LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 71
STENOGRAMA

2013 m. birželio 27 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojai
K. KOMSKIS ir J. NARKEVIČIUS

PIRMININKAS (K. KOMSKIS, TTF). Laba diena, gerbiamieji kolegos. Noriu pradėti birželio 27 d. vakarinį plenarinį posėdį. Kolegos, registruojamės.
Užsiregistravo 32 Seimo nariai.

15.01 val.
Suskystintų gamtinių dujų terminalo įstatymo 5, 10 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-613(2) (svarstymo tęsinys ir priėmimas)

Turime pradėti nuo 1-4 klausimo – Suskystintų gamtinių dujų terminalo įstatymo 5, 10 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-613(2). Svarstymo tęsinys. Kolegos, iš karto noriu pasakyti, kad likęs tik balsavimas. Kolegos, svarstymo stadijoje užtenka. (Balsai salėje) Kolegos, kadangi turime baigti tik šią procedūrą, siūlome visus šiuos pakeitimus priėmimo stadijoje priimti. Ar tinka? Balsuojame. Kas pritariate sprendimo projektui, prašom balsuoti už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Kolegos, atsiprašau, noriu Seimo Pirmininkui paskambinti. Buvo kalbama apie ypatingą skubą.
Kolegos, už – 39, prieš – 1, susilaikė 3. Sprendimo projektui yra pritarta. Seimo Pirmininkas prašo svarstyti ypatingos skubos tvarka. Pereiname prie šios stadijos. Ar galime, kolegos, sutarti, kad ypatingai skubai pritariame? Ačiū.
R. Žemaitaitis. Iš karto einame pastraipsniui. Kur bus pasiūlymai, tuos iš karto svarstysime.
Dėl 1 straipsnio yra Seimo narių A. Mockaus ir P. Čimbaro pasiūlymas. Komiteto nuomonę pristato Remigijus.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Komitetas šiandien susirinkęs nepritarė, nes manome, kad dujų terminalas turi išlikti valstybinės ir strateginės reikšmės objektas, todėl neturėtų būti suteikiamos akcijos ar dar kaip nors kompensuojamas vadinamasis mokestis. Juolab kad panašūs veikiantys projektai Lietuvoje tokio modelio neturi.
PIRMININKAS. Ar kolega A. Mockus sutinka su komiteto nuomone?
A. MOCKUS (LSDPF). Gerbiu rimto komiteto nuomonę. Be abejo, atsiimu savo pasiūlymus.
PIRMININKAS. Ačiū. Nereikia balsuoti. Kitas pasiūlymas yra Seimo nario A. Syso. Komiteto nuomonė.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Mes visiems A. Syso pasiūlymams pritariame, jeigu galima, aš trumpai pristatysiu, nes jo nėra. Prieš tai buvo pritarta (antradienį) K. Daukšio pasiūlymui, kad galėtų tapti akcininkais, šiandien pritariame A. Syso pasiūlymui, kur eliminuojame šituos dalykus ir paliekame pradinę padėtį, kokia yra. Jeigu pritariame A. Syso pasiūlymui (komitetas pritaria), tai daugiau balsuoti dėl jo pasiūlymų nereikės.
PIRMININKAS. Kolegos, prašom balsuoti už 1 straipsnį. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę… Kolegos, pirmiausia balsuosime vis dėlto už A. Syso. Ten buvo ir K. Daukšio pasiūlymas, jis yra visiškai priešingas, reikia pirmiausia balsuoti dėl viso A. Syso pasiūlymo. Kas pritariate A. Syso pasiūlymui (komitetas jam pritaria), prašom balsuoti už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Kolegos, aš iš karto pasakau, kad praeitą kartą buvo… dabar yra priešingi pasiūlymai, todėl reikės balsuoti.
Balsavo 62 Seimo nariai. Už – 53, 1 – prieš, susilaikė 8. A. Syso pataisai yra pritarta. Kolegos, dabar su A. Syso pataisa prašom balsuoti už 1 straipsnį. Kas už, balsuojate. Prašom balsuoti. Balsuojame, po to repliką. Kas už? Kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 63 Seimo nariai, balsavo 61. Už – 57, susilaikė 4. Pritarta.
Prašom, Algimantai.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Prieš tai vykusio balsavimo metu prašau įskaityti balsą už.
PIRMININKAS. Taip, Vytautai, dėl protokolo jūsų balsas už.
2 straipsnis. Taip pat yra Seimo nario A. Syso pasiūlymas. Remigijau, pristatykite komiteto nuomonę.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Komitetas pritarė ir grąžinome į tą pirminę padėtį taip, kaip turėjo būti, taip ir yra.
PIRMININKAS. Kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti? Komitetas pritaria. Galime. Ačiū. Remigijau…
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Čia yra kita mano pataisa, tai yra dėl įstatymo įsigaliojimo. Komitetas irgi pritarė, kad nuo kitų metų sausio 1 d.
PIRMININKAS. Kolegos, ar galime pritarti R. Žemaitaičio pasiūlymui, kuriam komitetas pritarė, dėl datos atidėjimo? Galime bendru sutarimu? Ačiū. Kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti 2 straipsniui? Galime. Ačiū.
Kolegos, dėl viso. Motyvai dėl viso. Prieš ir už nėra. Yra, vis dėlto spėjo užsirašyti, jau būtume paleidę. A. Kubilius – už. Prašom.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš kviečiu balsuoti už pataisytą variantą, bet negaliu nepasakyti kelių žodžių dėl to, kad Seime yra visiškai nevaldomi procesai, ir kiek mes, opozicija, turime dėti pastangų, kad apgintume normalią pradinę Vyriausybės nuostatą. Gerbiamieji kolegos, jeigu jūs negerbiate savo Vyriausybės ir nenorite Vyriausybės nuomonės dėl tokių svarbių klausimų kaip šis, tada prašykite mūsų nuomonės, nes tai, ką mes pasakome, visada būna tiesa ir Vyriausybė visada tai patvirtina. Būtų mažiau vargo ir nereikėtų čia tiek daug dėti pastangų, kad apgintume normalias nuostatas dėl jūsų visiškai nevaldomų procesų, ambicijų ir kitų dalykų, kurie pradeda labai stipriai kenkti Lietuvai. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Už – K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamasis A. Kubilius jau pasakė dalį to, ką aš norėjau pasakyti. Iš tikro aš norėčiau padėkoti valdančiajai daugumai, jie praeitą kartą padarė klaidą balsuodami dėl tų pataisų, kurios buvo skubotos ir neapgalvotai pasiūlytos. Aš gerbiu žmones, kurie padarę klaidą ją sugeba atitaisyti. Aš reiškiu pagarbą visiems, kurie patys savo rankomis ją pataisė. Taip ir reikia elgtis. Sveikinu. Mano akyse jūs paaugote.
PIRMININKAS. Už – premjeras A. Butkevičius.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Aš norėčiau kolegą A. Kubilių nuraminti. Visos tos pataisos, kurios šiandien buvo svarstomos Ekonomikos komitete, kaip tik vakar kartu su energetikos ministru buvo parengtos. Noriu tikrai padėkoti energetikos ministrui ir jo komandai, kai kuriems Vyriausybėje dirbantiems žmonėms, žmonėms Klaipėdoje, kurie yra atsakingi už suskystintų gamtinių dujų terminalo įgyvendinimą, per trumpą laikotarpį padarė didžiulius didžiulius pokyčius. Tikiuosi, kad šiuo metu neatsiras kliūčių arba problemų sėkmingai įgyvendinti šį projektą laiku. Tikrai buvo atliktas didžiulis didžiulis darbas, kaip R. Masiulis, „Klaipėdos naftos“ generalinis direktorius, pasakė: anksčiau dvejus metus buvo sprendžiami tokie klausimai, bet, sako, norint galima išspręsti ir beveik per mėnesį. Nekalbu apie darbus Lietuvoje, teko daug dirbti su Europos Komisija, daug dirbti su Europos investicinio banko vadovybe ir kitais donorais, kurie dalyvauja šio banko valdyboje. Ačiū. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Prieš – K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Iš tikrųjų ne prieš įstatymą. Ačiū Dievui, kad SGD terminalo statyba taip sparčiai juda į priekį. Aš noriu pasakyti, neteisinga, kad žmonės turi mokėti už tai, ką mes patys darome. Toks įstatymas, koks yra dabar, yra todėl, kad Vyriausybė pasakė, kad nebus imami pinigai, sutvarkys ir ras, iš kur tų pinigų paimti. Susiklausymo šios daugumos yra ir, manau, ji išspręs visas problemas, kurių gali atsirasti.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – V. Uspaskichas.
V. USPASKICH (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Norėjau atkreipti dėmesį. Iš tikrųjų aš už suskystintų dujų terminalą, ir nėra čia jokios kalbos. Vienintelis, ką kalbėjo K. Daukšys. Gerbiamieji, tam yra bankai. Tegul savininkas ima iš banko pinigus. Tegu tie, kurie naudosis paslaugomis ir pirks tą produktą, įkalkuliuoja į produkto savikainą, ir viskas. Tada sumokės tie, kurie naudosis tuo objektu. Kodėl dabar visi Lietuvos gyventojai turi mokėti už šitą statybą? Aš nesuprantu, kodėl taip užsispyrėte? Juk visos galimybės yra tuos 150 ar 100 mln. pasiskolinti, juos paskui įkalkuliuoti, nes pinigų bankuose netrūksta. Štai kodėl aš kalbu. Todėl, jeigu šiandien Vyriausybė ir mes balsuosime už šį projektą… Pažiūrėkite, nebūtina atimti iš žmonių pinigus ten, kur to nereikia daryti.
PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame. Kas pritaria sprendimo projektui, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 98 Seimo nariai, balsavo 96: už – 94, susilaikė 2. Suskystintų gamtinių dujų terminalo įstatymo 5, 10 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)

15.15 val.
Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 2, 5, 6, 16, 17, 19, 20, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-717(2) (svarstymas ir priėmimas)

Kolegos, kai kurie pavėlavote ir… Supratau. Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 2, 5, 6, 16, 17, 19, 20, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-717. Pranešėjas – Biudžeto ir finansų komiteto pirmininkas B. Bradauskas.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Biudžeto ir finansų komitetas svarstė Vyriausybės pateiktą Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą ir jam pritarė. Taip pat, iš karto užbėgdamas už akių, norėčiau pasakyti, kad buvo Seimo kanceliarijos Teisės departamento daug pasiūlymų, kuriems komitetas taip pat pritarė. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Dabar diskusija. Diskusijoje dalyvauti užsirašė du Seimo nariai. Kviečiamas K. Glaveckas.
K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, iš tikro mes turime labai įdomų atvejį, kai yra pateikiamas lyg ir paketas mokestinių įstatymų siekiant pakoreguoti mokestinę sistemą, bet tų siūlomų įstatymų likimas ir priėmimas yra ganėtinai neaiškus dėl politinių prieštaravimų, dėl prieštaringų siūlymų. Keletą minčių pasakysiu apie visą paketą, o paskui konkrečiai apie gyventojų pajamų mokestį.
Iš pateikto paketo matyti, kad rimtų korekcijų nežadama daryti ir, mano požiūriu, tai yra ne kas kita, kaip bandymas zonduoti dirvą arba bandyti pasiekti kokį nors demonstruojamą konsensusą dėl fiskalinės politikos, o ne rimtai spręsti klausimus. Tai liudija ir tai, kad, pavyzdžiui, finansų ministras į mūsų komitetą, kiek aš žinau, yra atėjęs vieną kartą ir daugiau nesilanko. Šiandien jis turbūt išvykęs į ECOFIN’ą, nežinau kur, bet nepraleidžia jokių progų nedalyvauti svarstant mokesčių arba finansinius klausimus Seime. Tai rodo požiūrį į visus šiuos įstatymus.
Šitas paketas, jeigu žiūrėtume rimtai ir į tuos tikslus, kuriuos mes turime suformulavę dėl konvergencijos, kitų metų biudžeto, neatsako nė į vieną klausimą iš esmės. Pavyzdžiui, kad būtų siekiama viso užimtumo biudžeto, tai yra mažinamas nedarbas ir atitinkamai koreguojama finansinė, fiskalinė, mokesčių atskiros pozicijos, jos yra arba neliečiamos, arba liečiamos ta linkme, kad biudžeto siūlymai iš esmės mažina biudžeto pajamas, o pajamų didinimas yra paliekamas ekonomikos augimui, kuris gal bus, gal nebus. Kol kas jis nėra toks, kad užtikrintų pajamų padidėjimą ar kompensavimą, todėl koalicija, Ministras Pirmininkas štai visiškai neseniai interviu pasakė, kad jeigu biudžeto surinkimas bus prastas, tai mes PVM mėsai atšauksime ir pakeisime situaciją. Sprendžiant iš penkių mėnesių, pajamų surinkimas į valstybės biudžetą iš tikro problemiškas, o kad jis dramatiškai pasikeistų į gerąją pusę, labai sunku tikėtis.
Gyventojų pajamų mokesčio viso paketo kaina, jeigu jūs paimsite Vyriausybės pateiktą aiškinamąjį raštą ir sudėsite skaičius, tai pamatysite, kad biudžeto pajamas jis sumažins maždaug apie 480 mln. Lt, tai yra dėl NPD – 500 mln., 20 mln. dėl lengvatų už pirmą vaiką ir padidinimo iki 200, 45 mln. dėl tarifo dividendams netektų, mėsa – 195 mln., viešbučiams lengvata – 36 mln., o padidinimas apims tik dvi pozicijas, tai yra akcizo padidinimas dėl cigarečių 21 mln. ir 28 mln. dėl alkoholio. Tai vienai pusei apie 450 mln., o kitai pusei geriausiu atveju – 60–70 mln. Geriausiu atveju.
Kas jaudina mus, liberalus? Tai, kad mes norime apmokestinti palūkanas ir kai kuriuos kapitalo instrumentus, arba kapitalo rinkos instrumentus. Lietuvos kapitalo rinka iš tikro yra labai sekli, ji neišsivysčiusi, šiuolaikinė ekonomika. Mes ekonomikos augimo nepasieksime vien tik valstybinėm ar Europos Sąjungos investicijom. Bankai praktiškai nefinansuoja, o kapitalo rinka guli ant šono. Ir mes norime dar papildomai tą nedidelį sluoksnį kapitalo rinkos dalyvių dėl jų gaunamo tikslo, siekiant pelno arba uždirbant, dar labiau apmokestinti arba juos visiškai prispausti prie žemės.
Toliau. 10 tūkst. riba, kurią mes nustatome, kad virš 10 tūkst. palūkanos yra apmokestinamos, praktiškai beveik nieko nepalies. Nes gauti 10 tūkst. palūkanų per metus, kai yra 1,2 % palūkanos, reikia mažiausiai 1 mln. Lt įdėti, mažiausiai turėti. Praktiškai tokių indėlių beveik nėra, arba jie yra diversifikuoti, pakeisti kitur. Iš esmės daugiau toks simbolinis mokestis arba tikėjimas ir kalbėjimas. Jo administravimas gali kainuoti taip pat brangiai kaip ir, pavyzdžiui, nekilnojamojo turto virš milijono įvedimas.
Būtų galima daug ką kalbėti, bet, aišku, mes, liberalai, nesutinkame su tuo, kad yra siūloma didinti akcizus, ypač tabakui ir alkoholiui, ne todėl, kad kainų padidinimas išspręs problemą. Iš tikro kainų padidinimas, ypač tabako, kai yra tokia įtampa, kai yra toks didžiulis tarprinkinis kainų skirtumas, praktiškai gali tik padidinti kontrabandą, bent gali padidinti. Alkoholio kainos pakėlimas taip pat gali neduoti lauktų rezultatų. Taigi visa šita situacija rodo tai, kad vienaip ar kitaip mokesčių…
PIRMININKAS. Laikas.
K. GLAVECKAS (LSF). …pakeitimai, kurie yra pateikti, nėra, kaip minėjau, yra tokio įsipareigojančio politinio populistinio pobūdžio, pasakant, kad gyventojams padidinus NPD padidės 21 Lt vidutinis atlyginimas, mažai apmokamų, iš esmės yra neesminiai.
PIRMININKAS. Laikas.
K. GLAVECKAS (LSF). Ir todėl…
PIRMININKAS. Ačiū. A. Kubilius dalyvauja diskusijoje.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš frakcijos vardu gal keletą žodžių noriu tarti, iš pradžių pakartodamas tai, ką sakė ir profesorius K. Glaveckas. Pasiūlymai, tai, kas yra pasiūlyta, iš esmės yra tikrai neesminiai pasiūlymai. Esmė yra tai, kas nepasiūlyta. Ir čia turbūt reikia į tai atkreipti dėmesį. Iš tikrųjų šis svarstymas yra reikšmingas visų pirma tuo, kad socialdemokratai garsiai pasako, labai aiškiai, kad savo rinkiminio pažado įvesti progresinius mokesčius, klaidingo pažado, mes tą visą laiką kalbėjome prieš rinkimus, jie dabar atsisako, labai aiškiai ir nedviprasmiškai. Su tuo galima juos pasveikinti ir tuo šis svarstymas yra reikšmingas.
Kita vertus, pats pasiūlymas dėl gyventojų pajamų mokesčio, esminis pasiūlymas didinti neapmokestinamąjį pajamų dydį, mūsų manymu, taip pat yra teisingas, pasirinkta teisinga kryptis, ji atitinka mūsų, Tėvynės Sąjungos, rinkimų programą. Iš tikrųjų mokesčių sistemoje vienas dalykas, kurį reikia spręsti, yra tai, apie ką kalbėjome ir prieš rinkimus, kaip mažinti neproporcingai didelį mažai uždirbančių gyventojų apmokestinimą. Čia pats racionaliausias sprendimas yra didinti neapmokestinamąjį pajamų dydį. Šiuo požiūriu iš tiesų galima pasveikinti pirmą žingsnį, bet turime kelti klausimą, kodėl tas žingsnis yra toks nedrąsus, ir neaišku, į kur jis toliau žada vesti ir žada eiti.
Mūsų siūlymas iš pat pradžių buvo, kad neapmokestinamąjį pajamų dydį būtų galima didinti iki minimalios algos, be abejo, tuo pat metu randant ir priemones, kuriomis būtų subalansuojamos dėl to netektos biudžeto pajamos. Tai yra drąsiau kalbant apie nekilnojamojo turto mokestį ir automobilių mokesčius. Dabar Vyriausybė pasirinko tokį variantą, labai jau nedrąsų, labai nedidelį, labiau ieškodama būdų, kaip imituoti ką nors mokesčių reikaluose. Ta imitacija nėra šioje vietoje bloga, mes tikrai balsuosime už šį įstatymo projektą, bet kartu ji yra nieko daug iš esmės nesprendžianti.
Kita vertus, lieka neaišku, kodėl dėl kai kurių dalykų, kurie yra siūlomi spręsti naujai šiame įstatymo projekte, yra pasirinktas būtent toks keistas variantas. Aš čia turiu omeny visų pirma tai, kad yra siūloma apmokestinti gyventojų gaunamas palūkanas iš indėlių, laikomų bankuose, tuo atveju, jeigu tų palūkanų yra surenkama per metus virš 10 tūkst. Lt. Kaip ir profesorius K. Glaveckas sakė, tai reiškia, kad šitoks apmokestinimas liestų tuos, kurie turi indėlius per milijoną litų. Tada kyla klausimas, kodėl yra pasirinkta būtent tokia riba? Ar daugelis Seimo narių turi indėlius iki milijono ir dėl to nori, kad jų pačių neliestų, ar dar kokia nors kita logika?
Aš noriu priminti, kad mes, praeitame Seime svarstydami gyventojų pajamų, gaunamų iš indėlių palūkanų, apmokestinimą, svarstėme visiškai kitą variantą. Svarstėme, kokio dydžio indėlius apmokestinti, ar 10 tūkst. indėlius ir nuo jų gaunamas palūkanas ar 20 tūkst. dydžio apimties indėlius? Tuo metu B. Bradauskas sakė, kad, na, neturtingi žmonės Lietuvoje turi indėlių iki 100 tūkst. Ta diskusija iš tikrųjų buvo tokia, kad ar tikrai neturtingi žmonės yra tie, kurių jau nenorima apmokestinti, kurie turi indėlius per 100 tūkst. Dabar pasirinktas variantas apmokestinti indėlius tik per 1 mln. Lt apimties, iš tikrųjų yra paradoksaliai keistas ir siunčiantis kažkokį labai sunkiai suprantamą signalą. Iš tikrųjų pats žingsnis, kad gyventojų pajamos, visos, kurias jie gauna, turi būti apmokestintos, yra teisingas, ir turėtume apmokestinti lygiai tokiu pat mokesčiu ir pajamas, gaunamas iš darbo užmokesčio, ir pajamas, gaunamas kaip palūkanas iš laikomų indėlių ar gaunamas kaip dividendai ir kitas panašias pajamas, bet šiuo atveju visos pajamos turėtų būti įskaičiuojamos bendrai. Jeigu jos viršija neapmokestinamąjį pajamų dydį, jos turi būti apmokestintos atitinkamai 15 % gyventojų pajamų mokesčiu. Tokie variantai, kaip staiga yra siūloma apmokestinti palūkanas tik tokių indėlių, kurių bendra vertė yra per milijoną litų, yra visiškai nesuprantama finansinės logikos požiūriu…
PIRMININKAS. Laikas.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). …socialinio teisingumo požiūriu, todėl aš siūlau iki priėmimo šį klausimą išspręsti racionaliai ir tvarkingai.
PIRMININKAS. Laikas. Ačiū. Kolegos, nebuvo užsirašęs, kad kalba frakcijos vardu, o kalbėjo savo vardu. Kolegos, prašom B. Bradauską į tribūną, yra pataisų. Dėl 3 straipsnio yra R. Žemaitaičio ir K. Bartkevičiaus pataisa. Komiteto nuomonė, prašau.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Komitetas nepritaria šiam siūlymui todėl, kad…
PIRMININKAS. Gal leiskime tada pristatyti visą. Gal atsisakys.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tiesų, kadangi negalėjau dalyvauti komiteto posėdyje, ta pataisa, iniciatyva yra kilusi iš tų asmenų, kurie užsiėmė šita prekyba, ir buvo komitete susitikime. Aš galiu pasakyti, kur čia yra spraga. Spraga yra iš tikrųjų jau daugelį metų. Tie asmenys, kurie superka metalą iš pavienių žmonių, jie iki 8 tūkst… Jau jie netgi patys pasiskaičiuoja, kiek sudaro jų mokestis, ir jeigu mato, kad jie viršys tuos 8 tūkst. Lt, kuriuos paskui susigrąžina iki kitų metų gegužės 1 d., jie atsiveda savo giminaičius, brolius ar draugus ir jų vardu pradeda rašyti tą metalo pardavimą. Šiandien išeina apatiška situacija, kai įmonė sumoka 15 %, bet kitais metais gyventojai visus tuos pinigus pasiima.
Mūsų yra siūlymas nežaisti šitų žaidimų. Geriau įmonė iškart sumoka 5 % ir jokių 15 % nei grąžinti, nei atgal atiduoti, naikinti tą 8 tūkst. ribą. Bent jau šitų įmonių asociacijos atstovai mano, kad tai būtų išeitis, ir plius į biudžetą tikrai patektų pinigai, o ne būtų iš jo paimami. Bent jau tokia yra projekto mintis ir idėja čia. Todėl prašau palaikyti.
PIRMININKAS. Komiteto nuomonė, dėl ko nepritarė.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Biudžeto ir finansų komitetas nepritarė dėl to, kad per maža informacijos. Jeigu atėjo koks nors vienas supirkėjas ir pasakė, kad arba taip, arba taip – ar sukčiauja, ar nesukčiauja, ir staiga mes darome įstatymo pataisas. Iš tikrųjų reikia gilesnio tyrimo. Noriu pasakyti, kad visoms mokesčių pataisoms nėra užkirstas kelias ir kartu su biudžetu galima teikti įvairius pasiūlymus. Todėl šiandien mes, neturėdami informacijos apie šitą reiškinį, negalime taip iš klausos – vienas atėjo, pasakė, ir mes staiga įstatymą keičiame, visi lekiame paskui jį. Todėl komitetas nepritarė ir siūlo tam siūlymui nepritarti.
PIRMININKAS. Kolegos, už pataisą nėra, bet prieš yra A. Nesteckis. Prašau.
A. NESTECKIS (LSDPF). Dėkui pirmininkui. Aš norėčiau pasakyti, kad iš tikrųjų ta suma, kuri yra leista gyventojams parduoti metalą ir po to susigrąžinti sumokėtą mokestį, yra gana didelė, beveik 8 tūkst. Lt. Tas kiekis metalo, kurio laužą gali išvežti gyventojas, yra gana didelis. Aišku, metalo supirkėjai, įvairiais būdais stengdamiesi išvengti mokesčių, jie tų žmonių vardu formina tą metalą, kad nemokėtų mokesčių. Manyčiau, kad čia yra toks bandymas apeiti ir galimybė supirkti metalo laužą įmonėms iš viso nemokant mokesčių, todėl tam nepritariu.
PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame dėl pataisos. Kas pritariate Seimo narių R. Žemaitaičio ir K. Bartkevičiaus pataisai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 98 Seimo nariai. Balsavo 98 Seimo nariai: už – 36, prieš – 12, susilaikė 50. Pataisai nepritarta.
Kolegos, pereiname prie kitos pataisos dėl 5 straipsnio. Yra Seimo narių R. Žemaitaičio ir K. Bartkevičiaus pataisa. Gal prašom Remigijų pristatyti. Nereikia. Supratau. Kadangi susiję, komiteto nuomonė taip pat buvo nepritarti. Ačiū pranešėjui.
Kolegos yra užsirašę tiktai dėl motyvų dėl viso. Už – J. Razma. Prašom.
J. RAZMA (TS-LKDF). Čia dėl viso?
PIRMININKAS. Taip, už visą.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, šis projektas iš viso paketo yra vienas iš labiausiai priimtiniausių, nes yra kelios nuostatos, palankios gyventojams. Tai neapmokestinamojo pajamų dydžio padidinimas, kad ir 100 Lt, vis tiek žmogui, gaunančiam mažas pajamas, į kišenę papildomai 10–20 Lt – irgi pinigai. Teisingai yra dėl dividendų pasiūlytas sprendimas, kad nebūtų didesnis tarifas, o 15 %, kaip ir dėl kitų pajamų. Teisingas yra sprendimas praplėsti apmokestinimą kitų pajamų, kurios iki šiol išvengdavo to apmokestinimo gyventojų pajamų mokesčiu. Nors, aišku, šis projektas sudaro tam tikrą deficitą būsimam biudžetui, bet kiti projektai, jeigu su jais būtų elgiamasi atsakingai, tą deficitą galėtų išspręsti.
PIRMININKAS. Ačiū. Kas pritariate projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Kolegos, svarstymo stadija. Balsavimas! Prašom balsuoti. (Balsai salėje) Žemaitaiti, ten baikite diskusijas! (Balsai salėje)
Užsiregistravo 99 Seimo nariai. Balsavo 98: už – 94, prieš nėra, susilaikė 4. Taigi projektui yra pritarta po svarstymo.
Kolegos, Seimo Pirmininkas siūlo ypatingos skubos tvarka priimti šį įstatymą. Ar galime pritarti, kolegos? Galime.
Pereiname prie priėmimo stadijos. Ar galime pritarti 1 straipsniui? Ačiū. Pritarta. 2 straipsniui galime pritarti? Pritarta. Ačiū. 3 straipsniui galime pritarti? Pritarta. Ačiū. 4 straipsniui galime pritarti? Pritarta. Ačiū. 5 straipsniui galime pritarti? Pritarta. Ačiū. 6 straipsniui galime pritarti? Galime. Ačiū. Ar galime pritarti 7 straipsniui? Pritarta. 8 straipsniui galime pritarti? Pritarta. Ir 9 straipsniui galime pritarti? Galime.
Kolegos, yra užsirašęs sakyti motyvus dėl viso K. Masiulis. Gal galite nekalbėti? (Balsai salėje) Kęstuti! Kadangi jau užsirašė per tą laiką, tai prašom. K. Masiulis – už, R. Šimašius – prieš.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikro aš norėjau pasijuokti iš to, kad aštuonerius metus buvusiems valdžioje socialdemokratams tada progresinių mokesčių nereikėjo. Paskui buvo ketveri metai opozicijoje. Tada jie tiesiog siautėjo ir siūlė progresinių mokesčių idėją, kurios dabar vėl jie visaip atsisako. Premjeras aiškina, kad progresiniai mokesčiai kur nors, bet tik ne Lietuvoje. Lietuvai progresiniai mokesčiai niekaip netinka, nes Lietuva per daug skurdi, tarsi prieš tai ketverius metus Lietuva buvo labai turtinga ir tada progresinių mokesčių reikėjo. Ne kas kitas, o pats premjeras siūlė tą progresinių mokesčių idėją Lietuvai.
Aš tiesiog pradedu galvoti, kad kada nors gyvenęs ir daug nuveikęs W. Churchillis buvo teisus, kad žmonės, kol jauni ir kvaili, būna socialdemokratais, bet kai jie subręsta, tampa konservatoriais. (Balsai salėje) Štai aš dabar matau, kad šita Vyriausybė, kai ji gavo atsakomybę, tapo konservatorių Vyriausybe ir siūlo tokius įstatymus, kurie yra surašyti mūsų programoje, tačiau savo programoje surašytų pažadų jie linkę atsisakyti. Matyt, juos prisimins, kai vėl po ketverių metų nueis į opoziciją.
PIRMININKAS. Prieš – R. Šimašius.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Iš tikrųjų, kolegos, kalbėti prieš ypač paskatino prieš tai buvusi kalba, kai aš pamačiau, kad konservatoriai rengiasi agituoti už. Tiesą sakant, pasakymai ir socialdemokratų barimai, kad jie neįveda progresinių mokesčių, man panašūs yra į smurtaujančios šeimos tam tikrą tokią logiką, kur žmona apsidžiaugia, kad vyras nemuša ir negirtas, ta proga pastato buteliuką ir sako pirmyn. Iš tiesų neprisiprašykime, kolegos iš dešinės, mes tų progresinių mokesčių, tikrai nebarkime socdemų, kad jie jų neįveda. Geriau pasidžiaukime, kad jie atėjo į sveiką protą.
Dėl paties projekto, kodėl siūloma frakcijos vardu balsuoti prieš arba susilaikyti. Iš tikrųjų projekte yra gerų dalykų, tai ir neapmokestinamojo pajamų dydžio didinimas. Visa tai yra gerai. Bet neužkibkime ant to kabliuko. Galima padaryti gerai ir padėti tašką. Kam dar šalia įbrukti dalykų, kurie yra visiškai nebūtini? Šiuo atveju turiu galvoje palūkanų apmokestinimą. Nepamirškime, kad tie žmonės, kurie taupo, šiandien ir taip yra bene daugiausia apmokestinti tuo, kas nėra formaliai mokestis, t. y. jie apmokestinami infliacija. Infliacija sugraužia jų pajamas ir taip. Kam tuos žmones, kurie nepasiduoda vartojimo ir vėlgi, sakyčiau, svaiginimosi pinigais iliuzijai, bausti dar kartą? Šito niekaip suprasti negaliu ir nepajėgiu. Kviečiu balsuoti prieš arba susilaikyti.
PIRMININKAS. Motyvai už – B. Bradauskas.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Jeigu W. Churchillis būtų pažinojęs K. Masiulį, jis savo pasakyme būtų padaręs išlygą. Deja, per didelis amžiaus skirtumas.
O iš esmės tai labai džiugu, kad konservatoriai pritaria mūsų žingsniams, tik norisi paklausti, o kas gi trukdė tą padaryti anksčiau? Būtume išlošę kur kas daugiau. Jeigu bent jau dabar susiprotėjote, ačiū ir už tai. Mes tikrai džiaugiamės, kad konservatoriai pritaria socialdemokratų idėjoms.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – E. Masiulis.
E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iš tiesų viename įstatymo projekte – dvi nuostatos. Vienai iš jų Liberalų sąjūdis pritarė – tai dėl nepamokestinamojo pajamų dydžio padidinimo. Tačiau tame pačiame įstatyme yra tokios nuostatos, kurias mes traktuojame kaip naujų mokesčių įvedimą, ir niekaip negalime tam pritarti. Iš tiesų dėl to, kad dabar bus apmokestinamos palūkanos, taip pat bus apmokestinamos gyventojų įmonėms ir gyventojams suteiktos paskolos, reikia pagalvoti, kokios bus pasekmės. Jeigu iki šiol žmonės buvo skatinami skolinti pinigus arba saugiai juos laikyti indėliuose, tai dabar tokiais sprendimais mes tuos žmones versime pagalvoti, ar iš tikrųjų reikia tuos pinigus į banką padėti, o gal geriau laikyti kojinėje?
Mielieji kolegos, man atrodo, yra neteisinga tų žmonių atžvilgiu vien jau dėl to, kad, prieš padėdami indėlį, tuos pinigus žmonės vienokiais ar kitokiais būdais uždirbo ir jau nuo jų vieną kartą mokesčius sumokėjo, kitaip tariant, mes antrą kartą apmokestiname tas pačias žmonių pajamas.
Nepritardami šiai įstatymo projekto daliai vis dėlto negalime palaikyti įstatymo, nors, kaip jau sakiau, yra ir teigiamų dalykų, kai mes kalbame apie neapmokestinamojo pajamų dydžio padidinimą.
PIRMININKAS. Motyvai už – L. Graužinienė.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Noriu kviesti visus pritarti. Tikrai geras projektas. Kiekvienas pozityvus žingsnis į priekį tai jau yra pasiekimas.
Koalicijos partneriams, gerbiamajam B. Bradauskui noriu priminti, kad tai yra Vyriausybės programos vykdymo dalis, ne socialdemokratų, taigi konservatoriai pritarė visai valdančiajai daugumai ir dėkui jiems už tai.
Reaguodama į tai, ką sakė gerbiamasis E. Masiulis, turėčiau pažymėti, kad tie žmonės, kurie jau turi milijoną, paprastai retai kuris laiko banke tokią sumą pinigų. Jie „suka“ tuos pinigus investuodami į vertybinius popierius ir taip toliau. Tai yra turtingi žmonės. Tam, kad gautum 10 tūkst. Lt palūkanų, reikia turėti investavus apie 700–800 tūkst. Manau, kad tokie žmonės gali būti šiek tiek solidaresni su mūsų valstybėje gyvenančiais ir šiek tiek mažesnes pajamas gaunančiais žmonėmis. Sveikinu šitą projektą!
PIRMININKAS. Motyvai už – premjeras A. Butkevičius.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Tikrai galėčiau labai ilgai kalbėti apie mokesčių sistemos peržiūrą, tik esu labai nustebęs dėl tam tikro populizmo, kalbant apie mokesčių pertvarką. Jeigu vadovautumės tam tikra logika žiūrėdami į Lietuvos gyventojų pajamas, tai mes tikrai žmones taip nuskurdinome, kad pajamos, skaičiuojant vienam gyventojui, palyginti su Latvijos gyventojais, yra mažesnės jau 30 %, nors prieš ekonominę krizę praktiškai Latvijos gyventojų pajamos buvo mažesnės negu Lietuvos gyventojų.
Antras dalykas. Labai keista, kad buvo nepanaikintos tam tikros išimtys nekilnojamojo turto verslui… arba gaunat pajamas iš nekilnojamojo turto, taip pat iš vertybinių popierių, kurių apyvarta sudarė beveik 2 mlrd. Manau, kad šis įstatymas kaip tik ir leis šias problemas išspręsti. Pirmiausia nebebus spekuliatyvinių finansinių instrumentų, kalbant apie kapitalo apmokestinimą… galimybę naudoti, o kitas labai svarbus faktorius – kad tiems žmonėms, kurie gauna mažesnes pajamas, bus mažesnė mokesčių našta.
PIRMININKAS. Motyvai dėl viso išsakyti. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Kolegos, priminsiu – priėmimas.

