumas ir kad pasitraukę iš to oro uosto galėtume turėti platesnę skrydžių geografiją ir vis dėlto užtikrintume sklandų oro uostų darbą?
R. SINKEVIČIUS (LSDPF). Labai ačiū gerbiamajam parlamentarui. Iš tikro skrydžių, arba keleivių pervežimo, intensyvumo sumažinimas nebuvo kokia nors staigmena Susisiekimo ministerijai. Su kompanija, kurią jūs minite, buvo nuolat dirbama. Buvo žinomi ir prognozuotini jos veiksmai. Aš manau, kad tiesiog keleivių pervežimo intensyvumo sumažinimas 25 % rudeniop nelabai kaip kitaip paveiks, tiesiog natūraliai rudenį mažesnis keliavimas. Čia daugiau manyčiau, kad tai yra kompanijos tam tikra spaudimo priemonė, siekiant išsikovoti geresnes rinkos sąlygas.
Tačiau mes vis dėlto gyvename laisvos rinkos ekonominėm sąlygom ir negalime daryti kokių nors papildomų nuolaidų vienai išskirtinei kompanijai, nepriklausomai nuo to, kokio dydžio ji būtų. Aš manau, kad kompanija turėtų suprasti, kad ji veikia ne zulusų karalystėje, o veikia Europos Sąjungos valstybėje, ir orientuotis į rinkos veikimo mechanizmą. Bet jokiu būdu neuždarytos durys ir šiandieną kompanijai ir tam tikriems ministerijos pareigūnams toliau derėtis dėl skrydžių intensyvumo nemažinimo. Kitaip sakant, mes jokiu būdu nesijaučiame įsižeidę, tiktai apgailestaujame, kad tokie metodai kartais naudojami.
PIRMININKAS. Klausia ponas V. Vasiliauskas. Ruošiasi R. Baškienė. Matome, kad neveikia. Gal būtų galima paprašyti per šoninį mikrofoną užduoti klausimą? Labai atsiprašome.
V. VASILIAUSKAS (DKF). Čia kortelę…
PIRMININKAS. Įjungtas. Jūs galite užduoti klausimą.
V. VASILIAUSKAS (DKF). Kadangi ponas R. Sinkevičius labai sklandžiai atsakė, todėl jam dar vienas klausimas. Pone susisiekimo ministre, ką tik paskelbtas konkursas galimybių studijai dėl Lietuvos oro uostų – Kauno, Karmėlavos, Vilniaus ir Palangos – sujungimo, kurio vertė maždaug 5 mln. Bet jeigu jūs patikrintumėte ministerijos archyvą, ar nerastumėte ten jau dviejų galimybių studijų, kurios kitados buvo užsakytos susisiekimo ministro A. Butkevičiaus, taip pat iš E. Masiulio laikų? Ar tikrai jūs dabar žinote, kad šio konkurso nelaimės „Ernst&Young“?
R. SINKEVIČIUS (LSDPF). Pradėsiu nuo antrosios atsakymo dalies. Konkursas tam ir skelbiamas, kad laimėtų geriausi ir pateiktų patį kokybiškiausią ir į visus konkurso klausimus atsakantį atsakymą, pagrįstą ekonominiais skaičiavimais, valdymo modeliais, pasekmėm ir panašiai. Taigi patvirtinti, kad laimės viena ar kita kompanija, neturiu jokių galimybių. Kviečiu dalyvauti kaip galima daugiau kompanijų tikėdamasis, kad studijos kaina nuo to tiktai sumažės, o atliktų darbų kokybė nuo to tiktai bus geresnė.
Kai dėl jūsų paminėtų anksčiau atliktų studijų, tiesiog man nėra žinoma, kad šiuo aspektu tokios studijos buvo atliktos. Pamėginsiu pasitikslinti. Jeigu iš tikro tokio pat turinio studijos jau buvo, žinoma, kartotis nereikėtų.
PIRMININKAS. Klausia R. Baškienė. Ruošiasi V. Juozapaitis.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Gerbiamasis žemės ūkio ministre, sveikintina jūsų pozicija vykti į rajonus, susitikti su žemdirbiais, girdėti jų nuomonę. Manau, kad susitikimų metu jūs turėjote galimybę išgirsti žemdirbių nuomonę, o kartu, manau, turite ir savo tvirtą poziciją dėl žemės pardavimo užsieniečiams. Jūs tikriausiai žinote ir tai, kad Seime yra pritarta po pateikimo įstatymo projektui. Jūs tikriausiai žinote, kad šiuo klausimu yra numatyta inicijuoti referendumą ir t. t. Tad kokia jūsų pozicija? Ačiū.
V. JUKNA. Ačiū už klausimą. Iš tiesų trumpai pasakysiu – pozicija vienareikšmiška. Aš ją jau ne kartą esu sakęs, kad reikia dirbti dviem lygiagrečiais keliais ir ieškoti dviejų galimybių. Aišku, pirmiausia reikia ieškoti teisinio pagrindo pradėti derybas dėl žemės pardavimo atidėjimo, bet kartu reikia įvertinti ir rengti įvairius saugiklius, kurie apsaugotų ir suteiktų teisę įsigyti žemę pirmiausia tiems, kurie ją dirba, kad žemė iš tiesų nevirstų spekuliavimo objektu. Ačiū.
PIRMININKAS. Atsiprašau R. Juknevičienės, tikrai jūsų eilė. V. Juozapaičiui tikrai suteiksime, kai ratas apsisuks. R. Juknevičienė.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Mano klausimas bus krašto apsaugos ministrui. Šiomis dienomis buvo pranešta, kad Rusija jau nuo 2014 m. Baltarusijoje dislokuos raketų sistemas S-300, tai yra šalia mūsų bus jau ne tik Baltarusijos, bet ir Rusijos karinės bazės su ginkluote, galinčia atakuoti iš esmės visą Lietuvos teritoriją. Be to, visai neseniai Lietuvoje dislokuoti NATO oro policijos misijos naikintuvai buvo pakelti, nes Rusijos sunkieji bombonešiai, galintys nešti ir branduolinį ginklą, lydimi naikintuvų, šnipinėjimo tikslais skraidė šalia Gotlando salos Švedijoje. Tai sukėlė reakciją Lenkijoje, Švedijoje. Jų žiniasklaida praneša apie šių pareigūnų reakciją. R. Sikorskis kalbėjosi su NATO generaliniu sekretoriumi ir dėl tų dislokavimų Baltarusijoje, ir dėl to, kas įvyko Švedijoje. Gi Lietuvoje visiška tyla. Atvirkščiai, netgi išgirdome Lietuvos gynybos ministro komentarą, lyg jį būtų parengusi Baltarusijos gynybos ministerija. Vis dėlto kokia yra oficiali Lietuvos pozicija dėl šių labai svarbių įvykių ir kodėl nėra informuojama Lietuvos visuomenė? Net, sakykim, apie įvykius su Švedija mes neradome pranešimo Krašto apsaugos ministerijos puslapyje.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji kolege, už klausimą. Iš tikrųjų, kaip ir jūs pati informavote Seimo kolegas, Lietuva ne daro pranešimus, ne kaip nors kitaip reaguoja, bet pakelia naikintuvus, kurie reikalingi apginti mūsų oro erdvei, ir tokiu būdu reaguoja į galimus pažeidimus. Manau, kad tai yra tos procedūros, kurios reikalingos Lietuvos oro erdvei apsaugoti. O procesai, kurie vyksta kaimyninėse šalyse… Valstybių reakcijos mums yra žinomos. Mes taip pat turėjome galimybę užvakar, vakar kalbėtis ir su kolege Švedijos gynybos ministre, ir su kitais kolegomis kaip tik buvome susitikę, aptarėme, ir mes stipriname savo pajėgumus, kad Lietuvos oro erdvė ir Lietuvos teritorija nebūtų kaip nors pažeidžiama.