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 102 Seimo nariai, balsavo 102: už – 94, susilaikė 8. Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 2, 5, 6, 16, 17, 19, 20, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas priimtas. (Gongas)
Darbotvarkės 1-6… (Balsai salėje) Prašau. J. Razmai suteikiamas žodis replikai. Prašom.
J. RAZMA (TS-LKDF). Norėčiau dar kartą padėkoti socialdemokratams už tai, kad priimant šį įstatymą prisidėjo prie mūsų rinkimų programos įgyvendinimo. Linkiu ir kitose srityse veikti tokiu pat būdu ir viskas čia neblogai valstybėj klosis. Jeigu tuo abejojate, tai tikrai pasiskaitykite savo rinkimų programą ir mūsų ir pamatysite, kad jūsų yra progresiniai mokesčiais, o mūsų – NPD didinimas.
O dėl anksčiau nepriimto palūkanų apmokestinimo ar akcijų vertės prieaugio neapmokestinimo pasižiūrėkite, kaip, gerbiamieji socialdemokratai ir darbiečiai, balsavote praėjusios kadencijos metu, kai mes tą siūlėme. Dabar tik Viktoras išliko nuoseklus. Man atrodo, jis nebalsavo dėl akcijų vertės prieaugio apmokestinimo.
PIRMININKAS. Kolegos, kadangi dėl didelio triukšmo negirdėjote gongo, aš noriu pakartoti, kad darbotvarkės 1-5 klausimas, įstatymo projektas, yra priimtas. (Gongas) Šį kartą garsiau, bet iš tikrųjų triukšmas yra labai didelis.

15.47 val.
Pelno mokesčio įstatymo 2, 4, 12, 42, 461 ir 53 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-718(2) (svarstymas ir priėmimas)

Darbotvarkės 1-6 klausimas – Pelno mokesčio įstatymo 2, 4, 12, 42, 461 ir 53 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-718(2). Svarstymas. Pranešėjas – B. Bradauskas, Biudžeto ir finansų komiteto pirmininkas. Prašom.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, Seimo Biudžeto ir finansų komitetas svarstė Vyriausybės pateiktą projektą ir jam pritarė. O dėl pasiūlymų vėliau.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, kviečiame diskusijoje užsirašiusią vieną Seimo narę B. Vėsaitę. Prašom į tribūną.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, kad būtų ką skirstyti, reikia, kad būtų paskatos kurti darbo vietas. Šios Vyriausybės programoje buvo kalbama apie regioninio vystymo politiką. Mes galime, kiek norim, atimti socialinių pašalpų, jeigu darbo vietų regionuose nebus, tai ir žmonėms nebus kur įsidarbinti.
Labai gerai, kad pratęsėme pelno mokesčio lengvatas reinvestuojamam pelnui, tačiau jūs sutikite, kad į regionus labai aukštos technologijos, kokios dabar yra mokestiniame įstatyme, tikrai neis, nes ten nėra žmogiškojo potencialo, kas tas darbo vietas plėtotų.
Kadangi man teko per savo profesinę veiklą dažnai susitikti su verslininkų asociacijomis, tai jūs turbūt sutiksite, kad tekstilė tikrai sudaro didelę dalį mūsų eksporto, maždaug apie 30 %. Tekstilininkų asociacijos prašymas būtų, kad būtų pelno mokesčio lengvatos investuojamam pelnui, jeigu yra įsigyjama ne nauja technika. Dabar mūsų Pelno mokesčio lengvatų įstatyme yra kalbama tik apie naujos technikos įsigijimą. Taigi išbraukdami ne naują techniką, bet palikdami dvejų metų laikotarpį, kai naudojama būtent šita technologinė įranga, aš manyčiau, kad mes palaikytume tekstilės pramonę, nes tai duoda tikrai nemažą užimtumą nemažam kiekiui žmonių.
Kitas dalykas, ką aš norėjau pabrėžti ir ko pasigedau Vyriausybės siūlomame Pelno mokesčio įstatymo projekte, tai yra būtent reinvestuojamam pelnui ne Klaipėdoje, ne Vilniuje ir ne Kaune, o reinvestuojamam pelnui regionuose. Jeigu mes norime iš tikrųjų tam tikrų paskatų, kad būtų investuojama į regionus, išskyrus didmiesčius, ir tikrai neturim iliuzijų, kad ten ateis naujausios technologijos… Jūs galbūt pritarsite mano Pelno mokesčio įstatymo projekto pasiūlymams. Dėkui, kad išklausėte.
PIRMININKAS. Kviečiame B. Bradauską. Yra pasiūlyta pataisų. Dėl 5 straipsnio 1 dalies yra B. Vėsaitės pasiūlymas. Birute, prašome trumpai pristatyti.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, apie tai aš ką tik kalbėjau. Aš išbraukiu iš apmokestinamojo pelno, kas gali sumažinti apmokestinamąjį pelną, tai yra būtent nenaudotą technologinę įrangą, žodį „nenaudotą“, bet palieku „pagamintą ne anksčiau kaip prieš dvejus metus“. Tai jeigu pritartumėte, pradiniame etape tikrai nebūtų didelių nuostolių biudžetui, faktiškai minimalūs, o ilgalaikėje perspektyvoje ir pliusas.
PIRMININKAS. Komiteto nuomonė. B. Bradauskas. Prašom pristatyti argumentus.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Komitetas šiam pasiūlymui nepritarė. Visų pirma noriu pabrėžti, kad jeigu truputį prisimintume istoriją, tai pelno norma kažkada buvo 29 %, ne taip seniai. Mes sumažinome iki 15 %, aš manau, kad pelno tarifas 15 % yra gana nedidelis ir tikrai verslui pakeliamas. Kodėl šiandien Vyriausybė siūlo pratęsti Pelno mokesčio lengvatą, būtent nulinį tarifą naujoms technologijoms, būtent pačioms naujausioms, kurios skatintų gamybą ir skatintų gamybos procesą žengti į priekį? Jei mes įvesime dar ir kažkada naudotai technologijai, tai kur mes einame, ar į priekį, ar atgal? Nesižvalgykime atgal. Kas buvo prieš dvejus metus, ypač kompiuterinė sistema ir t. t., tai yra atgyvena. Todėl mes negalime sutikti, kad naudotai technologijai staiga dabar taikome lengvatas, kad galėtų prisipirkti. Kai kuriose šakose galbūt yra, bet čia yra siūloma visoms šakoms, todėl negalime su tuo sutikti, kad visos šakos naudotų jau atgyvenusią kai kuriose srityse technologiją, kurios prisipirks vienas ar kitas verslininkas. Todėl komitetas nepritarė šitam siūlymui ir siūlo likti prie Vyriausybės varianto.
PIRMININKAS. Pataisai pritaria K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų galima nusipirkti visiškai naujas stakles, kurios yra morališkai pasenusios, bet pagamintos šiandien, ir gali nusipirkti labai geros kokybės stakles, kurios pagamintos prieš dvejus metus ir kurios yra visiška naujiena dabar. Tas įvertinimas, kas yra geriau, labai sunkus. Ir pasakyti (…), kad jeigu šiandien pagaminta… Žinau įrengimų, kuriuos tokius pačius jau gamina 10 metų, jie yra visiškai seni. Žinau įrengimų, kuriuos gali nupirkti iš švedų, iš kitų, kai Lietuvoj iš viso dar tokios mašinos nėra. Tai aš dėl to ir pritariu B. Vėsaitės pasiūlymui, ir manau, kad ne tik tekstilei, o daugeliui pramonės šakų – ir metalo apdirbimo, ir visiems kitiems, būtų nauda.
PIRMININKAS. Pataisai nepritaria L. Graužinienė. Prašom.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū. Aš galbūt iš dalies sutikčiau su B. Vėsaitės siūlymu, jeigu ji, įrašydama pataisą į 2 dalį, būtų apibrėžusi, kuriam ilgalaikiam turtui. Teisingai komiteto pirmininkas sako, tikrai gal nenaudojamos daugiau kaip dvejus metus informacinės technologijos arba programinė įranga morališkai iš karto pasensta. Bet tikrai yra tokio turto, kuriam būtų galima pritaikyti tą lengvatą. Aš manau, kad šiek tiek gal ne visai tikslu išbraukti „nenaudojamas“. Ir dar norėčiau atkreipti dėmesį, kad skliausteliuose dar yra nuostata dabar teikiamam projekte, kad pagaminta ne anksčiau kaip prieš dvejus metus, skaičiuojant nuo ilgalaikio turto naudojimo pradžios. Iš esmės tai irgi pasako apie to turto paskirtį. Kaip aš ir minėjau, manau, kad reikėjo parašyti, išskyrus kompiuterinę techniką ir programinę įrangą, nes ji sensta labai greitai.
PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate B. Vėsaitės pataisai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Kolegos, komitetas nepritarė.
Užsiregistravo 93 Seimo nariai. Balsavo 92 Seimo nariai: už – 23, prieš – 9, susilaikė 60. Pataisai yra nepritarta.
Kita pataisa yra taip pat B. Vėsaitės, dėl 5 straipsnio siūlo naują 2 dalį ir išdėstyti… B. Vėsaitę prašom pristatyti.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamasis komiteto pirmininkas suklydo – reinvestuojamam pelnui nėra nulinio pelno mokesčio tarifo, yra tik 50 %, kolega.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Aš kalbėjau apie investicijas.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Aš siūlau į regionus einančiam verslui 75 % reinvestuojam pelnui. Aš manyčiau, kad tai būtų šiokia tokia paskata, ir žmonės nesigrūstų vien didmiesčiuose, kur susidaro problemų dėl gyvenamojo ploto ir transporto spūsčių, ir regionai netuštėtų.
PIRMININKAS. Kolegos, prašom, komiteto nuomonė. B. Bradauskas.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamoji kolege Birute, aš absoliučiai nesuklydau, aš pasakiau tą, ką reikėjo pasakyti. O dabar dėl jūsų antrojo pasiūlymo noriu pasakyti, dar kartą pakartoti: pelno mokesčio tarifas Lietuvoje yra gana neaukštas – 15 %, įsidėmėkite. Tuo tarpu Vokietijoje yra 40 %, kitose šalyse irgi didesni. Bet mes turime žiūrėti, kas dedasi pas artimiausius kaimynus, apie mus, aplink. Todėl mes irgi nesiūlome, ir Vyriausybė teisingai elgiasi nesiūlydama didinti pelno mokesčio tarifo, bet numatėm tas lengvatas, kurios tikrai skatina verslą įsigyti naujas technologijas, naują įrangą, plėsti gamybą ir panašiai.
Ką reiškia dar pasiūlymas gamybos plėtrai taikyti daugiau lengvatų, negu Vyriausybė siūlo? Kaip sakant, lenkime lazdą, bet neperlenkime. Kada perlenki lazdą, ji nulūžta, todėl komitetas priėmė teisingą sprendimą ir nepritarė B. Vėsaitės pasiūlymui. Bet gyvenimas nestovi vietoje, ir jeigu iš tikrųjų ekonomika kils taip, kaip, sakykime, kažkas prognozuoja arba neprognozuoja, visada ne vėlu sugrįžti prie šitų klausimų ir nemanyti, kad staiga mes čia priėmėme vieną ar kitą sprendimą ir tai yra šventa karvė. Visas valdymo menas yra keliauti kartu su gyvenimu. Gyvenimas padiktavo vieną arba kitą sąlygą, ir mes turime prisitaikyti prie gyvenimo sąlygų.
PIRMININKAS. Ačiū, pirmininke.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Taigi aš visiškai pritariu, kad galbūt galima bus grįžti ateityje prie šitų Birutės siūlymų.
PIRMININKAS. Ačiū. Dėl pataisų už – S. Bucevičius.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos ir gerbiamasis Broniau, jūs pats cituojate ir sakote, kad gyvenimas nestovi vietoje. Kolegė Birutė irgi sako tą patį. Tai bandykime ir šiandien. Mes visi kalbame apie regionus. Mes patys suprantame ir žinome statistinius duomenis, kad 70 % visų investicijų pasilieka didžiuosiuose miestuose. Tai ką mes pasiūlysime, gerbiamasis Broniau, šiandien tiems atokesniems probleminiams regionams? Birutė ir sako: pabandykime dabar. Nepasiseks arba neduos tokių vaisių, kokių mes tikėjomės, susirinksime visi po metų, gerbiamasis Broniau, ir tada priimsime kitokius sprendimus. Šiandien jūs pats, komiteto pirmininkas, suprantate problematiką, bet nenorite žengti to pirmojo žingsnio. Gerbiamieji kolegos, visi čia sėdintys, suprasdami ir Broniaus geranoriškumą, ir visų mūsų, pasistenkime atsisukti į tuos mažus probleminius regionus.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis Sauliau, pasakyk, iš kur imti pinigų, aš iš karto pritarsiu.
PIRMININKAS. Prieš pataisą – G. Steponavičius.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Džiaugiuosi, kad pagrindinis komitetas nepritaria tokiam diferencijuotam ir selektyviam požiūriui, nes jo taikymo prasme ydingesnio sumanymo, kaip konkuruoti regionams su miestais, turbūt vargu ar gali sugalvoti. Jeigu tu nori tikrai nukreipti dėmesį į regionus, tai tą galima daryti ir per struktūrinę paramą, kas buvo daroma, daugybė investicijų skirta siekiant gerinti būklę, kelius ir kitus dalykus.
Bet pažiūrėkite, kas vyksta. Jeigu būtų taikomas šis procesas praktiškai taikant 75 % mokesčių atleidimą, tai už Vilniaus miesto, Kauno arba Klaipėdos miesto ribos įsikūrusiai įmonei, iškėlus ją iš miesto, lengvata jau būtų taikoma, neva yra investuojama, ir taip būtų taikomas nevienodas režimas. Patys matote, kad gamyba keliasi iš miestų. Tarp jų kiek Vakarų kompanijų ateina, ką, jos miestų centruose kuriasi? Nevaidinkime lozungais, kad mes šia pataisa rūpinamės, tarkime, provincija. Aš tikrai manau, kad pakako sveikos nuovokos komitete daugumai turėti tokią poziciją, kokia yra priimta, t. y. nepritarti šiai pataisai.
PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame už pataisą. Kas pritariate pataisai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Komitetas nepritaria, kolegos.
Užsiregistravo 91 Seimo narys, balsavo 90: už – 31, prieš – 2, susilaikė 57. Pataisai nepritarta.
Prašom, replika po balsavimo.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš dabar suprantu, kodėl šveicarai už mus geriau gyvena. Nes jie yra kvailesni negu mes. Jie atskiruose kantonuose sugeba pritaikyti pelno mokesčio lengvatas, o mes Lietuvoje niekaip. Matyt, kada jau suprasime tuos dalykus, gyvensime panašiai kaip jie.
PIRMININKAS. Prašom. Dar yra viena pataisa. Dėl 5 straipsnio 3 dalies nori B. Bradauskas. Prašom. Prašau pristatyti B. Vėsaitę. Jūsų pataisa.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, ši pataisa susijusi su prieš tai buvusia. Kadangi jai nepritarta, tai nėra ko ir svarstyti.
PIRMININKAS. Supratau. Ačiū. Komiteto pirmininkui taip pat ačiū. Visos pataisos yra apsvarstytos.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Komitetas nepritaria. Motyvai tie patys.
PIRMININKAS. Supratau, kad buvo nepritarta. Bet kadangi susijusi, tai…
Kolegos, motyvai dėl viso. Už – K. Glaveckas. Nėra. Tada J. Razma. Prašom.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, ir vėl galiu pasidžiaugti, kad priimame projektą, kuris atitinka mūsų rinkimų programą. Priminsiu, kad ir aš anksčiau, negu Vyriausybė, teikiau projektą dėl pelno mokesčio lengvatos pratęsimo. Ačiū tiems, kurie tuomet balsavo, nors teikė opozicijos atstovas. Kaip žinome, keliais balsais po pateikimo buvo pritarta ir mano projektui. Šis Vyriausybės projektas yra šiek tiek išplėstas. Dabar leidžiama ta lengvata ir dėl investicijų į transporto priemones. Aš manau, kad tai yra logiška. Lietuvai yra svarbi tarptautinių pervežimų sritis. Reikia siekti, kad ta sritis išliktų konkurencinga, ir tai, kad šiek tiek jai pagelbėsime su pelno lengvata, manau, nėra per didelis gestas. Todėl kviečiu pritarti teikiamam projektui.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – B. Vėsaitė.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš iš esmės nesu prieš, tiesiog nuostabu, kodėl nebuvo pritarta mano pataisoms, kurios iš tikrųjų nėra labai revoliucinės, o tikrai duotų nemažų paskatų. Tie kolegos, kurie sako, kad padeda europiniai fondai, tai pasižiūrėkite, ar atėjo, tarkime, į Akmenės savivaldybę, į Akmenės LEZ’ą, koks nors operatorius? Nors ten yra numatytos lėšos. Ar atėjo į Šiaulių LEZ’ą koks nors operatorius? Na, neateina. Galbūt per mokesčius mes patrauktume. Juo labiau kad kitoje Baltijos šalyje, sesėje Estijoje, reinvestuojamam pelnui į technologijas yra apskritai nulinis pelno mokesčio tarifas. O jeigu jūs kalbate apie pačias naujausias technologijas, tai haitekas mūsų BVP sudaro tik nuo 3 iki 5 % ir apskritai mažosios įmonės šituo nesinaudoja.
Jeigu mano pataisos netiko, jeigu, tarkime, mažoms įmonėms reikia kokių kitokių paskatų, geresnių, kaip mokestinės lengvatos aš nematau. Aš tikrai siūlau surengti konkursą šiame Seime, nes visi, kai ėjote į rinkimus, turbūt žadėjote, kad regionuose kursite darbo vietas. Tai dabar papasakokite, kaip jas kursite.
PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate sprendimo projektui Nr. XIIP-718, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Svarstymo stadija. Čia jau už visą. Kolegos, balsuojame už visą. Už pataisas buvo balsuota.
Užsiregistravo 100 Seimo narių, balsavo 100: už – 93, susilaikė 7. Sprendimo projektui po svarstymo yra pritarta.
Seimo Pirmininkas siūlo ypatingos skubos tvarka priimti šį sprendimo projektą. Ar galime, kolegos, pritarti? Galime. Prašom pastraipsniui. Ar galime pritarti 1 straipsniui? Pritarta. 2 straipsniui ar galime pritarti? Galime. Ačiū. 3 straipsniui galime pritarti? Pritarta. Dėl 3 straipsnio K. Daukšys. Kęstuti? Dėl viso. Dėl 4 straipsnio galime pritarti? Galime. Dėl 5 straipsnio galime pritarti? Galime, pritarta. Dėl 6 straipsnio galime pritarti? Pritarta. Dėl 7 straipsnio galime pritarti? Pritarta. Motyvai dėl viso. Už – A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš siūlau balsuoti už, bet šia proga noriu dar porą žodžių pasakyti plačiau. Pirmas dalykas, čia yra tiesiog techninis sprendimas. Mes pratęsiame galiojimą tos lengvatos, kuri buvo patvirtinta mūsų Vyriausybės ir mūsų Seimo vadinamosios naktinės mokesčių reformos metu. Pirmas dalykas, šis sprendimas yra tiesiog techninis, todėl jo niekaip negalima vadinti kokia nors mokesčių pertvarka ar kaip čia premjeras sako, kaip čia jie iškilmingai dabar pateikia mokesčių dalykus. Tokie techniniai sprendimai yra tiesiog techniniai sprendimai.
Antras dalykas. Kaip tik šis sprendimas labai gerai parodo, kad kai kalbama apie tokį svarbų partijų identiteto dalyką kaip mokesčiai ir mokesčių politika, tai kalbant apie socialdemokratus turime įvesti du terminus: tai yra socialdemokratų programinės nuostatos mokesčių klausimu, kai jie yra opozicijoje, ir socialdemokratų programinės nuostatos mokesčių klausimu, kai jie yra valdžioje. Aš dabar klausiausi B. Bradausko, stovinčio čia, tribūnoje, ir galvojau, kad girdžiu savo žodžius. Klausiausi ir apie tai, kad jeigu pinigų nėra, tai ką čia galima daugiau svarstyti, negali būti jokių ypatingų lengvatų ir t. t. Aš sveikinu tokį B. Bradausko surimtėjimą mokesčių klausimu, kai jis yra valdžioje, tikiuosi, kad auklėdamasis jis taip pat tokių nuostatų laikysis ir tada, kai bus opozicijoje, nes tas metas labai greitai ateina.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Iš tikrųjų pats įstatymas yra geras ir jį reikėtų priimti, bet tai, kad mes nepriėmėme pataisų, kurios buvo skirtos regionams ir palengvintų pramonės padėtį, yra blogai, todėl aš esu prieš.
Dėl to, ką kalba gerbiamasis Andrius, tai aš galiu jam priminti 2007 m., 2008 m., 2009 m., ir pasirodys, kad viskas buvo lygiai taip pat. 2008 m. kalbėjo vienaip, 2009 m. visai kitaip kalbėjo. Tai čia žinai, kai būni valdžioje, vienaip būna, kai būni opozicijoje – kitaip. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Kolegos, iš tiesų gal galėtume sutarti nekalbėti. Tris valandas atsiliekame. (Balsai salėje) Supratome, bet jeigu jūs nekalbėtumėte, būtų daug greičiau. R. J. Dagys, na, iš opozicijos, aš suprantu, bet gal nors pozicija nekalbėtų. Prašom.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, negali nekalbėti, kai išgirsti tokių šedevrų, kad užsienio operatorius atsineša į LEZ’us Europos Sąjungos struktūrinius fondus, čia kalba buvusi ministrė. Tiesiog ausys linksta klausantis tokių dalykų, nes Europos Sąjungos fondai veikia kitais principais ir investuojama kitais principais, o ne su kokiu nors užsienio operatoriumi ateina. Prisimenant jos kalbas apie vartojimo didinimą, tai ji iš viso negalėjo siūlyti tokių pataisų, dėl kurių čia dabar jaudinasi, nes kiekvienas pajamų mažinimas, šiuo atveju tai yra pensijų mažinimas, o pensijos yra pagrindinis vartojimo subjektas, jis iš karto pravalgomas. Tai kiek jūs padarysite, išmušite skylę biudžete, tiek pensininkai negaus pensijų. 9 mln. – 1 Lt. Skaičiuokite. Nuo 5 tūkst. neapmokestinamos „Sodros“ pajamos jau kainuoja virš 110 mln., padarysite dar skylę, tai kur tas jūsų vartojimas padidės? Todėl sveikinu Biudžeto ir finansų komitetą ir jo pirmininką, kuris kaip subrendęs komiteto pirmininkas pagaliau dėsto protingas mintis. Už.
PIRMININKAS. L. Graužinienė. Gal galima nekalbėti?
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ne, negalima.
PIRMININKAS. Negali.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Nediskriminuokite moterų. Ačiū už suteiktą teisę. Aš norėčiau dar kartą pasakyti. Taip, reikia balsuoti už, bet jeigu žiūrėtume į piniginę išraišką ir kokia būtų grąža investicijoms, iš viso reinvestuotam pelnui tokia forma, kokia yra pateikta įstatyme, reikėtų taikyti nulinį tarifą. Tada turėtume tikrai apčiuopiamą efektą. Jeigu jau šito nepadarėme, tai iš esmės galėjome pritarti B. Vėsaitės siūlymui. Jeigu paskaitysime visų partijų programas apie regioninę politiką, ten visi apie ją kalba. Tačiau kai reikia balsuoti už įstatymų projektus, kažkodėl visą laiką balsuojama kitaip. Taigi investicijų į regionus yra lygios sąlygos su didmiesčiais ir konkurencinėje kovoje, be abejo, pralaimės. Nepaisant visų išsakytų nuomonių, vis tiek kviečiu balsuoti už, nes jei būtų nepratęsta lengvata, būtų dar sudėtingiau įmonėms konkuruoti rinkoje.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – E. Šablinskas.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Dėkojame gerbiamiesiems konservatoriams, kurie manė, norėjo, bet nieko nepadarė, ir visa tai daro socdemai. Kita vertus, aš prieš jūsų tuščią kalbėjimą ir kviečiu balsuoti už. Dar liko labai daug klausimų. Ačiū.
PIRMININKAS. B. Bradauskas.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Iš tikrųjų noriu padėkoti opozicijai, kad jie pritarė mūsų siūlymams, bet turėkite omeny, aš pakartosiu Loretos žodžius, kai ji prieš tai pasakė, kad tai yra ne vienų socialdemokratų sprendimas, tai yra koalicijos sprendimas. Loreta, aš patvirtinu tą.
Kadangi kalbame apie socialdemokratus, žinote, aš jums pasakysiu vieną dalyką. Pelno mokesčio tarifas, dar kartą kartoju, Lietuvoje yra 15 %, jis yra gana žemas. Aš pats esu šioks toks verslininkas ir aš pritarčiau jokių lengvatų neteikimui dėl pelno mokesčio tarifo. Velnias neims. Kadangi vis dėlto yra Vyriausybės siūlymai dėl lengvatų naujoms, naujausioms technologijoms, tiek to, galima palaikyti, bet šiaip, atvirai pasakius, mes turime balsuoti už šį sprendimą be jokių išlygų. Kitą kartą žmonėms pakiši pirštą, tai nukąs visą ranką. Birute, tavo siūlymams visiškai nepritariu. Ačiū.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – R. Juknevičienė.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš E. Šablinskui noriu kai ką pasakyti. Gal geriau būtų paprašyti I. Šiaulienės ir B. Bradausko, kad paaiškintų savo frakcijos nariui, už ką mes dabar balsuojame. Kai jis kalba, kad mes nieko nepadarėme, o dabar jie kažką daro, tai, Eduardai, jūs dabar pasiūlėte pratęsti naktinės mokesčių reformos vieno iš įstatymų galiojimą. Aišku dabar jau? (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame priėmimo stadijoje dėl viso. Kolegos, kas pritariate sprendimo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 104 Seimo nariai, balsavo 103: už – 99, susilaikė 4. Pelno mokesčio įstatymo 2, 4, 12, 42, 461 ir 53 straipsnių pakeitimo įstatymui yra pritarta. (Gongas)