PIRMININKAS. Prašom trumpai patikslinti. (Balsai salėje) Įjunkite. Tuoj!
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Kodėl neinformuojama Lietuvos visuomenė, kai Lenkijos, Švedijos, Latvijos žiniasklaidoje jų oficialūs pareigūnai tai komentuoja ir išsako visiškai kitokią poziciją, nei jūs išsakėte dėl Rusijos bazių kūrimo Baltarusijoje?
J. OLEKAS (LSDPF). Gerbiamoji kolege, nei jūs pakeisite tų bazių kūrimosi, nei aš. Yra valstybių, kurios pagal savo poreikius daro tą, ką jos mano daryti. Mes atitinkamai reaguojame stiprindami savo pajėgumus, kurie būtų pakankami, kad esant pavojui būtų tie pavojai atremti.
PIRMININKAS. Dėkojame už atsakymus. Kiek suprantu, K. Glavecką turėtų pakeisti E. Gentvilas, toks susitarimas. Prašom. E. Gentvilas. Ruošiasi V. A. Matulevičius.
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Noriu paklausti aplinkos ministro V. Mazuronio. Kokia jūsų pozicija dėl Medžioklės įstatymo, dėl kurio šiandien buvo balsuojama, ir kaip jūs asmeniškai balsavote dėl šito Medžioklės įstatymo?
V. MAZURONIS (TTF). Mano nuomone, šitas Medžioklės įstatymas yra kompromisas, pasiektas tarp miško savininkų ir medžiotojų, ir tai, kad dabar šiame įstatyme miško savininkai, priešingai, nei buvo iki šiol, gali bet kada pareikšti, kad jie nesutinka, kad jų plotuose būtų medžiojama, su iš to išplaukiančiom išvadom, ir tai, kad jie turi teisę su tam tikrais ploto apribojimais pretenduoti į medžioklės būrelius, būti priimami… Buvo vienokių pasiūlymų, didesnių, kitokių. Seimas apsisprendė taip, kaip apsisprendė. Esant dabartinei situacijai kaip kompromisinį variantą aš vertinu teigiamai. (Balsai salėje)
E. GENTVILAS (LSF). Kaip balsavote?
V. MAZURONIS (TTF). Aš balsavau už. (Juokas salėje)
PIRMININKAS. Klausia V. A. Matulevičius. Ruošiasi V. Juozapaitis.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Aš norėčiau paklausti pono A. Butkevičiaus, kaip socialdemokratų lyderio, koks jūsų asmeninis požiūris į Seimui pateiktą pataisą, kuria siekiama politines partijas atleisti nuo baudžiamosios atsakomybės? Ar yra sąžininga priimti tokius įstatymus ir sudaryti sau tokias išimtis kitų juridinių asmenų atžvilgiu? Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Mano asmeninė nuomonė neigiama.
PIRMININKAS. Klausia V. Juozapaitis. Ruošiasi G. Steponavičius.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamasis premjere, mano klausimą sudarys dvi citatos. Pirmoji priklauso gerbiamam kultūros ministrui Š. Biručiui. Jis sakė: „Mūsų kaimynai jau per praėjusį Europos Sąjungos finansavimo laikotarpį susitvarkė kultūros paveldą ir padidino kultūros prieinamumą, o mūsų biurokratams neparanku perskirstyti proporcijas pagal naujos Vyriausybės prioritetus. Šiandien kultūros lauko lūkesčiai yra labai dideli, todėl sieksiu, kad kultūra 2014–2020 m. ES programos laikotarpiu patenkintų bent minimalų kultūros poreikį, t. y. 2,5 mlrd. Lt. Todėl būtina, kad šiandien išsisklaidytų visos manipuliacijos ir premjeras aiškiai pasakytų, kiek šiai Vyriausybei svarbi mūsų kultūra ir jos išsaugojimas ateities kartoms.“
Toliau vienas iš jūsų, gerbiamasis premjere, pranešimų žiniasklaidai, kur jūs įvardijote kultūrą kaip prioritetinę sritį ir patikinote, kad Kultūros ministerijai tapus asignavimų valdytoja įvyks lūžis kultūriniame gyvenime ne tik kalbomis, bet ir darbais. Ir jūsų citata: „Bus nukreipti asignavimai, lėšos pirmiausia tiems kultūros srities objektams, kurie yra pradėti statyti, bet šiuo metu nėra užbaigti.“ Tikrai, dabar vyksta diskusija dėl naujosios finansavimo perspektyvos…
PIRMININKAS. Klausti prašom, laikas!
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Laikas. Gerai. Žodžiu, jūs supratote mano klausimą. Labai tikiuosi atviro atsakymo.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju, kolega, už klausimus. Turėjome pokalbį su kultūros ministru jau ne vieną kartą ir esame susitarę, kad gegužės, atrodo, pirmą savaitę dar grįšime prie naujosios finansinės perspektyvos peržiūros. Taip pat kultūros ministrui yra suformuluota užduotis, kad jisai turėtų pateikti pirmiausia sąrašą objektų, kurie pirmiausia turėtų būti finansuojami, o pirmieji objektai turi būti tie, kurie yra pradėti statyti.
PIRMININKAS. Klausia G. Steponavičius. Ruošiasi A. Matulas. Gerbiamasis Steponavičiau, ar jūs klausite? Technologinė sistema, matyt, nelabai pažangi, kad…
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Aš noriu pasakyti, kad K. Glaveckas eilės tvarka turėtų būti aukščiau už mane. Nenorėčiau nuskriausti frakcijos kolegos.
PIRMININKAS. Kadangi laiko bus, galite pradėti. Užduokite klausimą. Bus laiko ir K. Glaveckui.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Gerai. Jeigu bus, tada labai ačiū. Gerbiamasis premjere, išties noriu paklausti jūsų. Jūs esate sudaręs vieną iš svarbesnių darbo grupių mokesčių pertvarkai parengti. Žinome, kad šioje darbo grupėje aptariama viena tema – „Sodros“ „lubų“ klausimas. Puikiai žinote, kad tokias „Sodros“ „lubas“ turi ne viena Europos Sąjungos valstybė, įskaitant Vokietiją, Slovakiją ir kai kurias kitas. Yra pripažįstama, kad kvalifikuotos darbo jėgos, arba protų, nutekėjimas yra problema Lietuvoje. Kartu tai būtų galimybė kovoti su šešėliais. Aš jūsų, premjere, norėčiau iš principo paklausti, ar jūs manote, kad toks klausimas turėtų būti tiek Vyriausybės, tiek ir Seimo darbotvarkėje? Ir kokia jūsų nuomonė dėl šito siūlymo?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Pirmiausia noriu pasakyti, kad „Sodros“ „lubos“ daugiausia yra numatytos tose šalyse, kur yra progresiniai mokesčiai. Reikia šitą mintį žinoti ir turėti. O darbo grupė jau baigė savo darbą ir kitą savaitę, man atrodo, pateiks Strateginiam komitetui. Toks pasiūlymas yra, bet ar pasieks Seimą, šiandien dar negaliu atsakyti.