16.17 val.
Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo 19 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-719(2) (svarstymas ir priėmimas)

1-7 klausimas – Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo 19 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-719. Pranešėjas – B. Bradauskas. Prašom, Broniau. Biudžeto ir finansų komiteto pirmininkas. Svarstymo stadija.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). (…) opozicijai, kad tokia linksma gaida ir gera nuotaika priimame ypač svarbius įstatymų projektus. Norėtųsi, kad taip būtų visą laiką. Bet pažiūrėsime, kas bus ateityje.
Šį įstatymo projektą Biudžeto ir finansų komitetas svarstė ir Vyriausybės pateiktam variantui pritarė su kai kuriais savo siūlymais, apie kuriuos aš pakalbėsiu vėliau. Dėkoju.
PIRMININKAS. Kolegos, prieš pakviesdamas diskutuoti, norėčiau pasitarti. Yra užsirašę 7 Seimo nariai. Yra paskirta tik 20 min. tam klausimui svarstyti. Darbotvarkei yra pritarta tiek Seniūnų sueigoje, tiek Seimas patvirtino. Kolegos, turėtume svarstyti ir apsiriboti 20 min. Aš siūlau iš kiekvienos frakcijos kalbėti po vieną ir būtų labai normalu. Ar sutinkame, ar galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Prašom balsuoti, kolegos, kad iš kiekvienos frakcijos po vieną ir suspėtume per 20 min., kaip ir buvo patvirtinta darbotvarkėje. Kas už šį sprendimo projektą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Balsai salėje) Kolegos, patys pasitvirtinome darbotvarkę, patys.
Užsiregistravo 95 Seimo nariai: už – 80, prieš – 5, susilaikė 10. Taigi, kolegos, šitam klausimui yra skirta 20 min. Prašom, dabar užsirašę… Norėtume, kad nuo Liberalų sąjūdžio kalbėtų K. Glaveckas. Nėra. Niekas nekalbės. Ačiū. Tada nuo Tėvynės Sąjungos. Kuris? Frakcijos vardu. Prašau. Yra A. Kubilius. Matau. Atsiprašau.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, šiuo klausimu, be abejo, situacija yra šiek tiek įdomesnė ir sudėtingesnė. Ką pasiūlė Vyriausybė, mes iš karto pasakėme, kad mes tam pritarsime, nes vėl tai buvo techninis pasiūlymas pratęsti galiojančių PVM lengvatų galiojimą dar tolesniam laikui, trijų lengvatų – vaistams, šilumai ir knygoms, atrodo, ir būtų viskas čia aišku. Bet kaip jūs visi žinote, ką jau šiandien sakėme, iš esmės paaiškėjo ir kai kurie nauji dalykai svarstant PVM lengvatas komitete. (Triukšmas salėje) Jeigu socialdemokratai galėtų čia savo triukšmu nepridengti savo nuodėmės, tai būtų gerai, kad pasiklausytų.
Svarstant PVM lengvatas komitete buvo pritarta tam, kad PVM lengvata taip pat būtų taikoma ir šaldytai mėsai, ir viešbučių paslaugoms. Tai yra pritarta Darbo partijos aktyviai siūlytoms nuostatoms, kurioms iki tol Vyriausybė nepritarė. Visiškai akivaizdu, kad kyla natūralus klausimas, kodėl tam buvo pritarta. Tai čia mes neturime jokių abejonių. Aš tik galiu atsiprašyti V. Andriukaičio, kai iš ryto sakiau, jog jo išlikimo kaina yra 100 mln. Pasitikslinome su Finansų ministerija, vien šaldytos mėsos PVM lengvatos įgyvendinimas biudžeto pajamas sumažintų 195 mln. Lt, taigi ministro išlikimo kaina yra maždaug 200 mln. Lt. Tai tą reikia labai aiškiai suprasti.
Šioje vietoje iš tikrųjų mes turime labai aiškiai pasakyti, ką tai reiškia. Aš čia galiu tik pacituoti nemažai dokumentų, kurie yra ir pačių Seimo narių ar Valstybės kontrolės pasirašyti. Atkreipčiau dėmesį į tai, ką sako Valstybės kontrolė vakar kaip tik pateiktoje Seimui savo ataskaitoje. Štai santrauka, kuri išdalinta visiems Seimo nariams. Aš cituoju: „Lietuvos mokesčių ekspertai atkreipė dėmesį, kad mokesčių išimtys yra tos pačios biudžeto išlaidos, tik mažiau skaidrios, nes beveik nematomos.“ Tai apie ką mes kalbame? Mes kalbame, kad 200 mln. Lt biudžeto lėšų yra panaudota išgelbėti vieną ministrą ir tas lėšas skirti tam verslui, kuris Darbo partijai yra ypač svarbus, tai yra mėsos perdirbimo verslui, ir žinome, dėl kokių priežasčių jis yra svarbus. Tai labai aiški ir paprasta logika. Kokios to pasekmės? Pasekmė yra viena – tai yra 200 mln. Lt valstybės biudžete negaunamų pajamų. Ir tai yra visiškai akivaizdžios ir Valstybės kontrolės, ir daugelio kitų ekspertų išvados, kurias galima cituoti ir cituoti.
Kas įdomiausia, kad pats Biudžeto ir finansų komitetas… Jeigu ponia I. Šiaulienė netrukdytų B. Bradauskui klausytis šitos diskusijos, tai aš norėčiau pacituoti Biudžeto ir finansų komiteto sprendimą dėl PVM lengvatų, sprendimą dėl Seimo nario V. Gapšio pateiktos visos serijos PVM lengvatų, tarp jų ir atšaldytai mėsai, ir valgomiems subproduktams, ir t. t. Ką sako komitetas, nepritardamas tokiom V. Gapšio pataisom? Aš cituoju: „Nustačius lengvatinį 5 % PVM tarifą nurodytiems produktams, Lietuvos Respublikos valstybės biudžetas 2014 m. netektų apie 500 mln. Lt. (Taip, didelė suma.) Šias valstybės biudžeto pajamų netektis būtų sunku kompensuoti net vidutiniu laikotarpiu, o Stabilumo ir augimo pakte nurodoma, kad jei vidutinės trukmės tikslas biudžeto rodikliui nėra pasiektas, šalis turi užtikrinti, kad esant diskreciniams pajamų netekimams, kaip ir šiuo nagrinėjamu atveju, būtų atitinkamai mažinamos valdžios sektoriaus išlaidos ir/ar didinamos kitos pajamos. Tam, kad būtų kompensuoti tokie valstybės biudžeto netekimai, mėsos ir jos gaminių pardavimai turėtų padidėti apie keturis kartus.“
Toliau cituoju. Štai ką rašo Biudžeto ir finansų komitetas: „Valstybės kontrolės ataskaitoje teigiama, kad ekonominiai tyrimai rodo, kad lengvatinio PVM tarifo nustatymas tiesioginio poveikio prekių ir paslaugų kainoms nepadarė.“ Kitaip sakant, kad iš tų PVM lengvatų vartotojas nieko negauna! Tai kas tai yra? Tai yra subsidija gamintojui! Kas šiuo atveju yra mėsos produktų gamintojas? Krekenavos mėsos įmonė šalia kitų įmonių. Ką tai reiškia? 200 mln. Lt vien už šaldytą mėsą yra sumokama kam? Vienam iš koalicijos partnerių! Kaip rašo Valstybės kontrolė, neskaidriom išlaidom!
Kolegos, kaip turime vadinti šitokį procesą? Neskaidriu politiniu procesu valdančiojoje koalicijoje, liaudiškai tariant, didele politine korupcija. Tai štai, ką mes šioje vietoje turime, ir tam yra kas aukojama? Iš esmės yra aukojama euro ateitis, Lietuvos narystės euro zonoje ateitis. Premjeras ir toliau nesiklauso, jam kiti dalykai yra svarbiau arba jam gėda klausytis tiesos. J. Bernatonis ir A. Sysas jam neleidžia klausytis. Aš labai džiaugiuosi, kad šitaip yra elgiamasi svarstant tokius klausimus.
Mielieji kolegos, aš tikrai norėčiau matyti kur kas atsakingesnį valdančiosios koalicijos elgesį tokiais svarbiais klausimais. Čia svarstome ne taip sau klausimus, svarstome labai rimtus klausimus, kurie turės labai didelės įtakos tam, kaip atrodys Lietuvos strateginiai dalykai kitus kelerius metus, kurie tikrai bus labai svarbūs. Turiu pasakyti, kad mane stebina valdančiosios koalicijos gebėjimas vienu metu turėti dvi nuomones. Todėl aš šiandien klausiau premjero Vyriausybės valandos metu, kokia yra Vyriausybės nuomonė. Vyriausybė sako, nepritariam. Tuo tarpu čia valdančioji koalicija, B. Bradauskas, V. Uspaskichas, sako: nieko panašaus, varome į priekį. Kokius klausimus? 200 mln. Lt svarstome, ir svarstome šitaip neatsakingai.
Gerbiamieji kolegos, raginčiau surimtėti. Mes giname nuosekliai valstybės fiskalinės drausmės politiką, kuri yra vienintelė teisinga, ir nenorime matyti, kaip ji pradedama išduoti neskaidriais ir nešvariais metodais.
PIRMININKAS. V. Uspaskichas. Ir replika dėl vedimo – R. Juknevičienė. Prašom.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, dėl vedimo tvarkos. Aišku, čia turbūt daugiau koalicijos lyderiui A. Butkevičiui yra skirta. Man teko matyti daugelio parlamentų darbą, kur dalyvauja premjerai. Ir kai vyksta labai aštri diskusija, įdomi diskusija, ypač mokesčių klausimais, visada tai būna jautru. Dar niekur nesu mačiusi, kad valstybės premjeras absoliučiai nesiklausytų, tiesiog atsipūtęs sėdėtų ir visiškai nebendrautų su auditorija ir su tais, kurie kalba. Tai yra visiška nepagarba, absoliuti nepagarba. Ir dar pats galėtų išsakyti aiškią poziciją, užuot plepėjęs su savo kolegomis. Tai absoliuti nepagarba.
PIRMININKAS. Prašom, premjere, atsakyti į repliką.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėl to, kad aš buvau paminėtas. Galiu aiškiai pasakyti – viską girdžiu. Jeigu jums atrodo kitaip, tai čia yra jūsų asmeninė problema.
PIRMININKAS. Ačiū. Prašau V. Uspaskichą.
V. USPASKICH (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų noriu pranešti jums gerą žinią apie PVM lengvatas. Galėčiau kolegai A. Kubiliui net pritarti dėl fiskalinės drausmės. Aš manau, reikia tada taikyti visur. Tai tiesiog mes visi kalbame apie konkurencingą aplinką. Jeigu mes taikome vaistams, kokią sukuriame konkurencingą aplinką? Jokios. Jeigu mes taikome šilumai, kokią mes kuriame konkurencingą aplinką? Jokios. Aš, stovintis šitoje tribūnoje milijonierius, nenoriu lengvatos. Aš noriu pirkti vaistus už visą kainą. Aš nenoriu pirkti šilumos su lengvata, aš noriu pirkti už visą kainą. (Balsai salėje) Bet man neleidžia, man būtinai taiko lengvatą. Gerbiamieji, aš labai norėčiau pirkti… Dabar viešbučiai, turizmas… Jeigu mes pritaikysime viešbučiams ir turizmui, kokią mes sukursime konkurencingą aplinką? Jokios, nes jie tarpusavyje nekonkuruoja. Jeigu jau kalbėtume… Tiesiog prieinu prie mėsos, prie produktų, prie gamybos. Gerbiamieji, jeigu sukurtume konkurencingą aplinką gamybai, tikrai ten augs darbo vietos, tikrai bus daugiau mokesčių, tikrai mažiau importo ateis į mūsų rinką. Tai yra faktas.
Todėl aš galiu pasakyti, išgelbėti net V. Andriukaitį. Nekainuoja jis 200 mln. (Balsai salėje) Žinot kodėl? Todėl, kad aš pats asmeniškai balsuosiu prieš PVM lengvatą mėsai. Sąmoningai tai darysiu todėl, kad šitas pasiūlymas yra iškreiptas, jis neatneš jokios naudos niekam. Jis jau išbalansuotas, nes reikia arba taikyti visai šitai grupei, arba netaikyti taip, kaip dabar. Jeigu mes turėtume kokio nors metalo, savo žaliavos ir ją parduotume, bet geriau būtų gaminti mašinas… Šitoje vietoje mes norime žaliavai padaryti lengvatą, o produkciją apmokestinti ir leisti, kad ta pigi produkcija kaip ėjo, taip ir eitų, o žaliava liktų pigesnė. Tiesiog neapsimoka, nėra efekto. Įvedus tokią lengvatą, iš tikrųjų nebus efekto ir išeis tie 200 mln.
Vyteni, aš gelbėju tave. Agituosiu Darbo partijos frakciją balsuoti prieš PVM lengvatą mėsai, bet visus agituosiu nuimkit visas lengvatas, išgelbėkit… Nuimkit šilumai… (Balsai salėje) Klausykit, aš noriu pabaigti iki galo. Jeigu yra socialiai remtinų žmonių, sukurkite schemą, kaip juos paremti. (Balsai salėje) Jūs buvote valdžioje ir dabar… Prašau Vyriausybės sukurti tą mechanizmą. Davai, pabandykime tuos socialiai remtinus žmones kitaip paskatinti, bet dabar ir man taiko. Aš ne socialiai remtinas žmogus. Ką? Ne mūsų (…) šitoje vietoje turi daryti. Todėl aš noriu jums pasakyti, davai nuimame visas lengvatas tvarkingai ir išgelbėsime kokius pusę milijardo litų, užtikrinsim fiskalinę drausmę, ir viskas. Mūsų frakcija tikrai palaikys šitą dalyką. Pritariate? O nuo Naujųjų metų (…), kad paimi paketą, padarai, ateini į rinką ir pamatai, kaip veikia. Visą laiką galima sukeisti. Nuimam? Ar slabo? (Juokas, balsai salėje) Aš agituoju visus jus nuimti visas lengvatas, socialiai remtiniems žmonėms sukurti schemą ir paremti. Tokia schema jau veikia šiandien visose savivaldybėse. Nereikia papildomai kokių nors administracinių išlaidų. Jokių nėra. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Kolegos, prašom netrukdyti.
V. USPASKICH (DPF). Andriau Kubiliau, nuimam visas… Sutariam?
PIRMININKAS. Ačiū. R. Tamašunienė.
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamieji kolegos, po tokios audringos kalbos noriu truputį kitaip, daugiau argumentuotai kalbėti ir pasiremti skaičiais, nes dabar man atrodo, kad argumentai imami iš lubų, o jais paskutiniu metu mes labai žavimės, bet jie turbūt per aukštai, nelabai pasiekiamos tos lubos. Iš tikrųjų visa mokesčių reforma yra išdiskutuota ir paskaičiuoti tiek valstybės biudžeto praradimai, tiek pajamos. Labai svarbus sprendimas mažas pajamas gaunantiems gyventojams. Čia noriu taip bendrai nuo frakcijos pasakyti, kad didinamas neapmokestinamasis pajamų dydis ir nuosekliai didinamos žmonių realios pajamos, žmonių atlyginimas. Tai jau antras žingsnis. Man atrodo, mūsų koalicija sulauks ir kitokių tokių sprendimų.
Kalbant apie pelno mokesčio lengvatas, vis dėlto gerai, kad tokioj dar pokrizinėj situacijoj, kuri tikrai labai sunkiai gerėja, paliekamas lengvatinis 9 % tarifas šilumos energijai ir 5 % PVM tarifas vaistams ir medicinos pagalbos priemonėms. Bet aš noriu į kolegas kreiptis ir prašyti palaikyti ilgalaikį pasiūlymą, kuris vis dėlto skirtas mūsų krašto patrauklumui, žinomumui didinti ir įvaizdžiui kurti. Kai Lietuvoje buvo viešbučiams suteikta galimybė naudotis 9 % PVM tarifo lengvata, tiek verslui, tiek valstybės biudžetui buvo abipusė nauda. Viešbučiai į biudžetą sumokėjo 20 % daugiau mokesčių ir sukūrė 5 % daugiau darbo vietų bei sumažino nuostolius. Taikydami standartinį PVM mokestį, paliekame Lietuvos turizmo sektorių labiausiai apmokestinamą šalyje ir regione, nekonkurencingą Europos rinkoje pirmiausia. Palyginkime: viešbučių paslaugoms Švedijoje taikomas 12 % PVM tarifas, Suomijoje – 8 %, Latvijoje – 12 %, Lenkijoje – 9 %, Vokietijoje, Prancūzijoje – 5 %. Nemanau, skambėjo jau šita frazė šiandien iš tribūnos, kad kitos šalys yra kvailesnės ar prasčiau skaičiuoja, neturi finansininkų. Matyt, jie įžvelgia naudą, kad vis dėlto tą sektorių labai svarbu paremti pritraukiant pirmiausia turistus į mūsų šalį.
Reikėtų atsakingai vertinti ir tai, kad dalį paslaugų teikia smulkus ir vidutinis verslas regionuose, kas šiandien irgi skambėjo, ir aktualumą visi suprantame. Jos veiklos sėkmingumas turi įtakos ir ekonomikos augimui, darbo vietų kūrimui, taip pat sprendžia dalį socialinių problemų – jaunimo užimtumo ir bedarbystės. Vis dėlto prašau palaikyti siūlymą, taikyti lengvatą kaip žaliai atšaldytai mėsai, taip ir turizmo sektoriui, nes lengvatos, žinome, nėra pastovios, visada galima peržiūrėti ir grįžti arba galvoti apie PVM tarifo vienokį ar kitokį procentą. Manau, kad pirmiausia šitas siūlymas nėra lobistinis, kas yra labai svarbu šiandien apie tai kalbėti, ir paremtas tikrai argumentais, ir didina mūsų šalies konkurencingumą ir įvaizdį. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū Ritai. Prašau. J. Razma dėl vedimo tvarkos.
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš kreipčiausi į Ministrą Pirmininką primindamas, kad pagal Seimo statutą Ministras Pirmininkas bet kokiu klausimu gali paprašyti žodžio ir kalbėti be eilės. Ypač po Darbo partijos lyderio pasisakymo, kad jų frakcija neprašo mėsos lengvatos ir nebalsuos, būtų įdomu, ar Ministras Pirmininkas, kuris lyg ir sakė, kad Vyriausybė tam irgi nepritaria, ar yra pajėgus kreiptis į savo frakciją tuo klausimu ir užtikrinti, kad taip pat nebalsuotų. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, buvome susitarę, kad kalbės iš visų frakcijų. M. Bastys taip pat turi teisę. Aišku, galėjo ir atsisakyti. Prašom.
M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, pirmiausia noriu atkreipti dėmesį į kolegos, buvusio premjero, dabar opozicijos lyderio pasisakymą apie tai, kad buvo padaryti kažkokie mainai, kurie kainavo apie 200 mln. Lt biudžetui. Tai yra visiška netiesa. Manau, kad buvusiam premjerui taip nedera elgtis, užsiimti tokiu pigiu populizmu. Jūs visi puikiai žinote, kad tokia pataisa yra žymiai anksčiau įregistruota, ir būtent Biudžeto ir finansų komiteto pirmininkas tai yra padaręs dar iki skelbiant interpeliaciją. Aš manau, kad negalima užsiimti tokiu pigiu populizmu ir meluoti visiems žmonėms iš šitos tribūnos.
Kai kalbame apie PVM mokesčius, be abejo, mums reikia remtis visų pirma visa mūsų mokestine baze. Be abejo, reikia pasiremti ir kitų valstybių pavyzdžiais. Čia iš tribūnos buvo pasisakyta, sakykime, tokioje valstybėje kaip Danija iš viso yra PVM vienas didžiausių Europos Sąjungoje, tai yra visoms sritims, visoms šakoms, paslaugoms ir panašiai, tarp jų ir turizmui, yra 25 % pridėtinės vertės mokestis. Bet ten yra tos lėšos, kurios gaunamos kaip turizmo, jeigu surenkama 25 % pridėtinės vertės mokesčio… Dalis tų mokesčių yra skiriama būtent toliau infrastruktūrai tobulinti, tam, kas yra reikalinga turizmui: kelių infrastruktūrai, įvairiam transportui, t. y. laivams, lėktuvams, geležinkeliams ir t. t. Kitaip tariant, tai šakai valstybė sukoncentruoja lėšas ir padeda toliau vystytis.
Manau, toks požiūris irgi tiktų, bet turėtume sutarti visi – tiek turizmo sektorius, tiek Vyriausybė. Galima būtų eiti ir tokiu keliu, bet šiandien Turizmo asociacija prašo, kad šiam sektoriui būtų lengvatinis tarifas. Jie motyvuoja tuo, kad tai yra eksporto sritis, o eksportui, kaip žinoma, yra taikomas iš viso nulinis tarifas. Čia galima įvairiausiais aspektais pasižiūrėti.
Jeigu mes kalbame apie lengvatinį tarifą atšaldytai šviežiai mėsai, tai taip pat yra, manyčiau, teisingas požiūris. Tiesa, dėl biudžeto ekspertai įvairiai skaičiuoja – vieni sako, kad bus prarasta apie 80 mln. Lt, Finansų ministerija kalba apie tai, kad gali būti prarasta apie 200 mln. Lt, bet, manau, esmė yra ne čia.
Kai mes kalbame apie būtiniausius produktus ir tuos produktus, kuriuos galima pasirinkti, kur pirkti – ar parduotuvėje, ar turguje, manau, kad mes turime skatinti visų pirma mūsų pirkėjus, kad pirktų parduotuvėje. Per tai mes galime surinkti daugiau pridėtinės vertės mokesčio ir tokiu būdu labiau skaidrinti mūsų ekonomiką, ištraukdami daugiau iš šešėlio mūsų ekonomiką.
Mano įsitikinimu, dėl to gali laimėti visi – tiek vartotojai, tiek ir gamintojai, kadangi gamintojams irgi yra labai aktualu, kad jų gaminama produkcija būtų konkurencinga. Kitaip tariant, turi būti stiprinamas konkurencingumas. Tokių įmonių, kurios šiandien neša mums didelę naudą, jeigu mes kalbame apie žemės ūkio produktus ir apskritai visą maisto pramonę, šiandien yra pagaminama nuo beveik 10 % bendrojo vidaus produkto ir nemaža dalis yra eksportuojama. O jeigu dar tiksliau, tai maisto produktų mes eksportuojame daugiau, negu importuojame. Vadinasi, mes su šia šaka galime dar sustiprinti savo ekonomiką.
Jeigu kalbame apie vaistus ir apie pridėtinės vertės mokestį už šilumą, manau, kad negalima daryti staigių tokių posūkių. Reikėtų…
PIRMININKAS. Laikas baigėsi!
M. BASTYS (LSDPF). …jau visą sistemą peržiūrėti, norint padaryti PVM pertvarką. Kadangi laikas baigėsi, aš tiems projektams pritariu ir visus kitus agituoju už tai, kad balsuotume už. Dėkoju.
PIRMININKAS. Kviečiu į tribūną premjerą A. Butkevičių pasinaudoti teise, kadangi, aš manyčiau, įvyko toks išprovokavimas.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, manau, kad apie mokesčių politiką gali diskutuoti kiekvienas žmogus, tik yra vienas didžiulis skirtumas: kai jau reikia kalbėti konkrečiai, kokią įtaką mokesčių politika duoda ekonomikos skatinimui arba koks yra poveikis tiesiogiai žmonių pajamoms, arba koks yra poveikis ekonomikos skatinimui priimant vieną arba kitą mokesčių įstatymą, tai čia jau reikalingas gilesnis žinių bagažas. Negalima vadovautis tam tikra žinių erozija arba senaisiais mitais, kurie šiandien jau nebetinka globaliam mūsų pasauliui, kur vyksta didžiulė integracija ir globalizacija ir kur kalbama apie konkurencingumo didinimą arba darbo rinkos lankstumo priemonių taikymą.
Čia noriu pasakyti, kad visada reikia elgtis, kalbant apie mokesčių sistemos peržiūrą ar reformą, neparastai atsargiai ir žinoti keletą dalykų. Kokia dalis viešųjų finansų yra perskirstoma, palyginti su bendruoju vidaus produktu? Tarp visų Europos Sąjungos šalių Lietuva yra paskutinėje vietoje. Kokia yra žmonių perkamoji galia, kas leidžia paskatinti vidaus vartojimą, kas leidžia paskatinti smulkųjį ir vidutinį verslą mūsų šalyje ir kas leidžia gauti didesnes pajamas į biudžetus? Tai čia Lietuva irgi yra paskutinėje vietoje, jeigu mes lyginsime net žmonių pajamas, ypač kritusias per ekonominį sunkmetį, su Baltijos šalių, nelyginu su kitomis šalimis.
Yra įvairiausiais pjūviais atlikta Eurostato analizė, įvairiausiais pjūviais yra atlikta Europos Komisijos analizė, kurią turi ir gali pristatyti, atėjęs į šią tribūną, ponas komisaras A. G. Šemeta, jeigu jūs pakviesite. Jis pateiks analizę, kaip paskutiniuoju metu Lietuva atrodo. Visa tai įpareigoja nepaprastai atsakingai, motyvuotai, pagrindžiant įvairiais skaičiavimais… ypač priimant mokesčių įstatymus. Reikia pripažinti, kad pagrindinį vaidmenį lemia ne vien šalies mokesčių sistema, skatinant ekonomikos augimą ilguoju laikotarpiu.
Esu labai nustebęs, kai mes kalbame, kad galima jau rytoj panaikinti PVM lengvatą šilumai. Gerbiamieji, šiandien Lietuvoje pati didžiausia problema yra šilumos kaina! Tą pripažino ir Lietuvoje esantys užsieniečiai, kurie čia dirba ir daro analizę, dirba komerciniuose bankuose ar kitokiose finansų institucijose. Paskaitykite jų pranešimus. Žmogus, gavęs voką, kuriame yra įdėta sąskaita už šilumą, kitą sykį net tą pačią dieną nedrįsta atplėšti to voko, kad jam nesukeltų tam tikro šoko arba nesugadintų tą dieną jam nuotaikos. Čia ir turi būti susitelkimas, kaip racionaliau panaudoti Europos Sąjungos lėšas suplanuojant, kad pirmiausia mes galėtume padaryti šilumos gamybos ūkio pertvarką, o ne vien užsiciklinti ties kažkokiais dalykais, jeigu kalbame ir diskutuojame apie tam tikras PVM lengvatas.