PIRMININKAS. Klausia A. Matulas. Ruošiasi K. Glaveckas.
A. MATULAS (TS-LKDF). Kadangi sveikatos apsaugos ministro nėra, tai prašysiu atsakyti Ministrą Pirmininką. Gerbiamasis ministre, kol Vyriausybė sprendžia sveikatos sistemos konstitucingumo klausimus, susikaupė daugybė nesprendžiamų smulkesnių problemų. Tai, pavyzdžiui, viena: Vilniaus priklausomybės ligų centrui Vilniaus savivaldybė numatė finansavimą tik šių metų trims mėnesiams, dabar jau jie algos negauna. Seimo Narkomanijos prevencijos komisija kreipėsi į visas institucijas praeitą mėnesį, atsakymo negauname. Šiandien raštas-kreipimasis su daugybe darbuotojų parašų išsiųstas ir jums, ir ministrui, ir Sveikatos reikalų komitetui, gal galite bent jau pasižadėti, kad nedelsiant atkreipsite dėmesį, nes, kaip sakiau, Vilniaus savivaldybė finansavimą numatė tik šių metų trims mėnesiams, ir jie turi užsidaryti. Pasekmės tam tikram visuomenės sluoksniui bus siaubingos, jeigu šitas didžiausias Priklausomybės ligų centras bus uždarytas. O jis iš esmės dabar turi būti uždaromas, nes žmonės jau avansų negavo.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkui už šitą klausimą. Mane jau pasiekė informacija prieš dvi dienas. Tikrai bus atkreiptas dėmesys, finansavimas tokios institucijos turi būti užtikrintas visiems metams.
PIRMININKAS. Klausia K. Glaveckas. Ruošias V. M. Čigriejienė.
K. GLAVECKAS (LSF). Klausimas Ministrui Pirmininkui ir finansų ministrui. Ateina gegužė ir tas laikas, kada yra pateikiami kitų metų biudžeto kontroliniai skaičiai. Ar bus pateikti šiais metais Seimui tie kontroliniai skaičiai? Tai pirmas klausimas. Ir antras klausimas, jūs sudarėte daug grupių, viena iš jų yra fiskalinės politikos, arba mokesčių korekcijos, arba tobulinimo, grupė. Sakykite, kada pirmi rezultatai, arba kokie rezultatai bus paviešinti, nes tai yra labai svarbu verslui, biudžetinėms institucijoms, savivaldybėms? Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Gal aš pradėsiu, po to finansų ministras pabaigs. Dėl daug darbo grupių. Žinokite, du kartus atsiliekame, lyginant su praeitos Vyriausybės darbo grupių skaičiumi.
K. GLAVECKAS (LSF). Aš nesakiau, kad daug, aš sakiau…
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Bet ne čia esmė, aš manau. Noriu paprašyti gal finansų ministro, kad papildytų.
R. ŠADŽIUS. Dėl mokesčių darbo grupės. Ką tik jūsų kolega G. Steponavičius tokį klausimą uždavė premjerui ir gavo iš jo atsakymą. O dėl biudžeto skaičių aptarimo, tai tikrai niekas jų toli ir giliai neslėps – kai tik mes turėsime konkrečias projekcijas, kiek mes galime sau leisti kitais metais išleisti valstybės biudžeto pinigų, mes iš tikrųjų konsultuosimės ir su Seimo Biudžeto ir finansų komitetu. Būtinai.
PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi A. Dumčius.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis premjere, kadangi nėra gerbiamojo D. Pavalkio, klausimas jums. Lietuvos mokinių parlamentas viešu laišku kreipėsi į visus aukščiausius šalies pareigūnus dėl švietimo ir mokslo ministro D. Pavalkio pasirašyto įsakymo, kuriuo neribotam laikui nustatomos lietuvių kalbos ir literatūros valstybinio egzamino vertinimų lengvatos tautinių mažumų mokyklų moksleiviams ir diskriminuojami lietuviškų mokyklų abiturientai, nes šiuo įsakymu yra panaikinamos lygios teisės, stojant į aukštąsias mokyklas. Gerbiamasis premjere, ar įsiskaitėte į šį mūsų Lietuvos jaunimo viešą laišką, kupiną visuotinio susirūpinimo dėl savo gimtosios kalbos tausojimo, nusivylimo dabartiniais Lietuvos politikais, ir ar nejaučiate asmeninės atsakomybės už padarytą ministro sprendimą, ir ar nežadate atšaukti įsakymo, tuo parodydamas gerą valią ir supratimą, būtų įdomu sužinoti? Kaip atsakysite į šį laišką, ar ministras atsakys? Labai ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Ačiū, profesore, už klausimą, tikrai šitą laišką esu perskaitęs, bet į šį laišką, tikiuosi, artimiausiu metu atsakys švietimo ir mokslo ministras.
PIRMININKAS. Klausia A. Dumčius. Ir paskutinysis ruošiasi R. J. Dagys.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkui, pirmininke. Norėčiau kreiptis į finansų ministrą. Priimant šių metų Valstybės ir savivaldybių biudžeto įstatymą, jūs prisimenate, mes, taip pat ir aš, kai kurie balsavo ir iš mūsų frakcijos, ypač po to, kai jūs pasakėte, kad politiniams kaliniams ir tremtiniams kaip tik gegužę, šiuo periodu, bus peržiūrėta dėl atkūrimo sumažintų pensijų, valstybinių pensijų… Aš į jus kreipiuosi tik dėl to, kad, kreipiantis į socialinės apsaugos ir darbo ministrę, ji labai gražiai skėsčioja rankomis. Ačiū jums, ką jūs pasakysite?
R. ŠADŽIUS. Ačiū, gerbiamasis profesoriau. Tačiau apie gegužės mėnesį tikrai nebuvo šnekama. Buvo šnekama, kad to įstatymo galiojimas, likusių straipsnių, apie kuriuos jūs šnekate, galiojimas, pratęstas paskutinį kartą iki 2013 m. gruodžio 31 d. Ir aš manau, kad mūsų garbės reikalas tikrai neatnaujinti, nebepratęsti jo galiojimo, tačiau metų pabaigoje, matant, kokia bus socialinės srities išlaidų dinamika, galbūt (tikrai garantijų jokių niekas negali duoti, tai priklausys nuo to, koks bus socialinių pašalpų mokėjimo poreikis, taip pat ir savivaldybėse) būtų galima šnekėti apie paankstinimą, bet turbūt ne daugiau kaip vienu mėnesiu, šito įstatymo galiojimo užbaigimo.
PIRMININKAS. Paskutinis klausia R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Mano klausimas būtų finansų ministrui. Jūs jau viešai pareiškėt nerimą dėl akcizo ir PVM surinkimo tendencijų, bet analizuojant „Sodros“ turimą informaciją, matyti, kad darbo vietų skaičius, pigiai apmokamų darbo vietų skaičius, lyginant paskutinį mėnesį su prieš tai buvusiu, didėja. Daugėja tų darbo vietų, kurios yra mažiau apmokamos. Tai, aišku, mažina pajamas atitinkamai ir į mūsų biudžetą. Kokių nors akivaizdžių priežasčių, kodėl verslas turėtų dabar kurti mažiau apmokamas darbo vietas, lyg ir nėra. Ką jūs žadate daryti ir kaip šitą situaciją žadate kontroliuoti, nes akivaizdu, kad čia su šita padėtimi nelabai susitvarkoma?
R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Negalėčiau sutikti, kad vyksta kažkas tragiško. Atvirkščiai, skaičiai rodo, kad darbo pajamų mokesčių surinkimas eina geriau, negu buvo planuota. Štai gyventojų pajamų mokesčio pajamos į nacionalinį biudžetą, tai yra valstybės biudžetą ir savivaldybių, 0,3 ir 0,4 % viršijo mūsų prognozes. Ir tai turėtų reikšti, kad iš tikrųjų darbo užmokesčio… galbūt dalis mažai apmokamų darbo vietų ir galėjo padidėti, bet šiaip darbo užmokesčio bendra suma, apmokestinama suma, išaugo atitinkamai pagal planuotą gyventojų pajamų mokesčio prieaugį plius dar 3 % viršplaninio.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, aš kalbu ne lyginant su planu, aš kalbu apie lyginimą tendencijų, kai mažėja… daugėja mažiau apmokamų darbo vietų. Tiesiog tai lyg ir kertasi su ekonomine logika.
R. ŠADŽIUS. Gerbiamasis Seimo nary, iš tikrųjų gyventojų pajamų mokesčio planas, palyginus su praėjusių metų atitinkamu laikotarpiu… Pagal šių metų planą, palyginus su praėjusias metais, yra suplanuotos didesnės planinės įplaukos, negu buvo praėjusiais metais. Ir tą didesnį planą mes taip pat viršijame dar 3 %. Reikėtų, aišku, pasitikslinti skaičius. Tai, ką jūs sakote apie didėjimą proporcijos mažai apmokamų darbuotojų, tai tam tikrą nerimą turėtų kelti, kadangi tai gali reikšti ir tam tikrą darbo užmokesčio diferencijavimąsi. Bet galbūt atsiradus naujoms darbo vietoms tose darbo vietose dirbančių žmonių darbas apmokamas pagal mažiausią skalę, tai irgi gali būti priežastis. Aš šiandien tos analizės tikrai negalėčiau atlikti, bet mes žiūrėsime tuos skaičius. Be abejo, žiūrėsime ir „Sodra“ ypatingai žiūrės.
PIRMININKAS. Dėkojame Vyriausybei už atsakymus į klausimus. Baigėsi laikas. (Balsai salėje) Pusę valandos sutarta, tik opozicinės frakcijos klausia. Pusė valandos jau baigėsi.

13.40 val.
Žemės gelmių įstatymo 2, 3, 6, 11, 12, 13 ir 23 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-490, Naftos ir dujų išteklių mokesčio įstatymo 4 straipsnio pakeitimo ir Įstatymo priedėlio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIP-491 (pateikimas)

K. Daukšys yra salėje, būtų galima pereiti prie rezervinio klausimo. Rezervinis 4a ir 4b klausimas – Žemės gelmių įstatymo 2, 3, 6, 11, 12, 13 ir 23 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-490 ir Naftos ir dujų išteklių mokesčio įstatymo 4 straipsnio pakeitimo ir įstatymo priedėlio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIP-491. Prašome pranešėją.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, pristatau dviejų įstatymų pakeitimus. Pirmas įstatymas – Žemės gelmių mokesčio įstatymas yra apie tai, kad įmonės, kurios išgauna angliavandenilius, mokėtų 25 % mokestį. Iš to mokesčio 10 % būtų skiriama vietos savivaldybei, kiti 10 % – vietos bendruomenei, kurios ribose būtų vykdoma ta žvalgyba.
Kitas įstatymo pakeitimas yra Žemės gelmių įstatymo, kuriame nustatoma, kad žvalgyba skiriama nuo gavybos. Apibrėžiama, kas tai yra hidraulinis ardymas. Trečias dalykas, išaiškinama, kad hidrauliniam ardymui ir paprastam angliavandenilių išgavimui yra skirtingos licencijos, ir viskas. Kalbama apie tai, kad draudžiama naudoti visokius chemikalų mišinius, kurie yra nedeklaruoti Lietuvos Respublikos Vyriausybės. Taigi yra tokie pasiūlymai dėl šių įstatymų pakeitimų.
PIRMININKAS. Jūsų klausti užsirašiusių nėra, todėl dėkojame. Už, prieš pasisakyti nėra norinčių. Ar galime bendru sutarimu pritarti po pateikimo? (Balsai salėje) Dėkojame. Bendru sutarimu po pateikimo pritarta projektams Nr. XIIP-490 ir Nr. XIIP-491. Pagrindiniu komitetu yra siūlomas Aplinkos apsaugos komitetas dėl pirmojo projekto, papildomu – Kaimo reikalų komitetas. Ar nėra prieštaraujančių? Kitų pasiūlymų nėra. Pritarta. Svarstyti siūloma 2013 m. gegužės 9 d.
Dėl antrojo projekto pagrindiniu siūlomas Biudžeto ir finansų komitetas, papildomu – Aplinkos apsaugos komitetas. Ar kitų pasiūlymų nėra? Bendru sutarimu galime pritarti? Ačiū. Taip pat siūloma svarstyti 2013 m. gegužės 9 d.
Posėdžiui pirmininkaus Pirmininko pavaduotojas K. Komskis.

13.42 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Vyriausiosios rinkimų komisijos sudarymo“ 2 straipsnio pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-494 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

PIRMININKAS (K. KOMSKIS, TTF). Rezervinis 8 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Seimo nutarimo „Dėl Vyriausiosios rinkimų komisijos sudarymo“ 2 straipsnio pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-494. Pranešėjas – V. Gapšys. Prašom.
V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamieji Seimo nariai, tai yra techninis projektas, mes turime išbraukti du Vyriausiosios rinkimų komisijos narius: pirmiausia R. Daniškevičiūtę, kuri buvo deleguota Darbo partijos. Ji išeina į kitas pareigas, kurios yra nesuderinamos su buvimu Vyriausiojoje rinkimų komisijoje, todėl ją siūloma šiuo metu išbraukti ir po to pateikus partijai kandidatą bus pateiktas kitas kandidatas. Taip pat siūloma L. Ulevičių, kuris buvo teiktas teisingumo ministro teikimu, pačiam prašant, taip pat išbraukti iš Vyriausiosios rinkimų komisijos narių. Šiandien darytume ir kitus veiksmus, t. y. nutarimo svarstymą ir priėmimą, ir būtų ištraukti burtai tarp dviejų kitų teisingumo ministro pasiūlytų kandidatų, tai yra V. Kondratienės ir S. Misevičienės. Burtai lemtų, kuris asmuo būtų įrašytas nutarimo projekte ir pavirtintas Vyriausiosios rinkimų komisijos nariu.