Aišku, kitas labai svarbus faktorius, kad mes laikytumės fiskalinės drausmės, finansinės drausmės. Čia reikia įvertinti, ką mes galime šiandien priimti, svarstydami mokesčių įstatymus, o ko negalime priimti. Daugelis kalba apie PVM lengvatą šviežiai arba atšaldytai mėsai. Mes irgi turime ieškoti varianto, kaip tuos 30 % neapskaitytos rinkoje mėsos patraukti, kad ji būtų oficialiai apskaitoma arba per mokesčių sistemą, arba kovojant su neapskaitytais dalykais, kurie yra įvežami į Lietuvą, t. y. kovojant su šešėline ekonomika. Ir ne 200 mln. Lt būtų praradimas, bet tai būtų praradimas apie 120 mln. paskutiniuoju metu. Vyriausybė kol kas šiai pozicijai nėra pritarusi, nes šiandien dar nemato galimybių, kad staiga iš kitų pajamų straipsnių būtų galima visa tai kompensuoti. Bet dėl to mes galvojame, kaip būtų galima… nebent susitarus su prekybos įmonių organizacijomis, kad tokia pačia dalimi būtų sumažinta ir prekių kaina.
Vis dėlto aš manau, kad tai peržiūrai mokesčių sistemos, kuri šiandien yra pateikta Seimui, Vyriausybės pateikta, būtina pritarti dėl to, kad mes paskatintume pajamų augimą pirmiausia tiems žmonėms, kurių darbo pajamos yra santykiniai žemos. Tai paskatintų vidaus vartojimą, paskatintų jų perkamąją galią ir tai būtų poveikis vidaus rinkai ir mūsų ekonomikai. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū premjerui. Kolegos, dar dėl vedimo tvarkos – A. Kubilius. Prašom.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš dėkoju premjerui, kad jis mums dar kartą paaiškino apie šilumos ūkį, užmiršo dar apie renovaciją pakalbėti. Iš esmės mes ir per Seniūnų sueigą sakėme, kad svarstant PVM įstatymą susiduriame su viena problema, kad yra pateiktos pataisos, kurios iš esmės keičia biudžetines pajamas, vos ne iki 250 mln. Lt sumažina ir tai daroma be Vyriausybės pozicijos. Aš taip ir neišgirdau iš premjero, ar Vyriausybė tam pritaria, ar nepritaria. Konkrečiai PVM lengvatai šaldytai mėsai ir PVM lengvatai viešbučių paslaugoms. Noriu priminti, kad ryte per Vyriausybės valandą jūs sakėte, kad PVM lengvatai šaldytai mėsai jūs nepritariate. Dabar jau yra po pietų, norėtume išgirsti nuomonę.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Jeigu galima.
PIRMININKAS. Prašau, premjere.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Aš jums aiškiai iš šios tribūnos pasakiau, kad mes siūlome pritarti Vyriausybės pateiktiems įstatymų projektams. Aiškiai buvo pasakyta, suprantamai pasakyta. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Ačiū. Kviečiu B. Bradauską, Biudžeto ir finansų komiteto pirmininką, dėl pataisų. Yra Seimo nario A. Dumbravos pataisa dėl 19 straipsnio 3 dalies 5 punkto. Siūlo jį išdėstyti. Prašom, pone Dumbrava, pristatyti savo pataisą.
A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, mes žinome, kad reguliaraus susisiekimo maršrutams dabar yra 9 % PVM lengvata. Tik dvi savivaldybės Lietuvoje šiandien savo mokyklinius autobusiukus perdavė autobusų parkams. Čia tikrai nebūtų dideli nuostoliai valstybei, bet savivaldybėms būtų parama, kad vis dėlto būtų taikomas 9 % lengvatinis tarifas toms savivaldybėms. Aš manau, kad jos su autobusų parkais susitartų ir tikrai pavėžėjimo kainos sumažėtų. Mano toks siūlymas, kad mokinių vežimui specialiaisiais reisais į mokyklas ir iš jų taip pat būtų taikomas 9 % PVM lengvatinis tarifas. Labai ačiū. Tikiuosi paramos.
PIRMININKAS. Komiteto nuomonė. Prašom. B. Bradauskas.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Man reikėtų truputį susikaupti, nes paskutiniai pareiškimai, nežinau, ar man stovėti šioje tribūnoje, ar nestovėti…
Iš tikrųjų komitetas nepritarė šiai pataisai dėl to, kad nepaskaičiuota, kiek tai iš viso kainuotų biudžetui, absoliučiai neturime tokių duomenų. Negalime pirkti katės maiše. Jeigu būtų paskaičiuoti šiuo metu susidarantys nuostoliai biudžete… Ne vėlu su tomis pataisomis dar kartą grįžti teikiant biudžetą, jos įsigaliotų tuo pačiu metu. Manyčiau, kad šiuo metu nereikėtų pritarti ir siūlau nebalsuoti už šias pataisas.
PIRMININKAS. Kolegos, pataisų svarstymas. Už, prieš nėra. Balsuojame. Kas pritariate A. Dumbravos pataisai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Kolegos, balsuojame už pataisą. Komitetas nepritarė.
Užsiregistravo 103 Seimo nariai, balsavo 102: už – 33, prieš – 19, susilaikė 50. Kolegos A. Dumbravos pataisai nepritarta.
Kolegos, yra Seimo nario J. Razmos pasiūlymas dėl 1 straipsnio 4 dalies 2 punkto. Prašom, pone Razma, pristatykite savo pataisą.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mano pataisos esmė labai paprasta – išbraukti komitete naujai įrašytą lengvatą šaldytai mėsai, nes tokios lengvatos Vyriausybė nebuvo pasiūliusi. Kaip aš supratau, tai buvo likę tolesnėms diskusijoms. Galbūt būtų geriau matyti kartu su teikiamu biudžetu.
O dabar ką mes matome viešųjų finansų srityje? Matome, kad biudžetas renkamas sunkiai. Mokestiniai įsipareigojimai nevykdomi. Kitų metų biudžetas laukia taip pat labai įtemptas, aš galiu taip spręsti. Ši lengvata, jeigu ją įvestume, duotų apie 200 mln. papildomo minuso. Tai yra ne šiaip teorinis minusas, tai reiškia, kad tų pinigų negaus ar sveikatos apsauga, nors ministrui Vyteniui turbūt jų labai reikia, kad jau šiandien pagerintų sveikatos įstaigų finansavimo reikalus, ar švietimas, ar dar kai kas. Galbūt negaus pensininkai nė trupučio kompensacijų už sumažintas dvejų metų pensijas.
Nėra taip, kad čia mes su ta PVM lengvata padarome tik gerą darbą žmonėms. Kai kas tų galimų surinkti pinigų negauna, o naudą, deja, gauna labai turtingi žmonės, kurie prisiperka nemažus kiekius pačių brangiausių mėsos gaminių. Kodėl mes turime juos remti, kodėl pagaliau turime remti žalios mėsos, o ne žuvies, ne daržovių, ne vargšui ypač svarbių duonos produktų vartojimą? Todėl pataisa visais atžvilgiais yra ydinga. O tie prekybininkų pažadai, taip, ko gero, jie realizuos tuos pažadus, iš pradžių sumažins kainas, bet praeis kiek laiko ir tos kainos pagal rinkos dėsnius sugrįš į buvusį lygį. Čia irgi neturėkime iliuzijų.
PIRMININKAS. Komiteto nuomonę pristato B. Bradauskas.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Komitetas, aišku, nepritarė. Bet prieš komentuodamas toliau aš norėčiau paklausti visų koalicijos partnerių – ar pasikeitė koalicijos sprendimas, ar ne? Jeigu jis pasikeitė, tai man nėra ko stovėti šioje tribūnoje, o jeigu nepasikeitė, tada komentuosiu. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Kolegos, iš tiesų prašom balsuoti už pataisą. (Balsai salėje) Yra užsirašę kalbėti. Pataisai pritaria K. Masiulis. Prašom.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, tai labai rimta. Aš iš tikrųjų vertinu tai, kad premjeras išdrįso pasakyti, kad jis nepritaria PVM lengvatai mėsai. Įsivaizduoju, kad socialdemokratui tai pasakyti yra sunku, bet noriu jį ir pateisinti, kad iš tikrųjų ir mes ne prieš pigią mėsą, bet mes esame prieš pigią mėsą milijonieriui, ką V. Uspaskichas sakė. Jeigu mes norime rūpintis žmonėmis, jų būtiniausiais poreikiais, tai galvokime apie tai, kaip paremti tuos, kurie turi tam tikrų vartojimo problemų. Sąvoka „būtiniausi produktai“ yra labai plati ir jinai kiekvienai šeimai kitokia. Tie, kas turi mažų vaikų, tai galbūt sauskelnės, vežimėlis, vaiko drabužėliai, kurie yra labai brangūs, galbūt tai yra būtiniausi produktai. Sauskelnių nenusipirks padėvėtų. Sergantiems galbūt kiti dalykai yra svarbūs. Mėsa nėra niekuo išskirtinė, siūlau…
PIRMININKAS. Kolegos, prašom tylos, nieko negirdėti. Prieš pataisą – B. Pauža.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Aš norėčiau oponentams ir konservatoriams, ypač buvusiam premjerui, pasakyti. Gerbiamasis buvęs premjere Kubiliau, noriu pasakyti, kad mes ketverius metus jūsų finansų ministrės prašėme, kad pateiktų skaičius, kai jūs padidinote PVM iki 21 % mėsai, kiek jūs surinkote PVM daugiau. Deja, iki šios dienos jūs to dalyko negalėjote padaryti.
Dabar ką jūs čia kalbate apie šituos milijonus, tai yra prielaidų skaičiai, gerbiamasis premjere. Aš žinau tuos jūsų skaičius, tie skaičiai jau yra net taukuoti, gerbiamosios I. Šimonytės rankomis nučiupinėti. O esmė štai kokia. Aš noriu pasakyti, kodėl dabar siūlomas šitas dalykas.
Siūloma štai dėl ko. Lietuvos žmonės maisto produktams išleidžia didžiausius procentus visoje Europos Sąjungoje savo atlyginimo dalies, tarp jų mėsa sudaro didžiausią procentą. Ar jūs norite rūpintis Lietuvos žmonėmis, kad jie išleistų nors šiek tiek mažiau šiam produktui pirkdami ir valgydami, ar jūs norite iškreipti visus dalykus ir kad toliau tie žmonės valgytų ką nors kita, o ne mėsą? O lietuvis savo prigimties tikrai nepakeis. Aš siūlau tikrai nepritarti gerbiamojo J. Razmos pasiūlymui.
PIRMININKAS. Kolegos, dėl vedimo tvarkos prašau labai trumpai. A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega Pauža, aš siūlau jums kreiptis į savo kaimyną B. Bradauską, kuris yra išdalinęs visiems pagrindinio komiteto išvadas šiuo klausimu. Aš iš tų išvadų jums cituoju du skaičius – Lietuvos Respublikos valstybės biudžetas 2014 m. netektų dėl PVM lengvatos mėsai ir jos gaminiams 380 mln. Lt. Pasirašo B. Bradauskas.
PIRMININKAS. Labai trumpai, Petrai. Nors aš abejoju.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš manau, kad tikrai yra ne iki galo išdiskutuotas klausimas. Arba mes darykime pertrauką šiuo klausimu ir svarstykime kitą posėdį. O dabar, jeigu yra pateiktas toks įstatymas, koks šiuo metu yra, tai tikrai išbalansuoja visą rinką. Faktiškai žaliai mėsai yra lengvata, o gaminiui lengvatos nėra. Tai kas bus? Pažiūrėkite, kas yra. Žmonės patys gaminsis maisto produktus ir nepirks gaminių. Todėl aš manau, kad būtina daryti pertrauką arba balsuoti už A. Kubiliaus pataisą siekiant visiškai nesugriauti maisto pramonės. Tokios lengvatos nesubalansuotos.
PIRMININKAS. Ačiū. Prašom, B. Bradauskas ir V. Uspaskichas ir baigiame.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, nereikia spekuliuoti jokiais skaičiais. Visų pirma noriu pasakyti, kad pridėtinės vertės mokesčio surinkimas, surinkimo apskaita pagal kiekvieną produktą nevedama. Tai yra menami skaičiai, o ten, kur jūs sakote 380 mln., tai yra ne atšaldytai mėsai, o viskam, kam buvo siūloma: ir daržovėms, ir t. t., ir t. t. Todėl nepainiokite šitų dalykų ir neklaidinkite žmonių.
Atvirai pasakius, pirmi skaičiai, kurie buvo pateikti mums Mokesčių inspekcijos, buvo 80 mln., po to 120, dabar išaugo iki 200. Kaip kas nori, taip tas žongliruoja tais skaičiais. Dar kartą sakau: pagal kiekvieną produktą iki šiol apskaita nebuvo vedama, todėl niekas negali pasakyti tikrų skaičių.
Noriu pasakyti tiems, kurie prieš šitą lengvatą. Tris kartus gamyba žlugo, sumenkėjo, kai buvo įvestas 21 %, apie 50 % darbuotojų buvo atleista iš perdirbamosios pramonės. Sakykime, pavyzdžiui, tik viena įmonė iki šito PVM įvedimo mokėjo 59 mln. mokesčių, o po šito padidinto tarifo įvedimo moka tik 19. Štai jums skaičiai. Aš nenoriu čia kalbėti, bet man tik kitas stebuklas kyla, kad viena sutariate, kita darote.
PIRMININKAS. Gerai, kolegos. Paskutinis – V. Uspaskichas.
V. USPASKICH (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Tiesiog noriu nuraminti visą tą diskusiją. Ji niekur neveda, nes pats įstatymas nuo pat pradžios, koks dabar pasiūlytas, yra išbalansuotas. Jis neatneš naudos. Ir tikrai po pusės metų, po metų pradės visi kalbėti: matote, priėmėme, pinigus išleidome, nesurinkome, efekto nedavė. Šiuo atveju galima arba pertrauką daryti, arba pritarti J. Razmos pasiūlymui. Bet šiek tiek skaičių, kad būtų jums suprantama. (Bet kaip jūs rėkiate čia!) Kad būtų šiek tiek suprantama, apie ką kalbama.
Dabar į Lietuvą atvežama maždaug 35–40 tūkst. tonų mėsos ir mėsos produkcijos. Vienai tonai pagamintos gatavos produkcijos, tai yra nuo grūdų auginimo, pašarų gamybos, gyvulių išauginimo, paskerdimo, pagamintos produkcijos pristatymo iki prekystalio, yra pusantros darbo vietos, vienai tonai. Tai suskaičiuokite, 40 tūkst., kurie vis tiek valgys, jie neatvažiuos iš užsienio, mes padarysime juos konkurencinga produkcija.
PIRMININKAS. Dabar jau pasisakymas.
V. USPASKICH (DPF). Ne, aš noriu tiesiog paaiškinti, apie ką kalbama, nes niekas apie tai nekalba. Todėl noriu pasakyti labai paprastai. Jeigu 40 tūkst. tonų yra įvežama importo ir mes padarysime jai konkurenciją, tai nori nenori bus sukurta apie 50–60 tūkst. darbo vietų.
PIRMININKAS. Ačiū.
V. USPASKICH (DPF). Paprastas skaičiavimas. Norime mes tai padaryti ar nenorime? Nenorime, nebalsuojame. Bet tik ne už šitą pasiūlymą, kuris dabar yra. Todėl aš pritarčiau J. Razmos siūlymui išbraukti, grįžti prie paketo. Jis turi būt paketu priimtas.
PIRMININKAS. Kolega, ačiū. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate J. Razmos pasiūlymui, kad būtų išbraukta šviežia atšaldyta mėsa dėl PVM lengvatos, prašom balsuoti už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 104 Seimo nariai, balsavo 102: už – 69, prieš – 15, susilaikė 18. Yra pritarta J. Razmos pataisai. (Balsai salėje)
Prašom, dėl pataisų – B. Bradauskas. B. Bradauskas dėl pataisų, prašom.
Kita pataisa yra jūsų paties, Broniau. Komitetas pritarė. Gal, kolegos, galime pritarti bendru sutarimu? Komitetas pritarė. Dėl turizmo – čia tavo pataisa ir tu pritarei. Kolegos, ar galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Ačiū.
Kita pataisa yra Seimo nario V. Gapšio. Prašom pristatyti, Vytautai. Yra pasirašę daugiau ir nori pristatyti V. Uspaskichas. Prašom.
V. USPASKICH (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Noriu pasakyti, kad mūsų šis pasiūlymas yra subalansuotas. Jeigu mes jo nepriimsime, tai nepriimsime, jeigu priimsime, tai būtų labai gerai.
PIRMININKAS. Viskas. Prašom. Komiteto nuomonę pristato B. Bradauskas.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Aš nelabai suprantu, kas dedasi šioje salėje. Nelabai suprantu, čia reikėtų, matyt, dar atskiro gero pasitarimo. Bet jeigu mes pritartume V. Gapšio pataisai, tai tie skaičiai, kurie čia buvo įvardyti, kurie galbūt nelabai tikslūs, bet biudžete tikrai atsirastų apie pusės milijardo skylė, kurios užlopyti šiandien tikrai negalėtume. Tai vienas dalykas.
Antras dalykas – daržovės. Ką mes subsidijuosime? Užsienio šalis, iš kur importuojama visa ši produkcija? Lietuvoje užauginama galbūt 20 %, tas, kas parduodama Lietuvoje. Tai reikia šiek tiek galvoti prieš teikiant tokį mistinį pasiūlymą. Todėl komitetas nepritarė ir aš tikrai siūlau balsuoti prieš.
PIRMININKAS. Kolegos, motyvai už – K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Jeigu mes kalbame apie mėsą ir mėsos produktus, tai čia jau Viktoras sakė, kad tai yra mažiausiai 50 tūkst. darbo vietų su visomis iš to išplaukiančiomis pasekmėmis. Matyt, geriau būtų tuos mėsos produktus gaminti Lietuvoje, o ne vežtis iš Lenkijos ir kitų valstybių, kur nėra arba PVM gerokai mažesnis ir natūraliai žmonės perka produktus, kur yra pigiau. Vienas dalykas.
Dėl daržovių. Nors ir kaip keista, dar daržoves ir Lietuvoje augina. Ypač vidurio Lietuvoje. Ne vienas atvejis, kad taip yra. Ir nebūtinai reikia apie Vilniaus kraštą važinėti. Aš manyčiau, kad tas pasiūlymas yra ganėtinai subalansuotas ir mums reikėtų labai rimtai svarstyti, ir aš siūlyčiau balsuoti už, nes tai naujos darbo vietos, ir mokesčių praradimas, kuriuo visą laiką gąsdinama, yra tiktai aritmetinis, faktiškai būtų (…) daugiau. Iš šešėlio tie pinigai ir tos pajamos ateitų čionai. Jis pasitrauktų iš turgų, kur šešėlyje parduodama, ir iš visų kitų dalykų.
PIRMININKAS. Prieš pataisą – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, deja, aritmetika yra tikslus mokslas, o ne filosofinė kategorija. Tas jūsų pasiūlymas, aš jį išverčiau į paprastą žmonių kalbą, kadangi šiandien kalbame apie mėsą, tai reiškia kiekvienam pensininkui per mėnesį netekti 6 kg mėsos. Va tik tiek ir tekainuoja.
PIRMININKAS. Kolegos, prašom balsuoti dėl pataisų. Kas pritariate V. Gapšio pataisai (ir daugiau turbūt yra pasirašę, bet aš nematau), balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Priminsiu, komiteto nuomonė yra nepritarti.
Užsiregistravo 106 Seimo nariai. Balsavo 105 Seimo nariai: už – 29, prieš – 33, susilaikė 43. Pataisai yra nepritarta.
Kolegos, kita pataisa dėl 2 straipsnio yra Seimo nario B. Bradausko. Komitetas pritarė. Kolegos, gal galime bendru sutarimu pritarti? Galime. Ačiū. Pranešėjui taip pat ačiū. Broniau, ačiū jums.
Kolegos, dabar balsuosime. Svarstymo stadija. Motyvai. Kolegos, motyvai dėl viso. Už – V. Uspaskichas. Viktorai, prašom.
V. USPASKICH (DPF). Ačiū. Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų tai, ką aš kalbėjau iš tribūnos, ir būtų visiškai gerai pamatyti ir subalansuoti visą įstatymą tam, kad turtingi žmonės galėtų sumokėti visą kainą, tai yra be jokios PVM lengvatos, o socialiai remtiniems žmonėms būtų parengta schema, kaip kompensuoti ir padėti mažas pajamas gaunantiems žmonėms. Būtų galima balsuoti už visą įstatymą. Bet remti, pavyzdžiui, mane, iš viso nereikia. Aš pats galiu sumokėti už visas paslaugas visą kainą.
Dabar tai, kas buvo kalbėta, ir ponas R. J. Dagys kalbėjo, ir ponas B. Bradauskas kalbėjo, kiek tai kainuotų. Tai yra tik aritmetika. Bet kada mes sudarysime konkurencines sąlygas mūsų rinkoje, tai tikrai mes galėtume nukonkuruoti importą, kurį turės pakeisti mūsų, nacionalinio gamintojo, produktas. O kad pagamintume šitą produktą, reikia papildomų darbo vietų. Kaip jūs žinote, papildomos darbo vietos sukuria ir papildomų mokesčių valstybei. Dėl to net sunku pasakyti, kaip elgtis. Reikia pritarti lyg tai kai kuriems pasiūlymams, bet jis nesubalansuotas iki galo. Kažkas teisingai pasakė: pasiūlė, atėjo kažkokie pasiūlymai, ypatingos reikšmės nepadaro, ir ginčijamės visą dieną apie tai. Aš siūlau, galbūt, jeigu reikia, mes galime palaikyti, bet reikia grįžti, panaikinti lengvatas turtingiems žmonėms. Aš sakau, aš nenoriu mokėti lengvatų.
PIRMININKAS. Laikas. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 105 Seimo nariai. Balsavo 105 Seimo nariai: už – 101, susilaikė 4. Po svarstymo įstatymo projektui yra pritarta.
Kolegos, Seimo Pirmininkas siūlo šį projektą priimti ypatingos skubos tvarka. Ar galime pritarti? Galime. Kolegos, pastraipsniui.
Ar galime pritarti dėl 1 straipsnio? Galime. Pritarta. Ar galime pritarti dėl 2 straipsnio? Pritarta.
Kolegos, už. Kęstuti, gal galime nekalbėti, iš karto balsuoti? K. Masiulis nori, prašom už.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, aš tikrai nekalbėsiu, nenoriu trukdyti, aš tik noriu pasidžiaugti, kad mes taip vieningai visi balsuojame už naktinės mokesčių reformos vieną eilinį įstatymą.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, balsuojame. Kas už šį įstatymo projektą, prašom balsuoti už. Kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 108 Seimo nariai. Balsavo 107 Seimo nariai: už – 102, susilaikė 5. Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo 19 straipsnio pakeitimo įstatymas yra priimtas. (Gongas)
Toliau Seimui pirmininkaus Seimo Pirmininko pavaduotojas J. Narkevičius.
Prašom, replika.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš džiaugiuosi, kad čia pavyko apginti valstybės finansų stabilumą bent jau nuo gerų 200 mln. Lt. Mes toliau liekame nuoseklūs, tą darome ir darysime. Matau šiek tiek valdančiosios koalicijos pasimetimo. Aš tikrai raginčiau šitokiais klausimais nejuokauti.
Turiu pasakyti, kad Seimas per ypatingą skubą patvirtino PVM įstatymą, kuriame atsirado ir PVM mokesčio lengvata viešbučių paslaugoms. Tai čia norėčiau pasakyti, kad premjeras, iš ryto kalbėdamas „Žinių radijui“ ir vėliau, dar kartą pakartojo, kad 99 % duoda, kad tikrai tokios lengvatos viešbučiams nebus patvirtinta.
Gerbiamasis premjere, aš noriu dar sykį atkreipti jūsų dėmesį į tai, kad, nepaisant jūsų žodžių, čia kažkaip sprendimai vyksta visiškai kitaip, negu jūs pats tai norite pasakyti. Raginčiau iš tikrųjų tokiais rimtais klausimais imtis vadovauti ir sutelkti pastangas, kad nebūtų chaoso. Nes ką reiškia jūsų pasakytas žodis – 99 %, kad tokios lengvatos nebus? Mes matome, kas iš to išeina.
PIRMININKAS (J. NARKEVIČ, LLRAF). Ačiū, gerbiamasis A. Kubiliau. Ponas A. Butkevičius. Prašom.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Aš suprantu, kad man reikės ateiti dažniau į Seimą, nors iki to momento neturėjau laiko, nes kolega A. Kubilius norėtų dažniau su manim individualiai padiskutuoti. Bet taupydamas laiką aš noriu pasakyti, kad situacija yra puikiai valdoma, o nuomonių įvairovė gali būti. Gal jums priminti, kaip jūs svarstėte įstatymo projektus – tiek mokestinius, tiek kitus – ir tam tikrų jūsų frakcijos žmonių pasisakymus? Bet man, žinote, gyventi praeitimi visiškai neįdomu.
PIRMININKAS. Ačiū. Ponas B. Bradauskas. Prašom.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Tenka apgailestauti, dalyvavau koalicijos partnerių pasitarime ir labai apgailestauju, kad gerbiamas Viktoras pakeitė visos koalicinės tarybos susitarimą, pats ten nedalyvavęs. Teisingai sako žmonės: Darbo partija yra Viktoro partija, vieno žmogaus, ir daugiau nieko. Sveikinu! (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Ačiū. Replikos po balavimo baigtos.