PIRMININKAS. Niekas nenori klausti. Už, prieš nėra užsirašiusių. Kolegos, gal galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū. Kadangi Seimo Pirmininkas teikia ypatingos skubos tvarka, ar galime, kolegos, pritarti? Galime. Ačiū. Pereiname prie svarstymo stadijos.
Svarstymo stadijoje užsirašiusių kalbėti nėra. Gal galime, kolegos, bendru sutarimu pritarti? Galime. Ačiū. Pereiname prie priėmimo stadijos.
1 straipsnis. Teisingumo ministras siūlo išbraukti… A, dvi kandidatūros. Kviečiame A. Ažubalį, opozicijos lyderį, ne lyderį, atsiprašau, bet vis tiek iš tos pusės, išrinkti vieną iš kandidatų. Kurį ištrauksite, tą ir įrašysime. Prašom iš tribūnos.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, kolegos, pavardė, kurią ištraukiau, skamba taip: „Svetlana Misevičienė“.
PIRMININKAS. Tada 1 straipsnyje iš karto įrašome „S. Misevičienė“. Kolegos, ar galime pritarti 1 straipsniui su pavarde „S. Misevičienė“? Pritarta.
2 straipsniui ar galime pritarti jau su pakeitimais su visomis pavardėmis? Galime. Ačiū. Pritarta. 2 straipsnyje nustatyti, kada komisijos prisieks. Ar mes galėtume numatyti? Artimiausiame Seimo posėdyje? Taip, kolegos, artimiausiame Seimo posėdyje. Ar galime balsuoti? Kas už šį sprendimo projektą, prašom balsuoti už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate kitaip. Tai bus gegužės 7 d. Gegužės 7 d. rašome, kolegos.

Šio nutarimo priėmimas

Užsiregistravo 38 Seimo nariai, balsavo 38: už – 37, 1 susilaikė. Sprendimo projektas patvirtintas.
Kolegos, toliau pirmininkas V. Gapšys.

13.47 val.
Valstybės paramos būstui įsigyti ar išsinuomoti ir daugiabučiams namams atnaujinti (modernizuoti) įstatymo 12 straipsnio 2 dalies papildymo ir 3 dalies pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-464 (pateikimas)

PIRMININKAS (V. GAPŠYS, DPF). Tęsiame rezerviniu klausimu. Matau A. Dumbravą, todėl kviesčiau. Pateikiamas Valstybės paramos būstui įsigyti ar išsinuomoti ir daugiabučiams namams atnaujinti (modernizuoti) įstatymo 12 straipsnio 2 dalies papildymo ir 3 dalies pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-464. Rezervinis klausimas. Į tribūną kviestume pristatyti.
A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Mielieji kolegos, tikrai labai trumpai pristatysiu tą klausimą. Daugelyje savivaldybių šis klausimas yra opus. Kadangi yra pateikta labai daug Seimo narių projektų privatizavimo, grįžimo prie privatizavimo tų būstų, kurių kažkada nespėjo privatizuoti, klausimu, manau, kad čia bus kažkokie sujungimai. Norėčiau pateikti savo siūlymą, kad būtų galima žmonėms, kurie sudarė sutartis su savivaldybėmis, tarkime, iki 2003 m. sausio 1 d. ir dėl kokių nors priežasčių nesugebėjo privatizuoti už investicinius čekius, leisti privatizuoti būstus. Kaip mes žinome, daug žmonių moka labai didelius nuomos mokesčius, savivalda nuolat kelia tuos nuomos mokesčius, žmonės moka pinigus, tačiau savo būsto, savo turto taip ir neįgyja. Aš manau, kad tai nėra teisinga, daugelyje šalių grįžtama prie to dalyko, kad žmonėms duotų terminą, kad jie galėtų susitvarkyti, tuos būstus galėtų privatizuoti ir turėti savo kažkokį turtą. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Jūsų paklausti užsirašė du Seimo nariai. Pirmasis klausia K. Komskis.
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, iš tiesų norėčiau skaičių. Apie kokį butų skaičių mes šnekame?
A. DUMBRAVA (TTF). Apie 27 tūkst. butų per visą Lietuvą.
PIRMININKAS. Antrasis klausia S. Jovaiša.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, bet mano klausimą turbūt per petį nusižiūrėjęs paklausė kolega K. Komskis.
A. DUMBRAVA (TTF). Aš tik pasinaudosiu ta proga ir pasakysiu, kad tą dalyką mums dar anoje kadencijoje siūlė daryti Valstybės kontrolė, kad mes sutvarkytume tuos dalykus iki galo, kiek tai yra įmanoma.
PIRMININKAS. Už, prieš užsirašiusių? Tikriname. Už, prieš užsirašiusių nėra. Ar galėtume po pateikimo pritarti bendru sutarimu? Nėra prieš? Balsuoti prašote. Prašo balsuoti. Balsuojame dėl Valstybės paramos būstui įsigyti ar išsinuomoti ir daugiabučiams namams atnaujinti (modernizuoti) įstatymo 12 straipsnio 2 dalies papildymo ir 3 dalies pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-464.
Užsiregistravo 41 Seimo narys, balsavo 40: už – 36, prieš nėra, susilaikė 4. Po pateikimo projektui pritarta.
Yra siūlomi komitetai. Nėra surašyti komitetai. Kokie komitetai būtų siūlomi?
A. DUMBRAVA (TTF). Pagal praeitos kadencijos patirtį – Socialinių reikalų ir darbo komitetas, kadangi tie bus, tai dabar mūsų klausimas priklauso Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai. Pagrindinis komitetas turėtų būti Socialinių reikalų ir darbo komitetas.
PIRMININKAS. Gerai. Gal tada galėtume pasižiūrėdami, ar neprieštarautų… Prieš tai buvo kitas susijęs panašus projektas, tai pagrindinis buvo Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, o Socialinių reikalų ir darbo komitetas – papildomas. Ar tiktų taip? Dar L. Graužinienė nori pasakyti. Prašom.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Aš noriu tik priminti, kad už visą valstybės turtą yra atsakingas Audito komitetas, ir kai buvo dar vienas privatizavimas, susijęs su Krašto apsaugos ministerija, mūsų komitetas nagrinėjo. Bent jau papildomas Audito komitetas turėtų būti.
PIRMININKAS. Ar galima būtų konstatuoti taip: Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas – pagrindinis, papildomi – Audito, Socialinių reikalų ir darbo ir Biudžeto ir finansų komitetai? Gal tiek apsiribojame. Ir dėl Vyriausybės išvados. Ar galime bendru sutarimu pritarti dėl Vyriausybės išvados? Nėra prieštaraujančių? Gerai. Pritarta. Komitetai aptarti. Siūloma svarstyti šios sesijos pabaigoje, birželio mėnesį. Ar tinka? Siūloma svarstyti birželio 13 d. Ačiū.

13.53 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo kontrolierių įstaigos vadovo paskyrimo“ projektas Nr. XIIP-497 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Ir darbotvarkės 1-6 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Seimo kontrolierių įstaigos vadovo paskyrimo“ projektas. Pranešėjas – Seimo Pirmininkas V. Gedvilas. Kviečiame į tribūną.