17.19 val.
Akcizų įstatymo 23, 24, 25, 26, 30 ir 31 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-720(2) (svarstymas)

Pereiname prie 1-8 klausimo. Pone Bradauskai, prašome į tribūną. Akcizų įstatymo 23, 24, 25, 26, 30 ir 31 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-720(2). Biudžeto ir finansų komiteto pirmininkas B. Bradauskas. Prašom. Svarstymo stadija.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Biudžeto ir finansų komitetas svarstė Vyriausybės pateiktą Akcizų įstatymą ir jam iš esmės pritarė. Biudžeto ir finansų komitetas turi vieną pasiūlymą, bet apie tai vėliau. Dėkoju.
PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Ponas K. Glaveckas užsirašė kalbėti, tačiau jo nematau. Taigi pereisime iš karto prie pataisų. Prašom, pone pirmininke.
Dėl 2 straipsnio yra Seimo nario A. Palionio pataisa. Komitetas nepritarė. A. Palionis.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju. Gal pristatys.
PIRMININKAS. Prašom pristatyti savo pataisą.
A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Biudžeto ir finansų komitetas nepritarė mano siūlymui, todėl aš norėčiau gerbiamiesiems kolegoms Seimo nariams pateikti truputį skaičių. Mano pasiūlymo esmė yra fermentuoto vyno segmentai. Jis yra skirstomas į dvi dalis. Viena vyno dalis yra iki 8,5 laipsnio, tai yra sidras, kuriai Vyriausybė siūlė didinti akcizą 46 %, o antra dalis yra nuo 8,5 iki 15 % vynas, ir Vyriausybė siūlė didinti 13,6 % akcizo mokestį.
Į šitą vyno kategoriją patenka ne tik mūsų gamintojų vynas, bet ir visas importuotas į Lietuvos Respubliką vynas. Jeigu taip paimtume, kiek mūsų gamintojai sumoka pagal kiekvieną kategoriją akcizo ir kiek importuojama vyno, tai pagal antrą kategoriją iš viso yra sumokėta 32 mln. 700 tūkst. akcizo 2012 m. ir tik 20 % yra mūsų gamintojų. Pagal pirmą kategoriją yra sumokėta 18,7 mln. akcizo, o mūsų gamintojai sudaro 80 %, ir sumokėta akcizo 15 mln. 850 tūkst. Mano siūlymas buvo tai antrai kategorijai, kur importuojamo vyno dalis sudaro 80 %, akcizą kelti ne 13,6 %, o 25 %. Šiurkščiai vyno butelis pabrangtų apie 30 ct ir taip mes apmokestintume didžiąją dalį importuojamo vyno, o ne mūsų gamintojų.
O dėl mūsų gamintojų noriu pasakyti, kad į kitas kategorijas įeina kaip ir Stakliškių midus. Mano siūlymas būtų skatinti obuolių augintojus, ne vien tuos, kurie parduoda obuolius ne tik degtinei gaminti, bet ir sultims spausti. Jeigu mes perdirbame pradinį produktą savo rinkoje, tai mes keliame pridėtinę vertę. Per Žemės ūkio ministeriją reikėtų skatinti ir remti sodininkus, bitininkus. Toks būtų mano pasiūlymas – šitą dalį pakelti iki 25 %.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už pristatymą. Pone pirmininke, jūsų, kaip komiteto pirmininko, nuomonė?
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Būtų labai gerai, jeigu Europos teisė leistų diferencijuoti importuojamiems vynams ir tėvyniniams. Tada mes galėtume padaryti netgi ne 25 %, bet ir daugiau importuojamiems, o tėvyninės gamybos kartelę nuleisti iki žemumos. Deja, mes to negalime padaryti. Todėl jeigu mes pritartume Andriaus pasiūlymui, tada „Anykščių vynas“, „Alita“ turėtų kaip ir sudėti ginklus, o jie vis dėlto superka didelę dalį mūsų vaisių augintojų, uogų augintojų, sodininkų produkcijos. Todėl negalime pritarti šitam pasiūlymui.
PIRMININKAS. Ačiū. Motyvai dėl A. Palionio pataisos dėl 2 straipsnio. Prieš nėra. Gal nebus ir už? Už – Z. Žvikienė. Prašom.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, nereikia.
PIRMININKAS. Ačiū. Balsuojame dėl A. Palionio pataisos. Kas už, pritaria pataisai, kas prieš – pataisai nepritaria. (Balsai salėje) Už – pritariame pataisai. Prieš ir susilaikę lieka už komiteto nuomonę – nepritaria pataisai. (Balsai salėje)
Balsavo 84 Seimo nariai: už – 48, prieš – 4, susilaikė 32. Pataisai pritarta. Po svarstymo A. Palionio pataisai pritarta.
Kita pataisa Seimo nario K. Glavecko. Jo nematau. Komitetas nepritarė. Niekas nepristatys. Komiteto nuomonė dėl Seimo nario K. Glavecko pataisos dėl 2 straipsnio, 24.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Be abejo, motyvai tie patys. Tikrai negalime pritarti tai pataisai.
PIRMININKAS. Gal galime bendru sutarimu nepritarti tai pataisai? Prieštaravimų nėra. Ačiū. Lieka komiteto nuomonė, K. Glavecko pataisai nepritarta.
Pono R. Markausko pataisa dėl įstatymo 7 straipsnio įsigaliojimo. Prašom pristatyti savo pataisą.
R. MARKAUSKAS (DPF). Mielieji kolegos, kad šio įstatymo 1, 2, 3 ir 4 straipsniai įsigaliotų nuo 2015 m. sausio 1 d… Kaip matome, mes ir dabar to akcizo nerenkame. Kiek man teko išklausyti pasienio, kitas tarnybas, padidinus akcizą, jūs puikiai suprantate, tos kontrabandos daugės, kad jos pasiruoštų tam, kad pasiruoštų mūsų įmonės ir verslas, nes iš tikro padidinus akcizą, aš jums garantuoju, pardavimai kris, gamyba irgi kurį laiką kris, todėl siūlau nuo sausio 1 d.
PIRMININKAS. Ačiū. Komiteto nuomonė? Pone Broniau, prašom pateikti.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Komitetas nepritarė, bet situacija pasikeitė. Daug mokesčių įstatymų, kurie buvo numatyti programoje, mes atmetėme, nebeliko šviežiai mėsai, nebeliko kitiems siūlymams… Kaip norite, taip spręskite. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Ačiū. (Balsai salėje) Matyt, komiteto nuomonė nepasikeitė, nes primininkas turbūt negalėtų pakeisti tos nuomonės. Taigi yra nepritarti. Dabar balsuosime. Motyvai. Pone Kęstuti, norite?
K. DAUKŠYS (DPF). Aš tik noriu palaikyti Raimundo pataisą, nes ji leis ir verslui pasiruošti, ir tarnyboms pasiruošti. Natūralu, pakėlus akcizus, į šešėlį bus vis daugiau lendama. Manau, tokia pataisa reikalinga.
PIRMININKAS. Ačiū. Motyvų prieš nėra. Skelbiu balsavimą dėl pono R. Markausko pataisos. Kas už, palaiko pataisą, kas prieš ir susilaiko, lieka prie komiteto nuomonės. Vyksta balsavimas dėl 7 straipsnio. (Balsai salėje)
Balsavo 93 Seimo nariai: už – 30, prieš – 29, susilaikė 34. Taigi pataisai nepritarta, lieka komiteto nuomonė.
Gerbiamieji, visi pasiūlymai išnagrinėti. Taigi dėl visos redakcijos nuomonė – už, nuomonė – prieš. G. Steponavičius – motyvai prieš.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Nėra smagu matyti tokį psichologinį valdančiosios koalicijos pakrikimą, kai net komiteto pirmininkas nesugeba argumentuotai ginti pozicijos. Galbūt prasmingiau būtų padaryti pauzę ir apsvarstyti, ar gerai apgalvoti šitie siūlymai? Matome, kad darbotvarkėje yra ir grupės iš koalicijos narių siūlymų legalizuoti naminukę. Bet viena yra aišku, kad mokesčių didinimas stengiantis labiau, nei numato Europos Sąjungos minimali riba, tiktai fasadiniu būdu kovoti su šešėline ekonomika ir kontrabanda nesukuria įspūdžio, kad tai yra veiksmas, kuris duos tokį išoriškai, atrodytų, pozityvų rezultatą.
Liberalai ne sykį yra pasisakę prieš dirbtinį ir nepagrįstą mokesčių, tarp jų ir akcizų, didinimą ne tik degalams, bet ir alkoholiui, ypač lengvam alkoholiui, taip pat ir tabakui. Todėl ir šiuo atveju mes kviečiame nebalsuoti už tokį eklektišką, ne iki galo parengtą ir rezultatų neduosiantį pasiūlymą, juolab ir pačioje daugumoje netikinčių šito pasiūlymo sėkme turbūt yra daugiau negu pakankamai.
PIRMININKAS. Ačiū. Sutaupėme daugiau kaip pusę minutės. Nuomonė už – ponia Z. Žvikienė. Prašau.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų tiek alkoholis, ir bet kuris alkoholis, tiek tabakas nėra pirmo būtinumo prekė, tai yra kenksminga prekė žmogaus sveikatai. Šiandien netgi opozicija uždavė klausimą, premjero klausė, kaip yra mažinamas vartojimas šitų produktų. Aš noriu pasakyti, kad pateiktas projektas iš tikrųjų yra labai teisingas, nes pinigai, kurie bus sumokėti padidinus akcizą, tai ir bus tie pinigai, galimi sumokėti ir padidinti pensijoms arba grąžinti toms, kurios buvo paimtos.
Tačiau noriu atkreipti dėmesį ir koalicijos partnerių, kad šitie padidinimai yra dar per maži. Kodėl taip sakau? Todėl, kad, tarkime, ir fermentuoti gėrimai, kurie sudaro iki 8,5 %, tai yra gėrimai, iš kurių yra daromi įvairūs miksai, įvairūs sidrai, nėra netgi sveiki žmogaus sveikatai, o yra skatinamas jaunimas gerti visus šiuos gėrimus. Aš manau, kad šiuos gėrimus reikia ypač stipriai apmokestinti akcizu, ir ne tik taip, kaip dabar yra padaryta 85 Lt. Iš tikrųjų, gerbiamieji kolegos, kviečiu palaikyti šitą įstatymą. Apie šešėlį nereikia kalbėti, tiesiog, aš manau, valstybėje yra labai daug institucijų, kurios turėtų labai rimtai užsiimti šešėliu. To šešėlio galėtų daug mažiau būti, jeigu institucijos dirbtų taip, kaip priklauso.
PIRMININKAS. Ačiū. Taigi lieka balsavimas. Balsuojame dėl Akcizų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymų projekto po svarstymo. Vyksta balsavimas dėl Akcizų įstatymo 23, 24, 25, 26, 30 ir 31 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-720(2) po svarstymo.
Balsavimas baigtas. Balsavo 82: už – 74, prieš – 4, susilaikė 4. Taigi po svarstymo yra pritarta.
Yra siūlymas taikyti skubos… Ne. Prašau, pone Pirmininke.
V. GEDVILAS. Netaikome skubos tvarkos, laukiame kito karto, nes čia yra daug neaiškumų, reikia truputėlį pasigilinti.
PIRMININKAS. Ačiū, supratau. Einame prie kito darbotvarkės klausimo. Paminėsiu, kad Vyriausybės valanda jau praėjo, pertrauka praėjo, tai mes dabar pradedame… (Balsai salėje) …popietinės darbotvarkės. Prašau. A. Matulas.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš noriu padėkoti Seimo Pirmininkui už tai, kad netaikė ypatingos skubos. Labai gerai, kad pagaliau ir B. Bradauskas netgi pristato įstatymus, kuriais siūlo didinti akcizą alkoholiui. Aš prieš mėnesį teikiau akcizą padidinti 2 %, ir Bronius balsavo prieš, bet dabar siūlo didinti 46 %. Bet stipriam ir silpnam alkoholiui akcizo didinimo santykis yra visiškai neteisingas. Todėl, matyt, mes dar suspėsime pateikti tam tikrų siūlymų.
Mielieji kolegos, aš noriu perspėti, jeigu dabar didinsite akcizą, o Pasaulio sveikatos organizacija sako: maždaug 10 % padidinus alkoholio akcizą, vartojimas sumažėja 4 %, be abejo, reikia valdyti, reikia kontroliuoti kontrabandą, nepadarykite klaidos ir šiandien, gerbiamasis Pirmininke, neteikite svarstyti samagono legalizavimo įstatymų projektų. Kartu nesiūlykite taikyti 50 % akcizo lengvatos samagonui, nes tokiu atveju, jeigu padidinsime alkoholio kainą legalių produktų, o sumažinsime samagonui 50 %, vadinasi, kainų skirtumas vadinamosios valdiškos degtinės ir samagono bus 3–4 Lt. Jūs nesurinksite šimtų milijonų litų akcizo.
PIRMININKAS. Ačiū. Ačiū už labai reikšmingą nuomonę, kuri mums kainuoja virš 2,5 val. atsilikimą nuo programos.

17.36 val.
Nekilnojamojo turto mokesčio įstatymo 7 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4183(3) (priėmimas)

Taigi darbotvarkės 2-1 klausimas. Prašau A. Palionį į tribūną. Nekilnojamojo turto mokesčio įstatymo 7 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4183. Kadangi pastabų ir pasiūlymų nėra, pastraipsniui…
1 straipsnis. Pasiūlymų nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Prieštaravimų nėra.
2 straipsnis. Pasiūlymų nėra. Galime pritarti? Ačiū.
Taigi priėmimo stadija dėl viso įstatymo. Nuomonės už ir nuomonės prieš nėra. Taigi balsuojame. Balsuojame už visą redakciją. Paskelbtas balsavimas dėl Nekilnojamojo turto mokesčio įstatymo 7 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto. Vyksta balsavimas.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavimas baigtas. Užsiregistravo 74, balsavo 73: už – 71, prieš nėra, susilaikė 2. Taigi Nekilnojamojo turto mokesčio įstatymo 7 straipsnio pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)

17.37 val.
Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4979(2) (priėmimas)

Darbotvarkės klausimas – Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4979(2). Priėmimo stadija. Prašome A. Nesteckį.
A. NESTECKIS (LSDPF). Dėkui pirmininkui. Dėl šio įstatymo projekto Teisės departamento išvada yra pritarti, neturi pastabų. Kitokių siūlymų nėra gauta.
PIRMININKAS. Ačiū. Pastabų nėra. Taigi pastraipsniui.
1 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų nėra, prieš nėra. Priimta bendru sutarimu.
2 straipsnis. Pastabų nėra. Priimta.
Dėl viso įstatymo motyvai už ir prieš. Nėra. Taigi skelbiu balsavimą dėl viso įstatymo projekto. Balsuojame dėl Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo priėmimo.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavimas baigtas. Balsavo 72: už – 66, prieš nėra, susilaikė 6. Taigi Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)
Darbotvarkės klausimas – Vidaus tarnybos statuto 24, 26 straipsnių pakeitimo ir Statuto papildymo 261 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-267. Priėmimas. Prašom į tribūną S. Šedbarą. Nėra. Taigi… Ponas V. Gapšys pateiks, taip? 2-3a, 2-3b dabar praleidžiame.

17.39 val.
Civilinio kodekso 2.1381, 2.139, 2.140, 2.147 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4913(2) (priėmimas)

Pereiname prie 2-4 – Civilinio kodekso 2.1381, 2.139, 2.140, 2.147 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto. Ponas V. Gapšys. Priėmimo stadija, nes pasiūlymų, pastabų nėra.
Taigi pastraipsniui. 1 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas. 2 straipsnis. Priimtas. 2.139 straipsnis. Priimtas. 2 straipsnio 139… supaprastinimo (…) įgaliojimų… prieštaravimų kitų nėra, priimtas. 3 straipsnis. Priimtas. 4 straipsnis. Priimtas. 5 straipsnis. Priimtas. 6 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas.
Taigi motyvai už, prieš. Yra motyvai už – ponas G. Steponavičius.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Išties noriu pasidžiaugti, kad tai yra įgaliojimų supaprastinimo ir žmonių priartinimo paslaugų link projektas. Visų pirma aš už šį projektą noriu padėkoti R. Šimašiui, kuris buvo to iniciatorius dar ankstesnės Vyriausybės laikotarpiu. Kviečiu balsuoti už.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų padėka, matyt, yra išgirsta. Nuomonės prieš nėra. Taigi skelbiu balsavimą. Balsuojama priėmimo stadijoje dėl Civilinio kodekso keleto straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto. Priėmimo stadija.

Šio įstatymo priėmimas

Gerbiamieji kolegos ir kolegės, balsavimas baigtas. Balsavo 73: už – 73. Vadinasi, vienbalsiai. Taigi Civilinio kodekso keleto straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymas, projekto Nr. XIP-4913, priimtas. (Gongas)

17.41 val.
Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo 24 ir 56 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-499(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 2-5 klausimas – Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo 24 ir 56 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Ponia K. Miškinienė, tačiau pasiūlymų, pakeitimų nėra.
Pastraipsniui. 1 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas. 2 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas. 3 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas. 4 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas.
Motyvai už, prieš. Nėra norinčių.
Balsuojame dėl viso įstatymo projekto. Skelbiu balsavimą. Balsuojame dėl Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo 24 ir 56 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto. Priėmimo stadija. Balsavimas baigtas.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 76: už – 76. Kaip ir praėjusį sykį, Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo 24 ir 56 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymas priimtas vienbalsiai. (Gongas) Ačiū. Man sufleruoja, kad jau grįžo.

17.44 val.
Vidaus tarnybos statuto 24, 26 straipsnių pakeitimo ir Statuto papildymo 261 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-267(3) (priėmimas)

Taigi grįžtame prie 2-3a, 2-3b klausimų – Vidaus tarnybos statuto 24, 26 straipsnių pakeitimo ir Statuto papildymo 261 straipsniu įstatymo projekto. Ponas S. Šedbaras, tačiau bus ponas J. Sabatauskas. Taip? (Balsai salėje) Labai atidžiai pažiūri ir greitai greitai ateina pateikti. Gerai. Ačiū.
Taigi galime judėti pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio nėra jokių pastabų, pasiūlymų. Prieštaravimų nėra. Pritarta. Dėl 24 straipsnio jokių pastabų, pasiūlymų nebuvo. Prieštaravimų nėra. Pritarta. 2 straipsnis – 26 straipsnio pakeitimas. Prieštaravimų nėra. Pritarta. 26 straipsniui analogiškai pritarta. Judame toliau. 3 straipsnis dėl Statuto papildymo. Nėra pastabų, prieštaravimų. Priimtas. 261 straipsnis. Pastabų nėra. Pritarta. Dėl 4 straipsnio yra tam tikrų pastabų dėl įsigaliojimo ir įgyvendinimo.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dėl įsigaliojimo ir įgyvendinimo. Kadangi yra nustatyta, kad Lietuvos Respublikos Vyriausybė iki liepos 1 d. priima šio įstatymo įgyvendinamuosius aktus, tiesiog pasiūlymai Vyriausybei, kad parengtų tam tikrus aktus.
PIRMININKAS. Kokia komitetų nuomonė?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Aš nežinau, tada… Šiaip buvo numatytas įsigaliojimas liepos 1 d. Tada, jeigu iš tikrųjų nesuspės, reikia nukelti įsigaliojimo datą.
PIRMININKAS. Kolega, gal visą 4 straipsnį dabar išbraukiame ir tada galėsime priimti visą įstatymą be 4 straipsnio?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ne, negalėsime, nes pagal skelbimą įsigalios, o prieš įsigaliojimą reikia parengti įstatymo lydimuosius aktus.
PIRMININKAS. Koks jūsų pasiūlymas, kolega?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Atidėti įsigaliojimą dviem savaitėm.
PIRMININKAS. Atidėti išvis priėmimą?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ne, dviem savaitėm. Įsigaliojimo datą iki liepos 15 d.
PIRMININKAS. Vietoje liepos 1 d. – liepos 15 d. Jūs turite omeny 4 straipsnio 1 punktą ir 2 punktą. Taip?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip.
PIRMININKAS. Taip. Gerbiamieji kolegos, data iki liepos 15 d. Prieštaravimų nėra? Nėra. Taigi priimta. Ačiū kolegai.
Dėl viso įstatymo projekto nuomonė už. Yra nuomonė prieš – gerbiamasis M. Zasčiurinskas. Jūs atsisakote? Ačiū. Taigi tada…
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Neatsisakau. Palaukite! Aš kalbėsiu labai trumpai, 15 sekundžių. Aš manau, kad statutiniams pareigūnams, policijos darbuotojams ir kitiems valstybė turi garantuoti tokį atlyginimą, kad jiems nereikėtų uždarbiauti papildomai. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Taigi dabar jau yra svarstymo stadija. Atsiprašau. Grįžome prie 2-3a. Taigi priėmimas.
Balsuojame. Skelbiu balsavimą dėl Vidaus tarnybos statuto 24, 26 straipsnių pakeitimo ir statuto papildymo 261 straipsniu įstatymo projekto.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 78: už – 74, prieš nėra, susilaikė 4.

17.48 val.
Seimo protokolinio nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos vidaus tarnybos statuto 24, 26 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-267(2)“ priėmimas

Dabar dar mes turime vieną protokolinį Seimo nutarimo projektą. Pone Sabatauskai, jūsų nuomonė. Pone Sabatauskai! Pone Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininke, yra jūsų protokolinis pasiūlymas. Lietuvos Respublikos Seimas, atsižvelgdamas į Teisės ir teisėtvarkos komiteto 2013 m. gegužės 15 d. posėdyje priimtą sprendimą dėl statutiniams valstybės pareigūnams taikytinų tarnybinių nuobaudų skyrimo senaties termino suvienodinimo, siūlo Lietuvos Respublikos Vyriausybei parengti teisės aktų pataisas, suvienodinančias visiems statutiniams valstybės pareigūnams skiriamų tarnybinių nuobaudų senaties terminus. Protokoliniam pritariame.
Gerbiamieji, skelbiu, kad Vidaus tarnybos statuto 24, 26 straipsnių pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas) Be abejo, su protokoliniu. Ačiū.

17.49 val.
Valstybės tarnybos įstatymo 31 ir 4 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-268(3) (priėmimas)

Kitas 2-3b klausimas – Valstybės tarnybos įstatymo 31 ir 4 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas. Ponia M. Petrauskienė. Ponas A. Mitrulevičius. Prašau.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė įstatymo projektą Nr. XIIP-268 ir sprendimas – pritarti Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Balsavo bendru sutarimu už.
PIRMININKAS. Ačiū. Yra viena Teisės departamento pataisa. Komiteto nuomonė pristatyta, pritarta. Kitų pasiūlymų nėra. Bendru sutarimu mes irgi redakcijai pritariame.
Jeigu taip, tuomet grįžtame prie priėmimo pastraipsniui. 1 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Pritarta. 2 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Pritarta. 3 straipsnis. Terminas yra liepos 1 d. Pone Sabatauskai… Atsiprašau, ką jūs manote, pone Mitrulevičiau? Liepos 15 d.? Gerai, tai mes vietoj liepos 1 d. – liepos 15 d. Dėl 3 straipsnio su pakeitimu – liepos 15 d. Prieštaravimų nėra? Pritarta.
Motyvai dėl viso. Nėra. Skelbiu balsavimą. Balsuojame dėl Valstybės tarnybos įstatymo 31 ir 4 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-268(3). Priėmimo stadija.

Šio įstatymo priėmimas

Ačiū už balsavimą. Balsavo 78: už – 77, prieš nėra, susilaikė 1. Valstybės tarnybos įstatymo 31 ir 4 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymas (projekto Nr. XIIP-268(3) yra priimtas. (Gongas)

17.51 val.
Konkurencijos įstatymo 13, 33 ir 39 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-732(2) (svarstymas)

2-6 klausimas – Konkurencijos įstatymo 13, 33 ir 39 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-732(2). Prašau, ponas R. Šimašius.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, Ekonomikos komitetas birželio 26 d. svarstė šias K. Daukšio inicijuotas pataisas, projektą. Komitetas pritarė patobulintam projektui, kurį matote.
PIRMININKAS. Viskas, taip? Ačiū, kolega. Atsiprašau, praklausiau.
Pasiūlymų, pastabų nėra. Svarstymo stadijoje nuomonė – už, nuomonė – prieš. Nėra. Yra. Atsiprašau, pone Jurgi. Ponas J. Razma. Jūs atsisakote kalbėti dėl motyvų prieš? Labai gerai. (Balsai salėje) Prieš balsavimą? Prašau, dėl vedimo tvarkos ponas A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, svarstome, nors, atrodo, nėra didelių diskusijų, gana svarbų įstatymo projektą. Matome Teisės departamento tokių reikšmingų pastabų ir, svarbiausia, visai nematome nei Vyriausybės, nei pačios Konkurencijos tarybos išvadų dėl šio įstatymo projekto. Mūsų frakcijos siūlymas daryti pertrauką ir antradienį neskubėdami, gal ir Vyriausybė turėtų bent čia viešai pasakyti, kaip jai atrodo šis įstatymo projektas, galėtume ramiai tęsti svarstymą. Siūlome šitą perkrautą dieną toliau nebesvarstyti ir daryti pertrauką.
PIRMININKAS. Jūs prašote frakcijos vardu pertraukos iki kito posėdžio? (Balsai salėje) Gal mes po svarstymo stadijos priimsime tai.
Ponas Seimo Pirmininkas. Prašau.
V. GEDVILAS. Aš tiesiog norėčiau kitus paagituoti, jeigu balsuosime, kad yra ir premjeras, yra ir daugelis Seimo narių, svarstymą užbaigti, o priėmimą padarysime kitą kartą. Jeigu per tą laiką atsiras kas nors svarbaus, galėsime pataisyti.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji, siūlome balsuoti dėl A. Kubiliaus pasiūlymo frakcijos vardu daryti pertrauką iki kito posėdžio. Skelbiu balsavimą. Kas už, pritaria pertraukai, kas prieš ir susilaiko, nepritaria pertraukai. Vyksta balsavimas.
Ačiū už balsavimą. Jeigu ne švilpukai salėje, tai būtų tikrai malonu. Balsavo 81: už – 27, prieš – 34, susilaikė 20. Pritarta pertraukai. Taigi daroma klausimo svarstymo pertrauka iki kito posėdžio. Po balsavimo – V. Gapšys. Prašom.
V. GAPŠYS (DPF). Aš matau, kad konservatoriai tiesiog nusiteikę ir artėja link trečiadienio darbų. Jeigu jūs taip tiesiog stabdysite svarstymo stadijoje, kur galima tiesiog padaryti priėmimą, tai mes turėsime dirbti ir trečiadienį. Jeigu visi taip nori, tai prašom. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Ačiū už pastabą. Judame toliau.