V. GEDVILAS. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, šiandien prisiekė antrasis Seimo kontrolierius R. Šukys. Todėl pagal Seimo kontrolierių įstatymą turi būti paskirtas Seimo kontrolierių įstaigos vadovas. Vadovaudamasis Seimo kontrolierių įstatymo 28 straipsniu, teikiu Seimui skirti Seimo kontrolierių įstaigos vadovu A. Normantą.
A. Normantas Seimo kontrolieriumi dirba jau antrą kadenciją. Prieš tai buvo Konstitucinio Teismo teisėjas, yra dirbęs Seimo Teisės ir teisėtvarkos komitete, Vyriausiosios rinkimų komisijos pirmininko pavaduotoju, taip pat beveik 40 metų dirba mokslinį pedagoginį darbą Vilniaus universiteto Teisės fakultete.
Galėčiau dar įvardyti kitus mūsų kandidato į vadovus privalumus, tačiau šitą žmogų, manau, visi pažįstate, ypač senesni Seimo nariai, kurie jau vieną, dvi kadencijas esate, tą žmogų puikiausiai žinote ir aš nenorėčiau detaliau charakterizuoti. Pagaliau jūs matėte ir jo gyvenimo aprašymą, kur viskas labai aiškiai išdėstyta. Manau, kad tai žmogus, vertas tokių pareigų. Aš, kaip Seimo Pirmininkas, labai atsakingai žiūriu ir kviečiu visus palaikyti šitą žmogų.
Aišku, mes galime net šiandien. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, šiandien galėtume atlikti tą formalumą. Ar jūs norėtumėte, kad gerbiamasis Augustinas dar vaikščiotų po frakcijas? (Balsai salėje) Šiandien? Matote, koks Seimo narių pasitikėjimas gerbiamuoju kontrolieriumi. Šiandien galime ir padaryti viską. Tiesiog teikiu jums. Ačiū.
PIRMININKAS. Pagal procedūrą dabar kviečiame poną A. Normantą prisistatyti ir Seimo nariai galės užduoti jums klausimų, jeigu tokių atsiras. Jums skirtas laikas yra iki 10 min.
A. NORMANTAS. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai! Pirmiausia noriu padėkoti Seimo Pirmininkui už mano darbo įvertinimą, nes pagal įstatymą Seimo Pirmininkas teikia Seimui ir Seimo kontrolieriaus, ir vadovo personą. Noriu pasakyti, kad iš tikrųjų patirtis, kurią įgijau dirbdamas šioje institucijoje, parodė, kad problemų, susijusių su žmogaus teisių gynimu, Lietuvoje mes turime, bet aš noriu kalbėti apie savo instituciją.
Iš tikrųjų, nepaisant to, kad institucija keitėsi, iš penkių kontrolierių dabar dirbame vieni, pagrindinis mūsų darbas yra padėti žmogui. Padėti tam paprastam žmogui, kuris kartais atėjęs sako: jūs esate pagrindinė… tai yra jūs esate paskutinė viltis, į kurią kreipiamės. Aišku, mes tiriame tik pareigūnų veiklą, tačiau pagal mums įstatymais suteiktus įgaliojimus iš tikrųjų stengiamės padėti žmogui. Kadangi mes nesame, jeigu galima sakyti, represinė institucija, tai mūsų pagrindinis ginklas yra rekomendacijos toms valstybės ir savivaldos institucijoms, kurios tariamai, arba žmogaus nuomone, yra pažeidusios žmogaus teises.
Noriu pasidžiaugti, kad per tą laikotarpį, tai yra per beveik 8 metus, kai aš, baigęs Konstitucinio Teismo teisėjo kadenciją, pradėjau dirbti Seimo kontrolieriumi, yra žymių pokyčių. Pradžioje, apie 2005 m., buvo įvykdoma apie 50–60 % visų mūsų rekomendacijų, o dabar apie 80–90 % ir daugiau.
Gerbiamieji Seimo nariai, viskas jūsų rankose. Jeigu jūs nutarsite pritarti Seimo Pirmininko siūlymui, aš manau, kad ir toliau aš, jau kaip įstaigos vadovas, dėsiu visas pastangas, kad mūsų institucija, kurios viena iš pagrindinių konstitucinių priedermių yra nagrinėti skundus, bet yra daug ir visokių kitokių darbų… Pirmiausia tai yra švietimas, kad žmonės žinotų, kokias teises turi. Taip pat bendravimas su nevyriausybinėmis organizacijomis, bendravimas su kitais kontrolieriais, nes tik kartu… Aišku, Seimo kontrolieriai, be jūsų, gerbiamieji Seimo nariai, palaikymo gerų rezultatų pasiekti negali, kadangi, kaip minėjau, mūsų pagrindinis ginklas yra rekomendacijos. Mes kartais siūlome keisti teisės aktus, įstatymus. Pagal tai, kaip jūs į tai reaguosite, bus apgintos žmogaus teisės. Ačiū. Jeigu būtų klausimų, pasiryžęs atsakyti.
PIRMININKAS. Jūsų paklausti nori 6 Seimo nariai. Pirmasis klausia S. Jovaiša.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis vadove, jūs čia gerai pasakėte, kad išsakote rekomendacijas, norite Seimo narių kažkokios paramos. Aš norėjau paklausti. Tikiu, kad jūsų gera charakteristika tikrai nesutrukdys tęsti šitą gerą darbą, bet ar jūs kada nors susidurdavote su atvirkštiniu reiškiniu, ne patarimais, o kai kurių Seimo narių spaudimu, ir kaip jūs to išvengdavote savo tiesioginiame darbe?
A. NORMANTAS. Iš tikrųjų pagal įstatymą Seimo nariai mums perduoda savo rinkėjų prašymus. Per šitą laikotarpį su visais, nepaisant to, kokiai politinei partijai priklauso, su visais, Seimo nariais yra susiklostę labai dalykiški santykiai. Jeigu mums reikia kokių nors konsultacijų, visada gauname su Seimo vadovybe, su komitetu, ypač su Žmogaus teisių komitetu, nes Žmogaus teisių komitetas yra tas komitetas, su kuriuo mes tiesiogiai bendraujame. Iš tikrųjų labai atsakingai galiu pasakyti, kad spaudimo nėra.
Kita vertus, Seimo kontrolierių, arba, kaip tarptautine prasme sakoma, ombudsmenų, vienas iš veiklos principų yra nešališkumas, kad turėtume išklausyti… Turime, privalome ir išklausome abi puses. Nepriklausomumas. Gerbiamasis Seimo nary, tikrai atsakydamas į jūsų klausimą pasakau, kad tokio menamo kokio nors spaudimo nebuvo.
PIRMININKAS. Klausia R. Ačas.
R. AČAS (MSNG). Gerbiamasis kontrolieriau, man teko ne vieną kartą skaityti jūsų tikrinimo išvadas ir tikrai paliko gerą įspūdį, kad jos padarytos tikrai ne paviršutiniškos, o išsamios. Mano būtų toks klausimas. Aš tose išvadose ne vieną kartą esu perskaitęs, kad jūs ir tuometinei Seimo Pirmininkei I. Degutienei rekomendavote atlikti tą, tą. Tai yra įstatymo spragos. Sakykite, man įdomu, ar ta rekomendacija tiktai tokia vienkartinė būna, ar yra koks nors mechanizmas? Kaip jūs pasitikrinate, ar tos spragos ištaisytos, ar yra tas bendravimas ir ar yra geranoriškumas vykdant jūsų išvadas?