17.55 val.
Įstatymo „Dėl užsieniečių teisinės padėties“ 2, 53, 101 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-253(3)ES (svarstymas ir priėmimas)

Darbotvarkės 2-7 klausimas – įstatymo „Dėl užsieniečių teisinės padėties“ 2, 53, 101 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-253(3)ES. Svarstymo stadija. Prašau, ponia R. Šalaševičiūtė.
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDPF). Žmogaus teisių komitetas svarstė Vidaus reikalų ministerijos pateiktą Lietuvos Respublikos įstatymo „Dėl užsieniečių teisinės padėties“ 2, 53, 101 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą Nr. XIIP-253(2)ES. Projektui Žmogaus teisių komitete buvo pritarta už bendru sutarimu. Teisės departamentas, įvertinęs projekto atitiktį Konstitucijai, įstatymams, Europos Sąjungos teisės aktams ir juridinės technikos taisyklėms, pastabų neturėjo. Papildomi komitetai, Užsienio reikalų ir Teisės ir teisėtvarkos komitetai, išvadoms pritarė.
PIRMININKAS. Ačiū. Pristatėte pagrindinio komiteto nuomonę. Ponia V. Aleknaitė-Abramikienė pateiks Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonę. Ačiū, ponia Rimante. Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonė.
V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Čia vienas iš tų laimingų atvejų, kai nei pastabų, nei pasiūlymų negauta, todėl komitete svarstymas vyko sklandžiai. Pritarta bendru sutarimu ir aš siūlau jums padaryti tą patį. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Pono A. Ažubalio lyg ir nematau. Kas pristatys Užsienio reikalų komiteto nuomonę? Pirmininke, pone Kirkilai, gal jūs? (Balsai salėje) Gerai, supratau. Dabar komiteto sprendimas ir pasiūlymas. K. Masiulis. Prašau.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Užsienio reikalų komitetas svarstė įstatymo „Dėl užsieniečių teisinės padėties“ 2, 53, 101 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą ir bendru sutarimu balsuojant komitete buvo nutarta siūlyti pagrindiniam komitetui pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui ir Užsienio reikalų komiteto išvadoms.
PIRMININKAS. Dėkojame už pristatymą. Pasisakymai. Norinčių pasisakyti nėra.
Balsavimas. Motyvai už, prieš? Nėra. Svarstymo stadija. Vis dėlto skelbiu balsavimą dėl įstatymo „Dėl užsieniečių teisinės padėties“ 2, 53, 101 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto. Svarstymo stadija. Vyksta balsavimas.
Dėkojame. Balsavimas baigtas. Balsavo 73: už – 73, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Vienbalsiai po svarstymo yra priimta.
Pone Pirmininke, jūs siūlysite ypatingą skubą? Yra ypatingos skubos pasiūlymas. Prieštaraujančių nėra. Pritarta.
Einame prie priėmimo stadijos. Pastraipsniui. 1 straipsnis. Prieštaravimų, kitų nuomonių nėra. Priimtas. 2 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas. 3 straipsnis. Priimtas. 4 straipsnis. Priimtas. Dėl viso motyvai už ir prieš. Nėra.
Skelbiu balsavimą dėl viso projekto. Įstatymo „Dėl užsieniečių teisinės padėties“ 2, 53, 101 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo priėmimas. Ypatinga skuba.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavimas baigtas. Balsavo 75 Seimo nariai: už – 75, prieš ir susilaikiusių nėra. Vienbalsiai. Įstatymas „Dėl užsieniečių teisinės padėties“ 2, 53, 101 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo priimtas. (Gongas)

18.01 val.
Saugios laivybos įstatymo 2 straipsnio, aštuntojo skirsnio pavadinimo ir priedo pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 281 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-561(3)ES, Prekybinės laivybos įstatymo 2, 4, 84, 88 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 89, 90 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-562(3)ES (svarstymas)

Darbotvarkės 2-8 klausimas. Svarstymo stadija. A. Mockus. Prašom. Saugios laivybos įstatymo 2 straipsnio, aštuntojo skirsnio pavadinimo ir priedo pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 281 straipsniu įstatymo projektas. Pagrindinio komiteto pirmininkas A. Mockus. Prašom. Ir lydimasis 2-8b.
A. MOCKUS (LSDPF). Ekonomikos komitetas svarstė minėtą projektą, pritarė komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadai. Balsavo bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū jums. Papildomas komitetas. Ponas A. Dumbrava, Socialinių reikalų ir darbo komiteto nuomonė. Prašom, pristatome.
A. DUMBRAVA (TTF). Gerbiamieji kolegos, Socialinių reikalų ir darbo komitetas svarstė šį įstatymo projektą ir pritarė jam atsižvelgdamas į Seimo Teisės departamento pastabas.
PIRMININKAS. Ačiū. Pastabų nėra. Dėkojame. Norinčių kalbėti nėra. Nuomonė ir motyvai už ir prieš. Irgi nematau. Pereiname prie balsavimo. Balsuojame. Svarstymo stadija. Primenu, kad balsuojame dėl Saugios laivybos įstatymo 2 straipsnio, aštuntojo skirsnio pavadinimo ir priedo pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 281 straipsniu įstatymo projekto ir lydimojo Prekybinės laivybos įstatymo kai kurių straipsnių ir priedo pakeitimo įstatymo. Svarstymo stadija.
Balsavimas baigtas. Balsavo 71 Seimo narys: už – 71, prieš ir susilaikiusių nėra. Po svarstymo pritarta. Pone Pirmininke!
V. GEDVILAS. Galime ypatingos skubos tvarka. Aš matau, kad čia didelių prieštaravimų nėra. Balsuojame.

18.03 val.
Saugios laivybos įstatymo 2 straipsnio, aštuntojo skirsnio pavadinimo ir priedo pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 281 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-561(3)ES (priėmimas)

PIRMININKAS. Ačiū. Seimo Pirmininkas V. Gedvilas siūlo ypatingos skubos tvarką. Einame prie priėmimo stadijos. Pastraipsniui. Pasiūlymų ir pastabų nėra.
1 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas. 2 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas. 3 straipsnis kito įstatymo… Prieštaravimų nėra. Priimtas. 4 straipsnis. Priimtas. 5 straipsnis. Priimtas. Prieštaravimų nėra.
Motyvai už ir prieš. Nėra. Skelbiu balsavimą dėl viso įstatymo projekto ir lydimojo. Atsiprašau, po vieną. Dabar bus Saugios laivybos įstatymo projekto Nr. XIIP-561 priėmimas.

Šio įstatymo priėmimas

Ačiū už balsavimą. Balsavo 76 Seimo nariai: visi 76 balsavo už, prieš ir susilaikiusių nėra. Saugios laivybos įstatymo 2 straipsnio, aštuntojo skirsnio pavadinimo ir priedo pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 281 straipsniu įstatymas priimtas. (Gongas)

18.05 val.
Prekybinės laivybos įstatymo 2, 4, 84, 88 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 89, 90 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-562(3)ES (priėmimas)

Dabar mes pastraipsniui prieiname prie stadijos… Kaip aš supratau, gerbiamasis Pirmininke, ir kitas. Ačiū. Nr. XIIP-562(3). 1 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas. 2 straipsnis. Prieštaravimų nėra. 3 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas. 4 straipsnis. Priimtas. 5 straipsnis. Priimtas. 6 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas. 7 straipsnis. Priimtas. 8 straipsnis. Priimtas.
Dėl viso norinčių kalbėti dėl motyvų nėra. Jau paskelbtas balsavimas dėl viso įstatymo projekto. Prekybinės laivybos įstatymo 2, 4, 84, 88 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 89, 90 straipsniais įstatymo priėmimas.

Šio įstatymo priėmimas

Dėkojame už balsavimą. Balsavo 72 Seimo nariai: už – 72. Vienbalsiai. Yra priimta. Prekybinės laivybos įstatymo kai kurių straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo įstatymas yra priimtas. (Gongas)

18.06 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos rinkimų kodekso koncepcijos patvirtinimo“ projektas Nr. XIIP-634(2) (svarstymas ir priėmimas)

Judame prie darbotvarkės 2-9 klausimo. Svarstymas. Pranešėja – V. Baltraitienė. Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos rinkimų kodekso koncepcijos patvirtinimo“ projektas Nr. XIIP-634(2). Prašom, ponia Virginija.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ačiū. Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas svarstė Rinkimų kodekso koncepciją, atsižvelgė į Seimo kanceliarijos Teisės departamento ir Europos teisės departamento pasiūlymus. Kai kuriems pritarė, kai kuriems ne. Ir atsižvelgė į Seimo narių pasiūlymus, kurie buvo pateikti dėl 1 varianto, ir pateikė 2 variantą, kurį įregistravo. Ir dabar bendra komiteto išvada: pritarti komiteto patobulintam Seimo nutarimo ir koncepcijos projektui ir komiteto išvadoms. Už – 7, prieš nebuvo, susilaikė 1. Bet po to buvo gauti pasiūlymai dėl 2 varianto, kuriuos mes šiandien turėtume čia svarstyti.
PIRMININKAS. Dėl pasiūlymų gal vėliau, po diskusijų panagrinėsime. Ačiū už pristatymą. Komiteto nuomonė. Diskusijoje nori kalbėti vienas Seimo narys, ponas P. Urbšys. Prašom į tribūną, čia svarstymo stadija. Dalyvavimas diskusijoje. Ponas P. Urbšys.
P. URBŠYS (MSNG). Dėl suformuluoto projekto dėl rinkimų koncepcijos. Norėčiau atkreipti Seimo narių dėmesį į Konstitucinio Teismo nutarimą, kuris pasisakė, kad įstatymo leidėjas, reguliuodamas savivaldybių tarybų narių rinkimų santykius, negali nustatyti per didelį rinkimų slenkstį ir sudaryti prielaidas neatspindėti įvairių rinkėjų interesų. Ir turiu pasakyti, kad kai dabar panaikinama galimybė dalyvauti savivaldos rinkimuose save iškėlusiems, motyvuojant konstituciniu nutarimu, bet kartu pamirštama šita konstitucinio nutarimo nuostata, ir keista, kad ankstesniuose savivaldos rinkimuose galėjo dalyvauti save iškėlę, bet kai Konstitucinis Teismas pastebėjo, kad vis dėlto tai prieštarauja įstatymų leidėjo nustatytai proporcingumo sistemai. Dabar suformuluotas siūlymas padidinti reikalavimus taip, kad iš tikrųjų apsunkintų galimybę ne partijai, o kandidatams dalyvauti savivaldos tarybos rinkimuose. Aš prašyčiau vis dėlto Seimo narius labai atidžiai nagrinėti šitą koncepciją ir prisidengiant konstitucinio nutarimo vien tik ta dalimi dėl proporcinių rinkimų nesudaryti nelygiateisių sąlygų dalyvauti savivaldos rinkimuose, tuo pažeidžiant tą patį konstitucinį nutarimą.
PIRMININKAS. Ačiū už dalyvavimą. Buvo užsirašiusi M. Petrauskienė, bet atgaiviname užsirašymą. Diskusija. Ponia M. Petrauskienė.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Rinkimų kodekso rengimo tikslas ir buvo kaip tik kodifikuoti rinkimų ir kitus su rinkimais susijusius įstatymus, taip pat įgyvendinti Konstitucinio Teismo nutarimus, tai yra nustatyti rinkimų tvarką, nustatyti rinkimų komisijų teisinę padėtį, uždavinius, įgaliojimus, jų sudarymo ir darbo organizavimo tvarką. Pasirinkus mums proporcinę rinkimų sistemą, kandidatais, kaip nustatė Konstitucinis Teismas, negali būti iškelti pavieniai asmenys, neįrašyti į kandidatų sąrašus… turi būti suteikta galimybė būti įtrauktiems į kitokius, ne tik politinių partijų, sąrašus, todėl ir buvo pasiūlyti visuomeniniai rinkimų komitetai, kurie tarp mūsų sukėlė daug diskusijų. Tačiau tokia praktika ne mūsų sugalvota, bet tokia praktika yra Lenkijoje ir Senato, ir savivaldybių, ir Seimo rinkimuose, taip pat Vokietijoje. Pavyzdžių galima rasti ir daugiau.
Europos Parlamento rinkimuose, aš noriu oponuoti prieš tai kalbėjusiam kolegai, siūlome nekeisti, palikti proporcinę rinkimų sistemą ir visuomeninį komitetą, sudarytą, kaip siūlome, ne mažiau kaip iš dvigubo renkamų į Europos Parlamentą narių skaičiaus rinkėjų, t. y. jeigu mes renkame į Europos Parlamentą 11 narių, tai rinkimų komitetas būtų sudarytas iš ne mažiau kaip 22, jeigu kandidatų sąrašą paremia ne mažiau kaip 10 tūkst. rinkimų teisę turinčių piliečių.
Dabar gali kilti klausimas dėl tokio didelio skaičiaus. Bet pažiūrėkime, į Lietuvos Respublikos Seimą save iškėlęs kandidatas turi surinkti ne mažiau kaip 1000 parašų. Tai pažiūrėkime, kokios apygardos, o čia visa Lietuva. Taip pat save iškėlęs kandidatas į Prezidentus turi surinkti 20 tūkst. Todėl sąrašui į Europos Parlamentą 10 tūkst. parašų būtų normalu ir logiška.
Dabar dėl savivaldybių tarybų rinkimų. Savivaldos rinkimuose visuomeninis rinkimų komitetas sudarytas iš ne mažiau kaip iš dvigubo savivaldybės tarybos narių skaičiaus rinkėjų. Jeigu, pavyzdžiui, Vilniuje yra 51 savivaldybės tarybos narys, tai rinkimų komitetas turi būti sudarytas iš ne mažiau kaip iš 102. Neringa – 30, nes ten renkama 15 savivaldybės tarybos narių. Čia yra kažkokia logika. Juk negalima sulyginti Neringos ir Vilniaus, Kauno ir Birštono. Jeigu kandidatų sąrašo iškėlimą paremia ne mažiau kaip 20 %, skaičiuojam vienam savivaldybės tarybos nario mandatui, bet ne mažiau kaip 100 tos savivaldybės rinkėjų, čia, Vilniuje, tektų surinkti 1700, ne mažiau kaip 60 parašų, Neringoje užtektų, jeigu 20 %, 40, bet mes keliame kartelę iki ne mažiau kaip 100, Birštone – 51, irgi ne mažiau kaip 100. Aš siūlyčiau pritarti projektui. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū už išsakytą nuomonę. Einame prie pasiūlymų nagrinėjimo. Ponia Virginija, prašom grįžti į tribūną.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ponia Milda pamėgino pristatyti pataisas, bet dabar konkrečiau. Koncepcijos antrasis variantas, ir nežinau, ar jūs čia pataisas…
PIRMININKAS. Gerai. Tada kalbėsime taip. Dėl 2.3 punkto yra G. Steponavičiaus, A. Kašėtos, D. Kuodytės, V. Gailiaus, P. Auštrevičiaus pasiūlymas. Kuris iš jūsų pristatys? Pone Gintarai, jūs pristatysite? Prašom. O paskui komiteto nuomonė. Gerai, ponia Virginija?
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Jūs turite minty pasiūlymą dėl elektroninio balsavimo?
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Taip.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, skirtingu laikotarpiu skirtingos vyriausybės ir Seimo nariai siūlė Seime įteisinti elektroninį balsavimą ir buvo registruotos ir teiktos pataisos, tačiau kol kas tai nėra tapę realybe. Svarstant Rinkimų kodekso sisteminį požiūrį kad ir koncepcijos tvirtinimo kontekste dera prisiminti, kad ir šita Vyriausybė į savo programą yra įrašiusi elektroninio balsavimo įteisinimo galimybių problemą. Jeigu Rinkimų kodekso svarstymas suvienija, kodifikuoja čia visus su rinkimais susijusius įstatymus, tai nėra vien mechaninis jų sujungimas, o yra svarstomos ir naujos idėjos.
Mes manome, kad yra prasminga į kodeksą įtraukti ir šias novatoriškas, bet vis dėlto leidžiančias užtikrinti technologijų pagalbą kur kas didesnei grupei žmonių galimybes, ypač jaunimui balsuoti ir dalyvauti rinkimuose. Primenu, kad tai leistų ir užsienyje esantiems mūsų piliečiams plačiau dalyvauti valstybės valdymo reikaluose. Todėl tikimės, kad tai taps šios koncepcijos dalimi, pritarus Seimo narių daugumai.
PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Prašom, ponia Virginija, komiteto nuomonė.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Komitetas nepritarė. Pagrindinis argumentas buvo tas, kad tam iš tiesų nėra pasiruošta. Europos Parlamento rinkimai jau čia pat. Ir kitas dalykas, turbūt visiems, kurie dalyvavo, kai buvo ESBO stebėtojų pristatyta tai, ką jie stebėjo, buvo klausimas, kaip jie tai vertino, tai iš tikrųjų pasiūlė neskubėti. Reikėtų daryti, kaip čia, koncepcijoje, siūloma, kad reikia numatyti visiems rinkimams, pamėginti gal per vietinius padaryti ar tam tikroje teritorijoje, gal pirmiau užsienyje, bet iš tiesų sukelti chaosą visoje rinkimų sistemoje nesiūlė. Jeigu parengsite įstatymą, pristatysite, svarstysime įstatymus, taip, o koncepcijoje buvo nutarta nepritarti.
PIRMININKAS. Ačiū, ponia Virginija. Dabar mes turime balsuoti, bet prieš tai nuomonė už ir prieš. Yra nuomonė prieš. Ponas E. Šablinskas, taip?
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Taip, taip.
PIRMININKAS. Prašom.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, jeigu žiūrėtume į Konstitucijos 102 ir 105 straipsnius, aiškiai pasakyta, kad Konstitucinis Teismas sprendžia, ar įstatymai ir kiti Seimo aktai neprieštarauja Konstitucijai. Ir kituose visuose punktuose nagrinėja, ar neprieštarauja. Šį kartą Konstitucinis Teismas pasakė savo sprendime, lyg ir pasiūlydamas komitetus kaip naują sąvoką. Jie galbūt tik pasiūlė, o mes imame kaip imperatyvą ir pradedame išradinėti kažką naujo. Mano pasiūlymas yra atidėti iš viso šių įstatymų pataisų svarstymą ir apsvarstyti, o geriausiu atveju palikti senąją tvarką, kokia yra. Nori būti renkamas, 1000 parašų – ir pirmyn.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Čia apie elektroninį balsavimą reikia kalbėti.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Atsiprašau.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ir čia yra nutarimas, o ne įstatymas.
PIRMININKAS. Ne dėl viso, o nuomonė už.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Dėl pataisų.
PIRMININKAS. Ačiū, gerai, negrįžtam. P. Auštrevičius. Prašom.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Mielieji kolegos, jeigu mes nesame pasiruošę ir mums kiekvieną kartą artėjantys rinkimai atrodo užgriuvę netikėtai ir jiems vėl nepasiruošta, tai mes klaidiname save ir visuomenę. Mes niekam niekada nepasiruošime, jeigu nežengsime šito žingsnio. Iš tikrųjų elektroninis balsavimas yra tapęs aiškia būtinybe, yra techniškai pagrįstas projektas ne vienoje valstybėje, juo labiau mūsų regione. Galime pasimokyti, galime pataisyti, patobulinti ir tinkamai pasiruošti, jeigu esame moderni valstybė, kaip kartais mes patys giriamės kitiems. Tačiau mūsų konkretaus gyvenimo sprendimai dažnai paneigia šitą požymį. Aš tikrai, kolegos, siūlyčiau nepritarti, įpareigoti atitinkamas institucijas pradėti ruoštis elektroniniam balsavimui, ir tas dalykas įvyks. Nes kuo greičiau mes apsispręsime, kad mes tą galime padaryti, taip ir įvyks. Ačiū.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Taigi motyvai už ir prieš išsakyti. Skelbiu balsavimą dėl koncepcijos antros dalies 2.4 punkto papildymo, kitaip kalbant, dėl G. Steponavičiaus, A. Kašėtos, D. Kuodytės, V. Gailiaus, P. Auštrevičiaus pasiūlymo. Kas balsuos už, pritars pasiūlymui, kas prieš ar susilaikys, tai pritars komiteto nuomonei, nepritars pasiūlymams. Vyksta balsavimas dėl koncepcijos antros dalies.
Ačiū. Balsavimas įvyko. Balsavo 81: už – 11, prieš – 33, susilaikė 37. Taigi, ponas Gintarai ir kolegos, nepritarta jūsų pasiūlymui.
Prašau per centrinį mikrofoną. Prašau.
J. KONDROTAS (DPF). Ačiū. Noriu, kad įskaitytumėte prieš, nesuveikė kortelė.
PIRMININKAS. Ačiū, pone Jonai Kondrotai. Protokole bus užfiksuota. Taigi judame toliau, gerbiamieji, truputį sujudome.
Pono J. Razmos pasiūlymas. Prašau, ponas Jurgi, pristatyti.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mano pasiūlymas – išbraukti iš nutarimo priedo tris dalis, kurios galėtų būti kokiame nors aiškinamajame rašte, bet visiškai netinka koncepcijos nutarimo tekstui. Vienoje dalyje yra aprašoma krūva Konstitucinio Teismo nutarimų, pricituota, na, tai ką, mes lyg ir dar turime savo nutarimu patvirtinti? Tie išaiškinimai yra, kam juos dėti į koncepciją. Yra padaryta analizė, kaip yra kitose šalyse. Niekada tokių dalykų netvirtinome Seimo nutarimu. Jeigu tie analitikai, kurie padarė tą analizę, padarė klaidą ir kurioje nors šalyje ten neteisingai perskaitė, tai mes dar tvirtindami padarysime kokią klaidą. Tikrai šitos dalys nieko neduoda pačiai koncepcijai. Aš siūlau, kad dokumentas liktų kompaktiškesnis ir būtų matoma, kokias nuostatas mes iš tiesų siūlome, o ne visą tą vandenėlį surašyti.
PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Ponia Virginija, komiteto…
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Komitetas nepritaria, nes Rinkimų kodekso koncepcijos projektas parengtas atsižvelgiant į Vyriausybės 2001 m. gruodžio 29 d. nutarimu patvirtintą įstatymų koncepcijų rengimo metodiką. Be to, remiantis Teisėkūros pagrindų įstatymu, kuris įsigalios nuo 2014 m., mes jį esame priėmę, bet jis įsigalios nuo 2014 m. sausio 1 d., koncepcijoje yra pateikiama esamos padėties analizė, nurodomos spręstinos problemos, numatomas teisinio reguliavimo tikslas, principas, pagrindinės nuostatos ir t. t. Aš noriu pasakyti, kad viskas tas yra įtraukta, ką mes patys Teisėkūros įstatymu patvirtinome. Čia yra, kad visiems būtų aišku, pasiskaityti, kodėl mes keičiame, ir kokia yra (…). Pagal nustatytą tvarką… nepritaria. Nežinau, ar reikia balsuoti.
PIRMININKAS. Dėkojame. Komiteto nuomonė aiški. Gal bendru sutarimu nepritariam? (Balsai salėje) Gerai. Paklausti galima. Taigi motyvai už ir prieš. R. J. Dagys – už.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamoji pranešėja, visa tai, ką perskaitėte, visiškai nėra tas, ką jūs čia parašėte. Tie visi motyvai pagal įstatymų… Mes visą laiką juos rašome, bet niekada nesurašome visų Konstitucinio Teismo nutarimų, niekada nesurašome visų analitinių pažymų, kurias mes gauname. Tai čia visiškai ne tas. Siūlau tikrai neperkrauti tais dokumentais, analitinės pažymos lieka, visi mes jas turime, bet kam rašyti į Seimo nutarimą, kas gali už jas guldyti galvą, kad tikrai tie analitikai yra tie analitikai, kurie neklysta.
PIRMININKAS. Ačiū.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Aš galiu… labai trumpą pastabėlę.
PIRMININKAS. Ne, nediskutuokime, ponia Virginija.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ar galiu labai trumpą pastabėlę?
PIRMININKAS. Ne, ne, nereikia. Motyvai prieš – V. Bukauskas.
V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Manau, kad pranešėja gana aiškiai išdėstė, dėl ko komitetas prieštarauja kolegos J. Razmos pasiūlymui. Nes iš tikrųjų yra mūsų patvirtinta metodika, ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas gana atsakingai žiūrį į tuos patvirtintus teisės aktus.
Kita vertus, gerbiamieji kolegos, mes patys, ypač priimdami įstatymus, paskui užmiršdami, kokie teisės aktai yra reglamentuoti, teikiame visokius siūlymus ir po to jiems patys prieštaraujame. Siūlau palaikyti komiteto poziciją, nepalaikyti J. Razmos siūlymo. Ačiū.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ar galiu labai trumpai repliką pasakyti? Pats nutarimas yra iš vieno straipsnio ir ten nėra jokios analizės, nieko, yra koncepcijoj, o ji pridedama. O nutarimas, kaip čia Jurgis sakė, tikrai yra iš vieno straipsnio ir nutarime nėra jokio aiškinimo.
PIRMININKAS. Ačiū. Dabar viskas dar aiškiau pasidarė, tai mums telieka tik balsuoti. Skelbiu balsavimą dėl pono J. Razmos pasiūlymo. Jeigu balsuojame už, tai pritariame pono J. Razmos pasiūlymui, jeigu kitaip, tai lieka galioti komiteto nuomonė.
Balsavimas baigėsi. Rezultatai: balsavo 74: už – 21, prieš – 11, susilaikė 42. Labai apmaudu, ponas Jurgi, lieka komiteto nuomonė.
Dabar mes judame link 6 dalies. Ponas J. Razma turi pasiūlymą dėl 46.1.1 punkto. Taigi prašau pristatyti savo pasiūlymą. Ponas J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš siūlau išbraukti… Mano lyg ir ne tas punktas…
V. BALTRAITIENĖ (DPF). 50.1.6.
J. RAZMA (TS-LKDF). Tai 50.1.4, nes pirmininkas pasakė kitą skaičių. Siūlau išbraukti tą punktą, kuris, jeigu paliktume, nustato, kad partija negalės iškelti atskiroje savivaldybėje savo kandidatų sąrašo, jeigu toje savivaldybėje turi labai mažą skyrių. Aš manau, nelogiška tokį reikalavimą rašyti. Jeigu jau partija turi pakankamą narių skaičių visos Lietuvos mastu, tai nereikia smulkmeniškai žiūrėti pagal atskirus skyrius, pagal atskiras savivaldybes, tuo labiau kad partija nebūtinai turi skyrius sudaryti pagal atskiras savivaldybes – gali sudaryti skyrius pagal apskritis, pagal vienmandates rinkimų apygardas ar dar kaip nors. Čia, manau, yra perteklinis ir formaliai dar apsunkinantis visokius nagrinėjimus sąrašų punktas.
PIRMININKAS. Ačiū. Ponia Virginija, prašau. Jūsų nuomonė…
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Taip, komitetas nepritaria, nes mano, kad tikslinga nustatyti, kad kandidatų sąrašus… Čia mes šnekame apie savivaldybių rinkimus, apie jokius kitus, bet į savivaldybių narius gali kelti tos partijos, kurios atitinkamoje savivaldybėje turi teritorinį skyrių.
PIRMININKAS. Ačiū už išsakytą nuomonę. Dabar dėl motyvų. Motyvai už. Ponas Petrai, kalbėsite? Nekalbėsite. Gerai. Ačiū. Motyvų už ir prieš nėra. Taigi balsuojame dėl 50.1.4, jūs buvote teisus, pono J. Razmos pasiūlymo. Kas už – pritaria pasiūlymui, kas prieš – pritaria komiteto nuomonei. Vyksta balsavimas.
Balsavimas baigtas. Balsavo 76: už – 51, prieš – 6, susilaikė 19. Taigi ponas Razma, jūsų pasiūlymui pritarta. Judame toliau.
Kitas pasiūlymas būtų dėl 53, papildyti 3 punktu. P. Urbšys pateiks savo pasiūlymą.
P. URBŠYS (MSNG). Taip. Kadangi koncepcijoje atsirado rinkimų komitetams galimybė formuoti nepartinius sąrašus, aš siūlau vis dėlto apsvarstyti gerbiamiesiems Seimo nariams, kad būtų sudarytos sąlygos ir asociacijoms dalyvauti sudarant sąrašus. Būtent toms asociacijoms, kurių įstatuose kaip vienas iš veiklos tikslų nurodytas dalyvavimas tvarkant įstatymų nustatytus savivaldybių vietos reikalus.
Dabar nuogąstavimai, kad tai gali apsunkinti finansavimo kontrolę, skaidrumo prasme ir minimos verslo asociacijos. Man atrodo, tai yra klaidinimas. Tuo siūlymu norima sudaryti sąlygas formuoti sąrašus kaimo, miesto bendruomenėms, kurios jau įrodė, kad jos rūpinasi vietos savivaldos klausimais ir nesirengia iš to daryti verslo.
PIRMININKAS. Ačiū už pateikimą. Ponia Virginija.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Komitetas nepritarė, nes čia jau skaitau oficialų paaiškinimą: „Suteikus teisę kandidatų sąrašus skelbti visuomeninėms organizacijoms, įsteigtoms pagal Asociacijų įstatymą, būtų sudarytos prielaidos pažeisti politinių kampanijų finansavimo teisėtumo, skaidrumo, viešumo principus.“ Mes žinome, kad politinių partijų niekas negali finansuoti, tiktai nario mokesčiu ir valstybės skirta dotacija, kurią skiria valstybė. Visuomeninės organizacijos gali būti sudarytos iš juridinių asmenų, steigėjai gali būti, gali finansuoti, pinigus gauti, visokias paramas, dotacijas iš privačių asmenų. Vadinasi, nevienodos sąlygos. Jūs minėjote, Povilai, kad bendruomenės praranda teisę. Per visuomeninius komitetus, kaip aš sakiau, visi bendruomenių pirmininkai gali susijungti į vieną komitetą ir dalyvauti rinkimuose. Niekas jiems to neuždraus.
PIRMININKAS. Ačiū už komiteto nuomonę. Taigi P. Gražulis – nuomonė prieš. Nėra.
Balsuojame dėl pono P. Urbšio pasiūlymo papildyti 53 straipsnį 3 punktu. Jeigu už, pritariate pasiūlymui, jeigu prieš ar susilaikot, pritariat komiteto nuomonei. Balsavimas baigtas.
Balsavo 75: už – 8, prieš – 24, susilaikė 43. Taigi jūsų, pone Urbšy, pasiūlymui nepritarta. Lieka komiteto nuomonė.
Kitas – Seimo narės I. Šiaulienės pasiūlymas. Prašau pateikti savo pasiūlymą, ponia Šiauliene.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš siūliau, kad visuomeninis rinkimų komitetas būtų sudaromas ne mažiau kaip iš 100 rinkėjų. Jeigu jau koncepcijos autoriai buvo numatę, jog net partija, kuri turi struktūrą, turi turėti tam tikrą procentą savivaldybėje savo narių pagal rinkėjų skaičių, manau, kad ir visuomeninis rinkimų komitetas, rengdamasis rimtai politinei akcijai ir norintis joje dalyvauti, turintis gerų idėjų… nesudarytų sunkumų surasti tokį kiekį rinkėjų, kad iš 100 žmonių būtų galima sudaryti rinkimų komitetą. Kandidatų sąrašo iškėlimą paremtų ne mažiau kaip 20 % skaičiuojant vienam savivaldybės tarybos nario mandatui, bet ne mažiau kaip tūkstantis rinkėjų.
PIRMININKAS. Ačiū poniai Irenai. Ponia Virginija.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Komitetas nepritarė ir manome, kad 100 yra per daug. Iš tikrųjų matant Vilnių, 100 tai dar galima įsivaizduoti. Kaip mažesnėse savivaldybėse tai padaryti? Manau, mes užkirstume kelią ne partijoms, žmonėms, kurie nėra partijų sąrašuose, nedalyvauja politinėje veikloje, dalyvauti rinkimuose. Todėl komitetas atmetė šitą pasiūlymą. Paskui matysime, kad tokius tarpinius buvo pateikę…
PIRMININKAS. Ačiū už komiteto nuomonės pateikimą. Už, prieš motyvų nėra.
Taigi balsuojame. Balsuojame dėl ponios I. Šiaulienės pasiūlymo. Kas už, pritaria, kas prieš, susilaikę, pritaria komiteto nuomonei. Balsavimas baigtas.
Balsavo 72: už – 24, prieš – 7, susilaikė 41. Apmaudu, ponia Irena, tačiau jūsų pasiūlymui nepritarta. Lieka komiteto nuomonė.
Kitas pasiūlymas. M. Petrauskienę prašau pateikti.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Mano siūlymas yra visuomeninių rinkimų komitetą savivaldos rinkimuose sudaryti ne mažiau kaip iš dvigubo savivaldybės tarybos narių skaičiaus rinkėjų. Čia būtų nors kokia logika, nes, kaip minėjau, sulyginti Vilniaus savivaldybę ar Neringos savivaldybę, Birštoną, Šiaulius arba Klaipėdą tikrai nėra tikslinga. Vilniuje, kaip minėjo, būtų 102 komiteto nariai, Neringoje – 30. Tai būtų logiška.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Komitetas tam pritaria. Nežinau, ar balsuoti? Turbūt reikia balsuoti. Gal galime bendru sutarimu pritarti? Komitetas pritaria.
PIRMININKAS. Jeigu pritarta, bendru sutarimu, prieštaravimų nebus. Ar turime balsuoti? Nebus prieštaravimų. Tada ponios M. Petrauskienės nuomonė yra pateikta ir pritarta. Ponia Petrauskiene, kitas jūsų pasiūlymas.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Toks pats analogiškas. Aš manau, kad čia nereikėtų nieko…
PIRMININKAS. Irgi pritaria komitetas. Taigi bendru sutarimu, nėra prieštaravimų.
Judame toliau. Bus 52.2.4 punktas. Ponia I. Šiaulienė. 57.2…
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Čia yra tas pats, kaip buvo (…) balsavom. Nepritarta. Aš manau, atsiima.
PIRMININKAS. Lieka komiteto nuomonė nepritarti.
Kitas ponios M. Petrauskienės irgi…
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ne. Čia dabar būtų dėl Europos Parlamento rinkimų. Šiek tiek skiriasi, kas buvo pasiūlyta dėl savivaldos rinkimų. Tegul ponia Milda pristato.
PIRMININKAS. Ponia Milda, prašau pristatyti.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Dabar siūlau, kad visuomeninis rinkimų komitetas būtų sudarytas ne mažiau kaip iš dvigubai renkamų Europos Parlamento narių skaičiaus rinkėjų. Kadangi renkama 11, būtų ne mažiau kaip 22 rinkėjai.
PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Komitetas?
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Aš noriu pasakyti, kad ponia Milda ne viską pristatė, kiek turi surinkti parašų.
PIRMININKAS. Taip, čia kitas…
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Prie to paties. Toje pačioje pataisoje. Jeigu į Europos Parlamentą dabar bus renkama 11, tai turi būti mažiausiai 22. Bet siūlo surinkti 10 tūkst. Įjunkite Mildą, ji turi papildyti savo pasiūlymą.
PIRMININKAS. Prašau dar papildyti, ponia Milda.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Aš gal pasakysiu. Milda siūlo, kad turėtų balsuoti 10 tūkst. Jau įjungta.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Dabar jau veikia. Jeigu kandidatų sąrašą paremia parašais ne mažiau kaip 10 tūkst. rinkimų teisę turinčių piliečių.
PIRMININKAS. Gerai. Gal mes pasiūlysime atskirti pirmą dalį, kokiam komitetui…
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Jis pritarė abiem – ir tam, ir tam. Pasakysiu turbūt 10 tūkst. todėl, kad yra renkami parašai ne vienoje apygardoje, nes apygardoje vienmandatininkas renka tūkstantį parašų, kur yra rinkėjų ar gyventojų 37–39 tūkst. Į Europos Parlamentą renka visa Lietuva ir gali rinkti visoje Lietuvoje. Ne tik Vilniuje, ne Kėdainiuose…
PIRMININKAS. Labai atsiprašau. Tada mes grįžtame… 57.2.1 pasiūlymas sudaryti iš šimto rinkėjų. Dėl šito jau mes balsavome, šitam nebuvo pritarta. Taip?
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Taip.
PIRMININKAS. Taip. Antroji jūsų pasiūlymo dalis, ponia Milda, yra, kad kandidatų sąrašą paremia parašais ne mažiau kaip… Ne tūkstantis, kaip projekte yra, o 10 tūkst.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Taip, 10 tūkst.
PIRMININKAS. Šitam…
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Komitetas pritarė.
PIRMININKAS. Šitam komitetas pritarė.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Taip.
PIRMININKAS. Dabar mes arba balsuojame, arba bendru sutarimu…
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ar galime bendru sutarimu?
PIRMININKAS. Manau, kad reikėtų balsuoti.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Balsuojame.
PIRMININKAS. Balsuojame. Jeigu už, kad pasikeis nuo 1 tūkst. iki 10 tūkst., jeigu prieš, susilaikę, tada liks 1 tūkst. Sutariame? Skelbiu balsavimą. Jeigu už, bus 10 tūkst., jeigu susilaikę arba prieš, lieka senos redakcijos variantas – 1 tūkst. reikiamų parašų. Ačiū. Balsavimas baigtas.
Už – 56, prieš – 6, susilaikė 12. Taigi, ponia Milda, jūsų pasiūlymui pritarta. Lieka 10 tūkst. rinkėjų, taip? O ten 15, ne 100. Ačiū.
Kitas pasiūlymas. Vėl ponia M. Petrauskienė. Prašau pristatyti.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Nebėra jos pasiūlymų. Kuris?
PIRMININKAS. Ne, toliau eina 57.2 dėl dvigubo Europos Parlamento narių…
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Jinai tą pristatė. Komitetas pritarė ir mes niekas nebalsavome. Jau pristatė ponia Milda.
PIRMININKAS. Tiesiog, ponia Virginija, mes einame iš eilės.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Aš turiu kitaip. Pirma yra dėl dvigubo Europos Parlamento, o paskui dėl 10 tūkst. (Balsai salėje) Nežinau. Taip, Aliau?
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Atsiprašau, aš nepristačiau dėl savivaldos rinkimų, dėl sąrašo iškėlimo. Mano siūlymas. Jeigu kandidatų sąrašo iškėlimą parašais parėmė ne mažiau kaip 20 %, skaičiuojant vienam savivaldybės tarybos nario mandatui, bet ne mažiau kaip 100 tos savivaldybės rinkėjų. Čia išeitų, Vilnius renka 1760, ne mažiau, o Neringai užtektų ir 40, bet mes keliame kartelę, kad ne mažiau kaip 100. Toms mažoms savivaldybėms ne mažiau kaip 100.
PIRMININKAS. Dabar jūs pristatėte vėl 57.2…
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ne, jinai grįžo atgal ir pristatė 53.2.4, kuriam komitetas pritarė ir mes pritarėme tam.
PIRMININKAS. Čia viskas. Judame toliau. Dabar kitas – 57.2. Pritarta. Mes nebalsuojame, komiteto nuomonė yra aiški.
Pono V. A. Matulevičiaus norėčiau atsiprašyti. Gal aš ir nepastebėjau. Jūsų buvo nuomonė prieš. Jeigu norite dabar pasisakyti, bet jau po balsavimo… (Balsai salėje) Gerai, kai bus dėl viso, tada. Gerai? Ačiū.
Judam toliau. Seimo narių G. Steponavičiaus, A. Kašėtos pasiūlymas dėl elektroninio balsavimo. Vėl čia bus eilė… Nėra teikėjų, nepritarta, vadinasi, lieka komiteto nuomonė. Toliau mes judame dėl rinkimų apylinkės. Seimo narys J. Razma. Išbraukti 53 punktą. Taip?
J. RAZMA (TS-LKDF). Taip.
PIRMININKAS. Prašau, pone Jurgi.
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš siūlau tikrai koncepcijoje nenurodyti, kokio dydžio palikti tą apylinkę. Pasiūlė 2,5 tūkst. rinkėjų, gal ir 3 tūkst. būtų gerai. Vyriausioji rinkimų komisija skirsto tas ribas, nustato reikalavimus. Jeigu miestelyje yra 3 tūkst. rinkėjų, ar būtina ten daryti dvi apylinkes.
PIRMININKAS. Ačiū, pone Jurgi. Aš matau, kad komiteto nuomonė yra pritarti.
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš siūlau išbraukti…
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Aš noriu pasakyti, komiteto nuomonė yra pritarti, tačiau buvo siūlymas, atsižvelgiant į tai, kad dabar yra ne mažiau kaip 5 tūkst., bet norėjo smulkinti, nes didžiuosiuose miestuose… nė viename kaime, miestelyje nėra, jos jau yra padalytos, bet komitetas pritarė jūsų nuomonei. Aš siūlau pritarti bendru sutarimu, nes kitaip reikės daugiau pinigų.
PIRMININKAS. Prieštaravimų nėra? Pritariame bendru sutarimu ir pasiūlymui, ir komiteto nuomonei.
Kitas pasiūlymas, kuriam komitetas nepritarė. Ponia I. Šiaulienė. Dėl 55 punkto. Prašau, ponia Šiauliene, pristatyti.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, nepristatysiu. Tegu būna komiteto…
PIRMININKAS. Komiteto nuomonė – bendru sutarimu. Pritariame komiteto nuomonei. Ponia Irena atsisakė.
Kitas – 58-as. Komitetas nepritarė. Ponas J. Razma. Prašau.
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš siūlau nepraplėsti dabar esančių teikėjų, kurie teikia kandidatus į Vyriausiąją rinkimų komisiją, nes koncepcijoje yra pasiūlyta, kad, be dabar esančių teisingumo ministro ir Teisininkų draugijos, būtų dar finansų ministras, vidaus reikalų ministras ir taip toliau. Vadinasi, kaip teikėjai pasiūlomos valdančiųjų papildomos politinės institucijos. Dabar buvo tam tikras balansas: mes nuo partijų teikėme dalį narių, kaip politikams atstovaujančių, o kita dalis buvo kaip balansas – teisininkų. Šitaip pakeitus tas balansas būtų pažeistas ir valdančiosios partijos įgytų papildomų narių Vyriausiojoje rinkimų komisijoje. Siūlau nekeisti ir gerbti tas tradicijas, nesinaudoti tuo, kad dabar yra pozicija ir gali tokius dalykus priimti.
PIRMININKAS. Ačiū.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ačiū. Noriu pasakyti, kad komitetas nepritarė, ir oponuoti ponui Jurgiui. Nėra didinamas skaičius, yra keičiamas skaičius institucijų, kurios gali siūlyti. Jūs dabar žinote, kad teisingumo ministras gali siūlyti. Paskui traukiami burtai, patenka keturi – vieno, Teisininkų draugijos – vėl. Mes siūlome, kad siūlo mažesnį skaičių, ir slaptu balsavimu Seimas balsuoja. Bet siūlo teisingumo ministras, Teisininkų draugija, finansų ministras, vidaus reikalų ministras ir toliau, kaip yra, siūlo visos partijos.
PIRMININKAS. Ačiū.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). O ko bijoti? Vieną kartą viena valdančioji, kitą kartą kita.
PIRMININKAS. Dėkoju, ponia Virginija. Lieka komiteto nuomonė. Balsuojame. Motyvai už, prieš. Nėra. Bendru sutarimu nepavyks? (Balsai salėje) Gerai. Skelbiu balsavimą dėl J. Razmos pasiūlymo. Jeigu už, tai pritariame pono Jurgio pasiūlymui, prieš ir susilaikę – komiteto nuomonei. Vyksta balsavimas dėl 58 punkto išbraukimo.
Balsavimas baigtas. Balsavo 72: už – 25, prieš – 3, susilaikė 44. Deja, pone Jurgi, lieka komiteto nuomonė.
Kitas pasiūlymas dėl 61 punkto. Irgi komitetas… Pone Jurgi, prašau pristatyti.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, čia lyg visi skelbiame, kad taupome pinigus, todėl aš siūlau atsisakyti dabar numatomo įvesti etatinio Vyriausiosios rinkimų komisijos pirmininko pavaduotojo. Tarp rinkimų net komisijos pirmininkas neturi ką veikti, pasižiūrėkite, nuobodžiauja. Tai dabar išlaikysime du nieko neveikiančius pareigūnus. Kai pirmininkui reikės išeiti atostogų ar kur, kraštutiniu atveju neetatinis pavaduotojas tikrai reikiamus formalius veiksmus atliks, jeigu kas nors ypač netikėto iškils. Aš siūlau taupyti lėšas ir neplėsti tų nieko neveikiančių pareigūnų sąrašo.
PIRMININKAS. Ponia Virginija.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Komitetas lėšų taupymui pritarė, bet viskas protingai. Kiekviena įstaiga turi pavaduotoją, ir aš nežinau, ar nuobodžiauja Vyriausiosios rinkimų komisijos pirmininkas. Jis dirba ir mūsų darbo grupėje, iš tikrųjų, kiek žinau, Vyriausioji rinkimų komisija labai intensyviai rengia ir tvarkas, ir pataisas. Siūlome, kad pavaduotojas turėtų būti.
PIRMININKAS. Aišku, išliko komiteto nuomonė. Motyvai už, prieš. V. Bukauskas – prieš.
V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, pirmininke. Taupysiu laiką, pranešėjai jau pakomentavo.
PIRMININKAS. Ačiū. Balsuojame dėl pono J. Razmos siūlymo dėl 61 punkto. Jeigu už, pritariame pono J. Razmos pasiūlymui.
Balsavimas baigtas. Iš viso balsavo 71: už – 22, prieš – 13, susilaikė 36. Pone Razma, lieka komiteto nuomonė.
66 punktas. Komitetas pritarė. Gal mes ir paliekame tą redakciją? Tinka? Ponia V. Baltraitienė.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Čia techninis, klaida buvo palikta. Išbraukėme.
PIRMININKAS. Matot, jūs kaip ir pirmininkė. Pritarta. Nėra prieštaravimų.
Dėl 68 punkto yra J. Razmos siūlymas. Komitetas pritarė. Prieštaravimų nėra ir galime bendru sutarimu? (Balsai salėje)
Judame toliau.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Paskutinis. Elektroninis balsavimas, kuriam mes jau vieną kartą…
PIRMININKAS. G. Steponavičius. Lyg ir mes jau esame apsisprendę. Kas pristatys?
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Dėl elektroninio du kartus atmetėme.
PIRMININKAS. Iš principo negrįžtame prie šito.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Taip.
PIRMININKAS. Lieka komiteto nuomonė. Kolega P. Auštrevičius prieštarauja?
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Galima, bet čia tas pats.
PIRMININKAS. Dėl to Seimas jau buvo apsisprendęs.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Pirmu balsavimu apsisprendėme. Dvi tokios pačios pataisos.
PIRMININKAS. Taip. Viskas. Liko komiteto nuomonė – nepritarti. Viskas. Visos pataisos išnagrinėtos. Ačiū, ponia Virginija. Pereiname prie balsavimo stadijos. Motyvai už ir prieš. Kaip aš žadėjau, ponas V. A. Matulevičius, nuomonė prieš.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Ačiū. Čia iškyla klausimas. Svarstome Rinkimų kodeksą, tai turbūt po jo priėmimo turėtų būti Lietuvoje daugiau demokratijos. Tačiau koncepcija, aš pasakysiu, gerbiamoji pranešėja, koncepcija yra reakcinga. Dar bandoma šiandien apsunkinti sąlygas, kad tik neatsirastų rinkimuose konkurentų pagrindinėms didžiosioms Lietuvos partijoms. Antradienį pasiūlėte padidinti partijų narių skaičių iki 3 tūkst., o šiandien į kodeksą įdedami visokie apribojimai, kad tik visuomenė negalėtų kelti savo kandidatų rinkimuose ir nebūtų jums konkurentų. Svarbiausia, kad šiame kodekse… (Jau viršijau laiką? Ne dar.) Svarbiausia, kad šiame kodekse absoliučiai nekalbama apie jokią naują tiesiogiai piliečių renkamą pareigybę. Tai yra Rinkimų kodeksas, programinis dokumentas. Kur tiesioginiai mero rinkimai? Kur tiesioginiai seniūnų rinkimai?
Aš kviečiu, gerbiamieji Seimo nariai, jeigu mes už didesnę demokratiją, tai nepalaikykime šito reakcingo projekto ir šito kodekso.
PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonė už – ponas V. Bukauskas. Prašom.
V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tiesų jau ir praeitą kartą kolega tą patį kalbėjo, tai nenorėdamas antrinti vis dėlto noriu pabrėžti, kad tai yra Rinkimų kodekso ir įstatymo koncepcija. Tai yra ne įstatymas. Noriu dar daugiau pasakyti, kad vien per vakar ir šiandien jau matome, kiek mes turėjome pasiūlymų dėl tam tikrų straipsnių. Aš manau, kad priėmę šitą rinkimų koncepciją iki rudens sesijos mes iš tiesų turėsime begalybę pateiktų teisės aktų, darbo grupei ir mums patiems iš tikrųjų bus daug ką veikti.
Kai dėl tiesioginių merų rinkimų, kolegos, aš jau pabrėžiau, ir Darbo partijos frakcija turėjo posėdį. Mes kalbėjome dėl tiesioginių mero rinkimų. Kaip frakcija ir kaip partija pasisakome už tiesioginius mero rinkimus. Rinkimų darbo grupė kodeksui rengti tikrai negali prisiimti atsakomybės, tai yra politinis klausimas, politinis sutarimas. Tai yra konstitucinio straipsnio keitimai. Reikia 94 Seimo narių pritarimo ir trijų mėnesių pertraukos dėl antro balsavimo. Taigi visi teisės aktai, gerbiamasis kolega, yra įregistruoti, yra pateikti, yra Teisės ir teisėtvarkos komitete. Ir jeigu mes subręsime ir turėsime valios, tai iš tikrųjų rudenį galėsime kalbėti ir apie tiesioginius mero rinkimus.
Dar daugiau noriu pasakyti, kad rinkimų kodeksą turi ir Gruzija, kuri jau antrą kartą… ir mūsų kaimynė Baltarusija yra priėmusi. Tai mes vieninteliai šiandien diskutuojame, laužome ietis, bet niekaip neprieiname ir neduodame dirbti. Suteikime galimybę darbo grupei dirbti, o po to žiūrėsime rezultatą. Siūlau palaikyti.
PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonės už ir prieš išsakytos. Skelbiu balavimą po svarstymo dėl Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos rinkimų kodekso koncepcijos patvirtinimo“ projekto. Balsavimas vyksta. Svarstymo stadija.
Dėkojame. Balsavimas baigtas. Balsavo 72 Seimo nariai: už – 58, prieš – 3, susilaikė 11. Po svarstymo projektui yra pritarta.
Kiek suprantu, ponas P. Auštrevičius norėtų pareikšti nepasitikėjimą dėl tam tikro pasisakymo negaliojimo. Taip? Prašom, pone Auštrevičiau.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Posėdžio pirmininke, jūs turbūt žinote daug ką, bet ne viską.
PIRMININKAS. Ačiū. Todėl suteikiame galimybę jums kalbėti.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Būna gyvenime tokių dalykų, kai kažkas nepatinka, jauti, kad nepatinka, bet nežinai iki galo kodėl. Kolegos Valentino pasisakymas man viską sudėjo į vietas. Štai kodėl man nepatinka šitas kodekso projektas. Kadangi orientuojamės ne į tas valstybes, į kurias turėtume orientuotis.
Antras dalykas, kolegos, patys pavojingiausi Seime įstatymai priimami prieš vasaros atostogas ir Kalėdas. Po to mes tik stebimės – kažkas vyksta ne taip šioje valstybėje. Aš siūlyčiau prabusti.
PIRMININKAS. Ačiū. Aš tik priminsiu, kad yra pasiūlymas priimti ypatingos skubos tvarka. Pamąstykime. Dabar P. Gražulis. Prašom.
P. GRAŽULIS (TTF). Išties, gerbiamieji Seimo nariai, reikia susimąstyti, ką pasakė ponas Petras prieš Petrines. Reikia susimąstyti. Kai stojome į Europos Sąjungą, mes buvome dideli entuziastai, bet man atrodo šiandien, ir ponas Petras mąsto taip, kad Europos Sąjunga mums neša tokias „vertybes“, dėl kurių reikia susimąstyti. Todėl negalime balsuoti už tą statutą taip greitai, kodeksą.
PIRMININKAS. Ačiū, pone Petrai. Aš matau, kad mes pasiilgome tarpusavio diskusijos. Prašom, ponas V. Bukauskas.
V. BUKAUSKAS (DPF). Aš nenorėčiau atsakyti kolegai, ką jis čia pabrėžė, bet pasinaudodamas proga kaip komiteto pirmininkas vis dėlto norėčiau Seimo Pirmininko paprašyti ypatingos skubos tvarkos, kad šitas nutarimas būtų priimtas ir kad darbo grupė galėtų pradėti daryti darbus.
PIRMININKAS. Ačiū, mes jau turime tam pritarimą, prašymą. Tuo labiau kad ponas Pirmininkas gali patvirtinti. Apsisprendžiame dėl ypatingos skubos. Prieštaravimų nėra? Nėra. Bendru sutarimu mes dabar nagrinėjame šitą koncepcijos projektą ypatingos skubos tvarka.
Pastraipsniui. 1 straipsnis. Nuomonių ir prieštaravimų nėra. Priimtas. Dabar nuomonė už, motyvai prieš. Ar yra užsirašiusiųjų? Ponas Petras neužsirašė. Ponas P. Urbšys, nuomonė prieš. Prašom. Irgi išsitrynė. Ačiū. Pasisakymai jau baigti. (Juokas salėje) Gerai.
Grįžtame. Ponas P. Auštrevičius, nuomonė prieš. (Balsai salėje) Jūsų teisė rinktis. Prašom, pone Petrai.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų Lietuvos pilietis turi teisę rinkti ir būti išrinktas. Kolegos, mes biurokratizuojame rinkimus, apie ką kai kas kalbėjo pristatant šitą kodeksą, tai iš tiesų biurokratizuoti rinkimai. Daugybė apribojimų ir mažai aiškumo. Toks aiškumas nežinia kaip dar išvirs realiame gyvenime.
Kolegos, tikrai aš siūlyčiau bent jau neskubėti, atsibusti ir neskubėti, nes kažkas mus varo į priekį. Nežinau, kokia jėga. Iš tikrųjų ar jums buvo mažai apribojimų praeitų Seimo rinkimų kampanijos metu? Kada mes pajutome visų jų jėgą? Kada prasidėjo kampanija. Kolegos, priimdami tokius siūlymus ir stumdami juos į priekį mes tikrai einame neteisingu keliu.
PIRMININKAS. Ačiū už nuomonę. Nuomonė už – ponia M. Petrauskienė.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū. Gerbiamieji kolegos, siūlau pritarti koncepcijai. Jau reikia rengti įstatymų projektus, nėra laiko, artėja Europos Parlamento rinkimai, mes laiko paprasčiausiai neturime. Ir tikrai juokinga klausytis kai kurių kolegų apie kažkokius ribojimus, kažkokie įtarinėjimai, kažkam kažko reikia, kažkas kažką skriaudžia. Pritarkime įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Ačiū. P. Urbšys – nuomonė prieš.
P. URBŠYS (MSNG). Tikrai tas pasiūlymas, kad nereikėtų skubėti, yra labai racionalus. Aš norėčiau atkreipti partijų dėmesį: pasitikėjimą partijomis gali padidinti tik pačios partijos, išreikšdamos didesnį pasitikėjimą žmonėmis. Deja, ši rinkimų koncepcija tik pademonstruoja nepasitikėjimą Lietuvos Respublikos piliečiais. Jeigu dabar bus skubama tą dalyką daryti, tai būtent ir patvirtins mano teiginį.
PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonė už – ponia V. Baltraitienė. Prašom.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ačiū. Aš labai labai trumpai. Iš tikrųjų čia yra tik koncepcija. Visą vasarą darbo grupė dirbs, rudenį bus pateikiami įstatymai, galėsite svarstyti, diskutuoti lygiai taip pat. Dėl tiesioginių merų rinkimų noriu atsakyti ponui V. A. Matulevičiui. Įstatymai užregistruoti Teisės ir teisėtvarkos komitete, yra po pateikimo Konstitucijos pakeitimai. Turėkime politinės valios juos pateikti čia viešai. Ir jeigu tik bus priimtas Konstitucijos pakeitimas, Rinkimų įstatymą inkorporuoti į bendrą Savivaldos rinkimų įstatymą – tai yra kelių minučių reikalas. Seniūnų rinkimai – tai nėra kodekso reikalas, tai yra vietos savivaldos reikalas. Reikia keisti Vietos savivaldos įstatymą ir numatyti, kad seniūnas, kaip administracijos padalinys, padalinio vadovas, yra renkamas tiesiogiai, o ne kaip valstybės tarnautojas per viešąjį konkursą. Viskas. Čia koncepcija nieko bendro neturi. Siūlau balsuoti, pritarti ir leisti darbo grupei dirbti, kad rudenį atėję turėtumėte įstatymų projektus.
PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonę už dar yra užsirašiusių. Keturi dar turėtų būti. Pone Petrai, jūs kalbėsite? Ponas P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Trumpai. Gerbiamieji Seimo nariai, tie, kurie priklausote mažesnėms partijoms ir kurie norite toliau dalyvauti politinėje veikloje, yra pasirinkimas. Mes, partija Tvarka ir teisingumas, galėtume priglausti vieną kitą, kad ir P. Urbšį, atrodo, visai neblogas vyras, galėtume ir šalia sėdintį V. A. Matulevičių. Manau, šią problemą galima išspręsti, todėl balsuokime už.
PIRMININKAS. Ačiū. Pone Matulevičiau, jūs dėl vedimo tvarkos? Prašom. Dėl vedimo tvarkos.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Ne, vieną repliką, kadangi buvo…
PIRMININKAS. Tada po balsavimo, kolega, gerai? Labai ačiū už supratimą.
Taigi skelbiu balsavimą dėl nutarimo priėmimo. Balsuojame dėl nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos rinkimų kodekso koncepcijos patvirtinimo“.