A. NORMANTAS. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų pagal įstatymą mes galime rekomenduoti Seimui, Vyriausybei, kitoms valstybės institucijoms, savivaldybėms. Jeigu matome, kad teisinis reguliavimas yra blogas, rekomenduojame. Mes negalime tiesiogiai nurodyti ką nors padaryti, bet mes formuluojame problemas. Čia, gerbiamieji Seimo nariai, jau jūsų rankose yra įvykdyti šitą rekomendaciją ar ne, tačiau kiekvienu atveju motyvuotą, ne kiekvienu atveju, bet šiaip motyvuotą, atsakymą, kodėl yra nepriimta ta rekomendacija, tai gauname. Šiaip aš turiu kaip ir tokį išskirtinį pavyzdį, sakykim, ir užsienio kolegoms esu savotiškai pasigyręs, kad prieš kelerius metus aš kreipiausi į Seimo Pirmininkę gerbiamąją I. Degutienę dėl Neįgaliųjų teisių konvencijos ratifikavimo. Iš tikrųjų praėjus keliems mėnesiams šita konvencija buvo ratifikuota, priimta. Man atrodo, šitas faktas kaip tiktai rodo, kad tas bendravimas yra. Aišku, tobulėjimui ribų nėra.
Kitas klausimas, į kurį aš norėčiau atkreipti gerbiamųjų Seimo narių dėmesį naudodamasis proga. Įstatyme yra numatyta tokia, pavadinkime, kvaziteisė kreiptis į Konstitucinį Teismą, tačiau Konstitucijoje tiesiogiai nėra numatyta. Čia mes turime kreiptis į Seimą, kad Seimas apsispręstų, ar kreiptis į Konstitucinį Teismą, ar ne. Pasižiūrėjus europinę, pasaulio praktiką, daugelis ombudsmenų šitą teisę turi tiesiogiai. Galbūt diskutuojant šiuo atveju reikėtų keisti Konstituciją, bet aš manau, kad diskutuojant apie individualaus skundo įvedimą, būtų labai tinkama proga pagalvoti, padiskutuoti ir apie šitos teisės suteikimą ir Seimo kontrolieriams.
PIRMININKAS. Klausia A. Pitrėnienė. Jeigu galima, į klausimus atsakykite per dvi minutes, tada galėtų daugiau Seimo narių jūsų paklausti.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju. Gerbiamasis kontrolieriau, aš esu šiaip jau Seimo narė, vienmandatininkė, antra kadencija, ir iš tikrųjų esu labai daug kreipusis į jūsų instituciją. Netgi yra buvę tokių atvejų, kai niekas iš esmės nepadėjo, o padėjo būtent jūsų institucija. Konkretūs tokie dalykai. Bet tada jūsų buvo daugiau. Aš jau netgi šiemet vieną kartą kreipiausi į jus, dar atsakymo negavau, bet aš išsigandusi dėl tos priežasties, ar jūs dviese galite pajėgti, nes, aš manau, problemų turi 141 – visi Seimo nariai. Kaip jūs tai… Tai gal labai išsitemps laike? Kaip jūs tai dabar organizuosite, nes tai yra labai aktualu? Nes kai niekas nepadeda, tada jau kreipiamės į jus ir tokių dalykų, patikėkite, yra daug. Ačiū.
A. NORMANTAS. Gerbiamoji Seimo nare, ačiū už gerą įvertinimą. Šitas klausimas, ar du, ar keturi. Pasaulyje ir Europoje yra labai skirtingų sistemų. Daugelyje valstybių yra vienas ombudsmenas. Mes nukopijavome švedišką modelį ir pasirinkome 5, Švedijoje yra 4. Esmė, ko gero, jūs labai teisingai pasakėte, reikia… Dabar pradėdamas, jeigu jūs patikėsite man šitas atsakingas pareigas, reikia optimizuoti mūsų aparatą. Ieškome variantų, kaip greičiau, ypač naudojamės tarpininkavimo teise. Ji labai labai… Aš ir vakar Žmogaus teisių komitete pateikdamas ataskaitą akcentavau, kad šitas variantas labai padeda. Kitaip sakant, kolektyvas atsakingai dirba. Aš manau, tikrai nepaisant to, kad dviese, šitas problemas tikrai išspręsime.
PIRMININKAS. Jūsų klausia Z. Žvikienė.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Iš tikrųjų labai noriu pasidžiaugti, kad tokios didelės kompetencijos buvęs Konstitucinio Teismo teisėjas šiandien gina žmogaus teises Lietuvoje. Matome, kad jis jau yra pretendentas į šito ombudsmeno tarnybos vadovus.
Antras dalykas. Dar norėčiau pasidžiaugti tuo, kad šiandien ombudsmeno rekomendacijos nėra skundžiamos. Tai yra labai svarbu. Be abejo, lieka viltis individualaus konstitucinio skundo, kurio teisės atsirastų ir ombudsmeno tarnybai. Bet aš noriu jūsų, gerbiamasis pretendente, paklausti. Sakykite, kokia jūsų asmeninė nuomonė yra dėl Nacionalinio instituto statuso? Kaip jis galėtų greitai atsirasti ir kokie tada būtų šitos tarnybos pasikeitimai? Ačiū.
A. NORMANTAS. Ačiū už klausimą. Dėl Nacionalinio žmogaus teisių instituto atsiradimo yra dvi medalio pusės. Viena vertus, gerbiamieji Seimo nariai, priklauso nuo jūsų, kada… Yra parengtas Seimo kontrolierių įstatymo projektas. Buvo pateiktas Seimui. Dabar yra sudaryta darbo grupė dėl jo tobulinimo. Pagal šito įstatymo logiką Nacionalinis žmogaus teisių institutas yra pavestas mūsų institucijai. Taigi, jeigu įstatymas bus priimtas, Seimo kontrolierių institucija atliks ir šitas atsakingas pareigas.
Kartu noriu atkreipti dėmesį į tai, kad, kita vertus, yra labai griežti reikalavimai norint akredituotis šitai institucijai Jungtinių Tautų akreditacijos komitete. Čia kaip tiktai prieš kelias savaites buvo atvažiavęs komiteto pirmininkas. Mes su juo diskutavome. Mes žinome visus tuos reikalavimus. Reikalavimai yra keliami ir teisiniam reguliavimui įstatymo nuostatomis.
Kas pasikeis? Pirmiausia dabar mes ne tik tiriame skundus, bet čia atsirastų ir specializuotų ataskaitų teikimas, ataskaitų teikimas Jungtinių Tautų institucijoms. Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama žmonių švietimui, bendravimui su nevyriausybinėmis organizacijomis, kas, aš jau prieš tai sakiau, mano vizijoje yra, ir dabar netgi netapę šita institucija mes galime daryti. Tokios pagrindinės vizijos yra, bet čia yra, sakau, dvi medalio pusės, kad pirmiausia reikia tą.
PIRMININKAS. Jūsų klausia V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamasis kontrolieriau, norėjau jūsų paklausti tokio vieno klausimo. Iš tikrųjų dirbant man ir pačiam teko susitikti, jūs daug klausimų ir skundų išsprendėte dėl žemės nuosavybės atkūrimo. Faktiškai jūs pastebėjote, kad labai daug šiurkščių pažeidimų padarė žemėtvarkininkai – atidavė žemę, nežinau, už ką atidavė, o žmogus, savininkas, jos neteko. Tačiau žmogus žemės jau nebeturi, tie pažeidėjai atleisti iš darbo, ir taip viskas gražiai nuėjo. Aš noriu jūsų paklausti, ar nereikėtų priimti įstatymo pakeitimo, kad žemėtvarkininkams, kurie padarė šiurkščių klaidų ir jau nebedirba toje srityje, negaliotų senaties terminas dėl pažeidimų?
A. NORMANTAS. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų jūs palietėte labai svarbią problemą. Man teko bent kelerius metus tirti skundus dėl žemės grąžinimo. Mes rašėme ir temines ataskaitas šiuo klausimu. Problemų yra pačių įvairiausių. Kai žmogus ateina pas mane į priėmimą ir sako, praėjo 10–15 metų, man vis žada. Sakau, kodėl jūs neatėjote pas mus? Na, kaip, aš esu atsakingas žmogus, aš tikiu savo valdžia, man pasako, tai kur man vaikščioti? Kaip jūs teisingai sakote, žemė išdalinta.
Į antrą klausimo pusę – ką daryti? Gerbiamieji Seimo nariai, jūs priimate įstatymus, priimdami įstatymus remiatės Konstitucija. Kyla klausimas, ar toks siūlymas, neįvertinus kiekvieno kaltės, iš tikrųjų nesikirstų su bendrais teisės principais, su Konstitucija ir t. t.? Negalime mes bausti žmogaus vien dėl to, kad jis dirbo šioje institucijoje, jeigu jis nėra patrauktas baudžiamojon atsakomybėn. Dar kartą kartoju: gerbiamieji Seimo nariai, įstatymo priėmimas yra jūsų rankose, ir aš manau, kad išdiskutuosit, nes iš tikrųjų viena iš skundų, kurių mes gauname, grupių yra ir žemės grąžinimas. Noriu akcentuoti, kad lieka pačios sudėtingiausios problemos. Kartais ir teismai praėję, o žmogus sako, štai, buvo neteisėtai, bet čia jau teisėsaugos, teismų problemos. Jeigu matome, kad iš tikrųjų yra padarytas nusikaltimas, mes kreipiamės į specialiąsias tarnybas, į prokuratūrą, Specialiųjų tyrimų tarnybą, kad jos pagal savo kompetenciją atliktų tyrimus.
PIRMININKAS. Paskutinysis klausia G. Mikolaitis. Primenu, klausimui – 1 min., atsakymui – 2 min.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Aš labai sveikinu instituciją ir jus, kaip būsimą ir esamą vadovą. Dėkoju už gerą darbą. Bet mano kitas klausimas. Jūsų tiek sumažėjo, jums atsakyti terminas lyg ir 3 mėn., ar jūs visada spėjate? Žmogui 3 mėn. labai ilgi. Ar nemanote, kad reikėtų 1 mėn. termino ar panašiai? Terminas. Kaip į tą klausimą, jeigu žmogus kreipiasi (jis ne be reikalo), būtų galima kuo greičiau atsakyti?
A. NORMANTAS. Ačiū, gerbiamasis Seimo nary, už klausimą. Šiuo atveju įstatymo nuostata yra tokia: mes turime išnagrinėti skundą per 3 mėn. Jeigu paklaustumėte, ar visą laiką mes per šitą terminą išnagrinėjame, aš atsakysiu – ne. Ir pabandysiu argumentuoti kodėl.
Yra kita įstatymo nuostata, kad mes tiriame skundus, kurie įvyko metų laikotarpiu. Kitaip sakant, institucija buvo sukurta kaip savotiška greitoji pagalba žmogui, įvykus kažkokiai problemai, sureaguoti ir taip toliau. Bet mes tiriame skundus, kurie prasidėjo prieš 10–15 metų. Aš manau, gerbiamasis Seimo nary, galima formaliai iš tikrųjų per 3 mėn. tai padaryti. Bet mano požiūris, kad jeigu žmogus ateina pas mus turėdamas paskutinę viltį, svarbiausia, mes informuojame, kad jūsų skundas bus pratęstas, žmogus sako, darykite viską, kad tiktai būtų išspręsta. Tai maždaug mano pozicija yra tokia.
Tarptautinė praktika. Mano vyriausiasis patarėjas grįžo iš Suomijos. Su skandinavų ombudsmenais mes labai gražiai bendraujame. Ten apskritai nėra numatyta jokių terminų. Net ir dėl bet kokio skundo, pavyzdžiui, ar gavo, sakykim, bananą kažkas, ar negavo. Pradeda tirti tokius skundus, iš kurių lyg ir matyti, kad gali atsirasti rekomendacija Vyriausybei, Seimui ir taip toliau. Pas mus yra kitaip, mes nuėjome kitokiu keliu, nes žmonėms reikia padėti. Tai tiek, dėl terminų mano pozicija yra tokia.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į visus Seimo narių klausimus.
Dabar po pateikimo mums balsuoti nereikia. Jūs galite sėstis į vietą. Pirmininkas siūlė ypatingos skubos tvarką. (Balsai salėje) Nebūtina. Prieštaraujančių vis tiek nėra, visi bendrai sutariam. Mes turėtume pasitvirtinti balsų skaičiavimo… (Balsai salėje) Frakcijos susitikti neišreiškė noro. Po svarstymo pasisakymų turbūt nėra. Po svarstymo reikia balsuoti? (Balsai salėje) Nereikia. Mes turėtume tiktai pasitvirtinti slapto balsavimo biuletenį dėl Seimo kontrolieriaus A. Normanto paskyrimo Lietuvos Respublikos Seimo kontrolierių įstaigos vadovu. Už, prieš, susilaikoma. Ir surašyta viskas tradiciškai. Ar yra kokių nors pastabų? Galime bendru sutarimu patvirtinti? (Balsai salėje) Taip.
Į balsų skaičiavimo komisiją įeina: A. Ažubalis, A. Dumbrava, V. Filipovičienė, A. Kašėta, O. Leiputė, M. Mackevičius ir J. Varkala. Siūlome balsavimą pradėti 14.40 val. (Balsai salėje) Informuoja komisija. 14.40 val. pradėtume, baigtume 15 val., tada galėtume pabaigti rytinį posėdį ir pradėti popietinį posėdį, kuriame būtų svarstoma opozicinė darbotvarkė. (Balsai salėje) Prašome visus informuoti savo frakcijų atstovus, kad nepamirštų balsuoti. (Balsai salėje)
Gerai, prašome registruotis. Posėdis nesibaigė, bet registraciją galima padaryti, jeigu norite. (Balsai salėje)
Užsiregistravo 34 Seimo nariai. Pertrauka iki 15 val.

Pertrauka

PIRMININKAS (P. AUŠTREVIČIUS, LSF). Mielieji kolegos, mes dar turime 1–1,5 min. slaptam balsavimui. Ar visi balsavote? Turite dar galimybę.
Mielieji kolegos, aš turiu garbės paskelbti, kad šiuo gongo smūgiu ar garsu mes baigiame balandžio 25 d. rytinį posėdį. (Gongas)