Šio nutarimo priėmimas

Taigi balsavimas įvyko, tačiau balsavo 70 Seimo narių. (Balsai salėje) Užtenka. Balsavimo rezultatai: už – 45, prieš – 4, susilaikė 21. Nutarimas yra priimtas.
Po balsavimo – ponas Gediminas. Prašom. G. Kirkilas – po balsavimo.
G. KIRKILAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, ginčykimės ir diskutuokime nors šiek tiek profesionaliau. Labai keista klausyti štai tokių posakių – yra politinės partijos ir piliečiai, tarsi politinėse partijose būtų ne piliečiai. Politinės partijos… Nedemonizuokime politinių partijų. Tai yra tik forma susiburti piliečiams ir ginti savo politinius interesus. Taip yra visame pasaulyje. Kol kas jokios naujos formos niekas nesugalvojo. Beje, mūsų įstatymai jau dabar leidžia ir atskiriems piliečiams dalyvauti rinkimuose. Jie yra net laimėję rinkimus ir yra mūsų Seime. Bet dirbkime iš esmės, nes mes jau tiek prisišnekame, kad po to žmonėms atrodo, kad politinės partijos yra kažkoks ypatingas blogis ir reikia su juo būtinai kovoti. Tai yra šiek tiek net ir juokinga. Bet, aš suprantu, Seime vis dėlto turi vykti profesionali diskusija, jeigu mes norime priimti rimtesnius įstatymus.
PIRMININKAS. Ačiū. Ponas V. A. Matulevičius. Prašom.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Pone Kirkilai, niekas nedemonizuoja politinių partijų, nes už mūsų frakcijos irgi stovi politinė partija. Aš turėjau omenyje visai ką kita – būtent tai, kad jūs nuosekliai, žingsnis po žingsnio, norite apsunkinti sąlygas ateiti į politiką naujiems politiniams žaidėjams. Aš tai norėjau pasakyti.
O dabar ponia V. Baltraitienė paminėjo, sako, kad nebūtinai reikia įrašyti, įtraukti į kodeksą tiesioginius merų ir seniūnų rinkimus ir kad aš galiu ką nors siūlyti, ar ne? Iš tikrųjų aš buvau pradėjęs rinkti parašus dėl šios konstitucinės pataisos, surinkau pusę parašų dėl tiesioginių merų ir seniūnų rinkimų. Ir ką gi? Sužinojo didžiųjų frakcijų vadovai ir uždraudė pasirašyti, ir nuo tos dienos negavau daugiau nė vieno parašo.
PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonės išsakytos. Taigi judame prie kito darbotvarkės klausimo. Atsiprašau, pone Anušauskai, prašom.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Kadangi buvau įrašytas į darbo grupę, bet nė karto nepakviestas į jos darbo posėdžius, norėčiau vis dėlto juose dalyvauti. (Triukšmas salėje)
PIRMININKAS. Ponia Virginija!
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Pone Arvydai, tikrai jus gerbiu, bet jūs mane įžeidėte nežinau kaip. Kažkaip visi kiti žinojo, dalyvavo. Kai kas sugebėdavo ateiti tik pasirašyti ir sakė: nepykite, neturiu laiko, išeisiu. Aš pristatydama sakiau: kai kurių nebuvo. Nežinau, kodėl jūs nedalyvavote. Kažkaip visi darbo grupės nariai, beveik 30 žmonių, gavo ir žinojo kada, o jūs ne. Tai aš jau jūsų…
PIRMININKAS. Ačiū, ačiū, ačiū.

19.04 val.
Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo priedėlio IV skirsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-700(2), Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-701(2) (svarstymas ir priėmimas)

Kitas darbotvarkės klausimas 2-10. Ponia M. Petrauskienė – pranešėja. Svarstymas. Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo priedėlio IV skirsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-700(2) ir lydimasis Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-701(2). Ponios Mildos, matau, nėra. Komitetų nuomonę pasakyti… Kas iš Valstybės?.. Ponas A. Mitrulevičius. Prašom, Albinai. Jūs pateikiate Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto nuomonę, taip? Pagrindinio komiteto.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Komiteto sprendimas: pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui Nr. XIIP-700(2) ir komiteto išvadoms. Balsavimas: bendru sutarimu pritarti.
PIRMININKAS. Ačiū. Dabar papildomas komitetas. Kaip žinau, ponios A. Pitrėnienės nėra, tai ponas E. Žakaris. Jūs esate, atsiprašau. Ponas Edvardas. Gal iš vietos? Kaip jums patogiau, pone Edvardai. Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto nuomonė.
E. ŽAKARIS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas bendru sutarimu pritarė svarstomam projektui.
PIRMININKAS. Ačiū už pateiktą nuomonę. Taigi dabar pastraipsniui žiūrime, kokios yra pastabos, pasiūlymai. Yra. Ponas V. Stundys pateikė savo pasiūlymą. Komiteto nuomonę, jeigu galima, aš pasakysiu: nepritarė. Taigi, pone Valentinai, prašom pristatyti savo pasiūlymą. Papildyti 2 straipsnį.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Tą pasiūlymą aš galiu atsiimti, taip mes tarėmės, kadangi kitoje pozicijoje bus visai kita formuluotė, aš jai pritariu ir sutinku.
PIRMININKAS. Ačiū. Taigi pasiūlymas yra atsiimtas. Dėl antro įstatymo, pone Valentinai, irgi tas pats, taip? Ir dėl pagrindinio, ir dėl papildomo. Taigi kitų nėra.
Po svarstymo kas dalyvauja diskusijoje? Nėra dalyvaujančių. Tai dabar motyvai dėl viso, dėl vieno ir kito įstatymo projekto. Nėra norinčių kalbėti, gal balsuojame. Balsuojame dėl vieno ir lydimojo įstatymo projekto. Svarstymo stadija.
Dėkojame. Balsavo 63. Už – 59, prieš nėra, susilaikė 4. Taigi po svarstymo yra pritarta.
Yra Seimo Pirmininkas. Ypatinga skuba.
V. GEDVILAS. Jeigu niekas labai neprieštarauja, galiu pasiūlyti ypatingą skubą. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Seimo Pirmininkas siūlo ypatingą skubą. Prieštaraujančių nėra. Taigi pritariame ir nagrinėjame, priėmimo stadija.

19.08 val.
Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo priedėlio IV skirsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-700(2) (priėmimas)

Pastraipsniui. Pasiūlymų nėra dėl 1 straipsnio, prieštaravimų nėra. Pritarta. Dėl 2 straipsnio prieštaravimų nėra, pritarta.
Taigi dėl Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo priedėlio IV skirsnio nuomonių už prieš nėra, balsuojame. Priėmimo stadija.
Balsuojame dėl Nr. XIIP-700(2), pagrindinio. Priėmimo stadija. Tikėkimės, kad bus reikalingas Seimo narių skaičius. Nėra. 63. Taigi balsuoti dėl priėmimo negalime, atidedame kitam kartui.

19.09 val.
Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-701(2) (priėmimas)

Dabar dėl lydimojo projekto Nr. XIIP-701. Ir dėl vieno, ir kito buvo pasiūlyta skubos tvarka. Priėmimo stadija. Vienas straipsnis.
Dėl 1 straipsnio prieštaravimų nėra. Pritarta bendru sutarimu. Balsuokime. Nėra. Gerai. Atidedame kitam kartui. Ir dėl vieno, ir dėl kito liks tik balsavimas.

19.10 val.
Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos įstatymo 6, 7 ir 15 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4734(2) (svarstymas)

Judame toliau. 2-11 klausimas. Pranešėjas V. Stundys pareikš pagrindinio komiteto nuomonę. Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos įstatymo 6, 7… Atsiprašau. Dėl vedimo tvarkos. Prašau.
V. SKARBALIUS (DPF). Ne dėl vedimo tvarkos, o dėl kito klausimo. Frakcijos vardu norėčiau paprašyti pusės valandos šio klausimo svarstymo pertraukos.
PIRMININKAS. Pusės valandos pertraukos frakcijos vardu… Ar balsuosime, ar pritarsime? Bendru sutarimu pritariame pusės valandos… (Balsai salėje) Balsuojame? Ponia Irena, balsuojame. Ponia Irena reiškia norą balsuoti. Balsuojame dėl to, ar daryti pusės valandos pertrauką. Už – daryti, prieš ir susilaikę – nedaryti. Vyksta balsavimas. Už – daryti, prieš – ne. Dėl pusės valandos. Darbo partijos frakcijos vardu. V. Skarbaliaus pasiūlymas frakcijos vardu.
Balsavimas baigtas. Balsavo 63 Seimo nariai: už – 22, prieš – 29, susilaikė 12. Vieno trečdalio užtenka. Taigi daroma pusės valandos pertrauka. Sekretoriatas mums primins, kada bus galima. Gerai? Ačiū. Judame link kito…(Balsai salėje) Vienas trečdalis, jeigu būtų opozicijos, reikėtų penktadalio. Ačiū.

19.12 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos mokslo tarybos narių paskyrimo“ projektas Nr. XIIP-652(2) (svarstymas ir priėmimas)

2-12 klausimas. Pagrindinio komiteto A. Pitrėnienė ar kas kitas?.. Ponas E. Žakaris, taip? Prašom. Ponas E. Žakaris. Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos mokslo tarybos narių paskyrimo“ projektas. Svarstymo stadija. Pagrindinis komitetas – Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas. Pranešėjas – E.Žakaris.
E. ŽAKARIS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas bendru sutarimu siūlo pritarti nutarimo projektui ir prašytų jį priimti, jeigu įmanoma, šiandien. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis, už pagrindinio komiteto nuomonės pristatymą. Diskusijoje nori kalbėti… Ponas Petrai?… Labai ačiū. Diskusijos nėra. Taigi panagrinėkime pasiūlymus dėl straipsnių, nėra. Motyvai už ir prieš po svarstymo. Yra motyvas už. Ponia Marija…
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Galiu ir nekalbėti, bet, man atrodo, pasiūlytos pavardės tikslingos ir aš siūlau visiems balsuoti už.
PIRMININKAS. Labai ačiū už konkretų pasiūlymą. Skelbiu balsavimą dėl šio nutarimo. Svarstymo stadija. Priminsiu, dėl Lietuvos mokslo tarybos narių patvirtinimo. Balsavimas baigtas.
Balsavo 52 Seimo nariai: už – 48, prieš nėra, susilaikė 4. Po svarstymo pritarta.
Žiūriu į gerbiamąjį Seimo Pirmininką. (Balsai salėje) Skubos tvarka, gerbiamasis Pirmininke, ypatingos skubos tvarka. Prieštaravimų nėra.
Taigi prieiname prie priėmimo stadijos. Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio prieštaravimų nėra. Pritarta. Nuomonės už ir prieš nėra. Skelbiu balsavimą dėl Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos mokslo tarybos narių paskyrimo“ projekto. Priėmimas. Nutarimui reikia paprastos balsų daugumos. Tikėkimės, gal…

Šio nutarimo priėmimas

Dėkojame už balsavimą. Balsavo 51 Seimo narys: už – 49, prieš nėra, susilaikė 2. Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos mokslo tarybos narių paskyrimo“ priimtas. (Gongas)

19.15 val.
Akcinių bendrovių įstatymo 18 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2146(3) (svarstymas ir priėmimas)

Darbotvarkės 2-13 klausimas. Pranešėjas K. Daukšys pateiks pagrindinio Ekonomikos komiteto poziciją. Akcizų bendrovių įstatymo 18 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Ponas R. Žemaitaitis. Akcinių, atsiprašau, ačiū už pataisymą. Prašau, ponas Žemaitaiti.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Šių metų birželio 19 d. Ekonomikos komitetas svarstė ir bendru sutarimu pritarė.
PIRMININKAS. Ačiū už komiteto nuomonės pateikimą. Užsirašiusių kalbėti nėra. Pasiūlymų nėra, už ir prieš nuomonių nėra. Skelbiu balsavimą dėl Akcinių bendrovių įstatymo 18 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto. Svarstymo stadija. Balsavimas baigtas.
Balsavo 57 Seimo nariai: už – 56, prieš nėra, susilaikė 1. Po svarstymo pritarta.
Gerbiamasis Seimo Pirmininkas siūlo ypatingą skubą. Prieštaravimų nėra. Pereiname prie priėmimo stadijos.
1 straipsniui pritarta. Prieštaravimų nėra. Nuomonės už ir prieš? Norinčių nėra. Balsuojame. Trūksta balsų. Balsuosime kitą kartą, kai bus pakankamas skaičius Seimo narių.

19.17 val.
Valstybės kontrolės įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-590(2) (svarstymas ir priėmimas)

Darbotvarkės 2-14 klausimas. Pranešėja – Audito komiteto pirmininkė L. Graužinienė. Valstybės kontrolės įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Svarstymo stadija. Prašau pateikti komiteto nuomonę.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Audito komitetas atidžiai svarstė ir priėmė sprendimą pritarti Lietuvos Respublikos valstybės kontrolės įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui. Pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū už nuomonės pateikimą. Norinčių kalbėti nėra. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Motyvų už ir prieš nėra. Bendru sutarimu po svarstymo pritarta. Ponas Seimo Pirmininkas siūlo ypatingą skubą. Prieštaravimų nėra.
Priėmimo stadija. Pasiūlymų nėra. 1 straipsnis priimtas bendru sutarimu. Dėl motyvų dėl viso kalbėti norinčių nėra. Balsuojame. Nėra. Kolega man dar kartą primena, kad balsavimo procedūrą paliekame kitam kartui.

19.19 val.
Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo 2, 8, 9, 12, 14, 17, 21, 23, 24, 30, 32, 33, 35, 37, 41, 46 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-474(2)ES (svarstymas ir priėmimas)

Judame toliau. 2-15 klausimas – Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimas. Svarstymo stadija. Pristato ponas E. Šablinskas, Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto nuomonė. Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo 2, 8, 9, 12, 14, 17, 21, 23, 24, 30, 32, 33, 35, 37, 41, 46 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Prašau.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui posėdžio pirmininkui. Iš karto pereisiu trumpindamas laiką. Komiteto sprendimas buvo pritarti iniciatorių pateiktam ir komiteto patobulintam įstatymo projektui, į šį projektą įtraukti Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo 2, 18, 23, 27, 46 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-441 nuostatas, susijusias su Europos Sąjungos teisės aktų įgyvendinimu, taip pat, kad nuo spalio galėtų veikti elektroninė Policijos departamento sistema. Bendru sutarimu – už šį įstatymo projektą. Dėl gerbiamojo Seimo nario K. Daukšio ir kitų kolegų pasiūlymo – mes jį nukeliame rudeniui svarstyti su likusiu įstatymo projektu Nr. XIIP-441 tam, kad nesulaikytume šio įstatymo priėmimo. Dėkui.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega, už pristatytą komiteto nuomonę. Diskusijoje užsirašiusių nėra. Taigi analizuojame pasiūlymus.
Dėl 45 straipsnio yra kai kurių Seimo narių – K. Daukšio, M. Petrauskienės, G. Mikolaičio, nepykite, jeigu visų neperskaitysiu, pasiūlymai. Prašau, kas pristatys? Ponas Kęstutis? Prašau. Pristato ponas Kęstutis.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, šiuo pasiūlymu yra sudaromos sąlygos tiems asmenims, kurie nėra baudžiami už smurtinius nusikaltimus prigėrus alkoholio, prisirijus narkotikų arba terorizmo aktus, išlaikyti ginklą, skirtą medžioklei, kurį pagal dabartinius įstatymus turėtų iš jo atimti.
PIRMININKAS. Ačiū. Komiteto nuomonė. Gal iš vietos, pone Eduardai, pristatysite? Komitetas nepritaria, bet trumpai argumentuokite. Prašau.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Šiai nuostatai nebuvo pritarta dėl nemažų neatitikimų. Jeigu mes pritaikytume ir priimtume šią pataisą, liktų labai daug neaiškumų vien tik dėl to, kad ypač kaltinami sunkiomis veikomis, bet nesuimti, dėl vadovavimo nusikalstamam susivienijimui, net ir nužudymo, ginkluoto plėšimo, teroro aktų… Dėl to perkeliame rudeniui, kad galėtume dar surengti klausymus ir surasti kompromisą, nes kai kurias Baudžiamojo kodekso veikas reikia konkretizuoti, pagal kurias galėtume sutikti, kad ginklai ir šaudmenys nepaimami, ir pagal kurias mes vis dėlto nesutiktume ir paliktume taip, kaip skamba kodekse.
PIRMININKAS. Aišku.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Be to, mes norėjome, ieškodami kompromiso, palikti tą teisę teisėjams, bet nepavyko surasti. Pavyzdžiui, kai teisėjas padaro klaidą dėl aiškių aplinkybių ir vor v zakone ar kaip ten vadinasi, vagis vis dėlto buvo paleistas. Todėl paliekame rudeniui ir, manau, išspręsime šitą klausimą.
PIRMININKAS. Ačiū. Komiteto nuomonė yra pareikšta. Motyvai už ir prieš. Ponas A. Paulauskas – prieš norėsite, taip?
A. PAULAUSKAS (DPF). Labai trumpai.
PIRMININKAS. Prašau.
A. PAULAUSKAS (DPF). Kolega E. Šablinskas iš esmės viską pasakė. Pati idėja galbūt gera ir svarstytina. Bet taip, kaip pateikta, iš tikrųjų mes, dabar sujungę žodelį, tiksliau, žodelį „ar“ pakeisdami žodeliu „ir suėmimas“, gali atsitikti taip, kad žmogus, įtariamas ir kaltinamas dėl nužudymo, dėl ginkluoto plėšimo, dėl kokio nors teroro akto ir nesuimtas, jis gali turėti ginklą. Mums, aišku, tokia formuluotė netinka, ir mes, kaip buvo minėta, grįšime prie to klausimo rudenį. Šiuo metu prašom atmesti.
PIRMININKAS. Aišku. Ačiū už nuomonę. Mes turime dėl šitos pataisos… bendru sutarimu komiteto nuomonei nepavyks… o gal nėra prieštaravimų? Taigi nepriimtas pasiūlymas, lieka komiteto nuomonė.
Dabar dėl viso projekto. Motyvai už ir prieš. Nėra norinčių kalbėti. Gal bendru sutarimu? Prieštaravimų nėra. Taigi po svarstymo yra pritarta.
Ar mes… Prašau, pone Artūrai.
A. PAULAUSKAS (DPF). Aš norėjau paprašyti gerbiamojo Seimo Pirmininko šį įstatymą priimti skubos tvarka, nes jis yra europinis, be to, jau turi galioti rugsėjo mėnesį, ir, kaip matau, nėra prieštaraujančių.
PIRMININKAS. Gerai. Dar ponas K. Daukšys norėjo pasakyti.
K. DAUKŠYS (DPF). Aš čia kažkaip šnekėdamas su Seimo Pirmininku praleidau tą momentą, kai siūlėte balsuoti už pataisą.
PIRMININKAS. Buvo bendru sutarimu, niekas nepareiškė kitos nuomonės. Buvo tikrai klausta ir paskui prie bendro priėjome. Tikrai, Kęstuti, buvo.
Seimo Pirmininkas siūlo ypatingą skubą. Prieštaravimų nėra. Taigi pastraipsniui.
1 straipsnis. Nėra prieštaravimų. Pritarta bendru sutarimu. 2 straipsnis. Irgi. 3 straipsnis. Priimtas bendru sutarimu. 4 straipsnis. Bendru sutarimu, nėra prieštaraujančių. 5 straipsnis. Prieštaraujančių nėra. Priimtas bendru sutarimu. 6 straipsnis. Priimtas. 7 straipsnis. Priimtas. Niekas neprieštarauja. 8 straipsnis. Priimtas. 9 straipsnis. Irgi priimtas. 10 straipsnis. Irgi priimtas. 11 straipsnis. Priimtas. 12 straipsnis. Priimtas. 13 straipsnis. Priimtas. 14 straipsnis. Priimtas. 15 straipsnis. Priimtas su komiteto nuomone. 16 straipsnis. Nėra prieštaravimų. Priimtas. 17 straipsnis. Priimtas. 18 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas.
Už visą projektą. Nuomonės už ir prieš nėra. Taigi lieka mums balsuoti priėmimo stadijoje kitą kartą. Ačiū.

19.26 val.
Principinės kariuomenės struktūros 2014 metais, planuojamos principinės kariuomenės struktūros 2019 metais nustatymo, Krašto apsaugos sistemos karių ribinių skaičių ir statutinių valstybės tarnautojų ribinio skaičiaus 2014 metais ir 2019 metais patvirtinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-667(2) (svarstymas ir priėmimas)

Darbotvarkės 2-16 klausimas – Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto nuomonę pristato ponas A. Paulauskas. Principinės kariuomenės struktūros 2014 metais, planuojamos principinės kariuomenės struktūros 2019 metais nustatymo, Krašto apsaugos sistemos karių ribinių skaičių ir statutinių valstybės tarnautojų ribinio skaičiaus 2014 metais ir 2019 metais patvirtinimo įstatymo projektas. Prašau, pone Artūrai.
A. PAULAUSKAS (DPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, iš esmės tame pavadinime yra viskas pasakyta. Pačiame įstatyme yra konkretūs skaičiai, kiek karių, kiek atskirai pagal pajėgas, ir, aišku, ribiniai skaičiai 2019 metams. Komitetas svarstė ir bendru sutarimu pritaria šiam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Taigi dabar diskusija. Yra norinčių kalbėti. Pono J. Oleko aš nematau. Ponia R. Juknevičienė atsisakė. Labai malonu. Dabar mes nagrinėsime pasiūlymus. Jokių pasiūlymų nėra.
Nuomonės už ir prieš. Pono J. Oleko nėra. Gal bendru sutarimu po svarstymo… Balsuojame. Pageidauja ponas Kęstutis. Skelbiame balsavimą dėl Lietuvos Respublikos principinės kariuomenės struktūros… Ilgas pavadinimas, nevardinsiu. Svarstymo stadija. Balsavimas.
Ačiū. Balsavo 59: už – 59, prieš ir susilaikiusių nėra. Taigi po svarstymo vienbalsiai pritarta.
Pone Artūrai, taip?
A. PAULAUSKAS (DPF). Taip. Dėl to paties prašymas skubos tvarka, jeigu galima, šį įstatymą ir priimti.
PIRMININKAS. (…) pirmininke. Prieštaravimų nėra. Taigi priėmimo stadija.
Priėmimas. Pastraipsniui. Aišku. Pastraipsniui mes galime viską modeliuoti. 1 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas. 2 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas. 3 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas. Ir 4 straipsnis dėl įsigaliojimo. Prieštaravimų nėra. Priimtas. Lieka tik balsuoti, kai bus pakankamas skaičius. Ačiū.

19.28 val.
Valstybės ir tarnybos paslapčių įstatymo 11, 16 ir 18 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4807(2), Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 42 ir 43 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4808(2), Valstybės tarnybos įstatymo 4, 18, 34, 42 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 183, 341 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIP-4809(2), Civilinės krašto apsaugos tarnybos statuto 14 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4810(2), Specialiųjų tyrimų tarnybos statuto 24 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4811(2), Tarnybos Kalėjimų departamente prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos statuto 28 straipsnio pakeitimo ir 29, 30 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIP-4812(2), Tarnybos Lietuvos Respublikos muitinėje statuto 40, 49 straipsnių pakeitimo ir 41, 43 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIP-4813(2), Vidaus tarnybos statuto 28 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4815(2) (svarstymas)

Judame toliau. Taigi 2-17a – Valstybės ir tarnybos paslapčių įstatymo 11, 16 ir 18 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Nuomonę pristato ponas A. Anušauskas, Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas. Prašau, pone Arvydai.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Aš pristatysiu kartu visą bloką, nes čia yra keletas lydimųjų įstatymų projektų.
Šiuo įstatymo projektu yra įgyvendinamas sprendimas Konstitucinio Teismo, kuris pripažino, kad minėto įstatymo du straipsniai prieštarauja Konstitucijai. Komitetas iš esmės tobulino šį projektą. Iš esmės padarė kitą iš Vyriausybės gauto, nes siekė, kad asmenys pagal Konstitucinio Teismo sprendimą nebūtų atleisti nepagrįstai panaikinus jų leidimus dirbti su įslaptinta informacija. Bus įgyvendintas priėmus šį įstatymą Konstitucinio Teismo sprendimas.
PIRMININKAS. Ačiū, pone Arvydai, už nuomonės pristatymą. Dabar diskusijoje užsirašiusių… Atsiprašau. Dabar papildomi komitetai. Ačiū, Arvydai. Ponas A. Mitrulevičius, Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto nuomonė. Ruošiasi ponas J. Sabatauskas.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė įstatymo projektą Nr. XIP-4807. Komiteto sprendimas buvo iš esmės pritarti įstatymo projektui ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti atsižvelgus į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, kurioms pritarė Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, ir į Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pasiūlymą. Balsavimo rezultatai – pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū už nuomonės pristatymą. Ponas J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komitetas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė įstatymo projektą ir pritarė Teisės departamento penkioms pastaboms, iš kurių viena, manau, labai svarbi – dėl 16 straipsnio 2 dalies, kurioje yra duotas baigtinis sąrašas pagrindų, dėl kurių išduotas leidimas gali būti atimtas, jeigu bent vieno iš jų neatitinka. Manau, kad pagrindinis komitetas turėtų tikrai atsižvelgti. Bendru sutarimu komitetas priėmė tokį sprendimą. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū už nuomonės pristatymą. Dėl lydimojo dar ponas R. J. Dagys iš Socialinių reikalų ir darbo komiteto turėtų pristatyti komiteto nuomonę. Nėra. Gal pirmininkė pristatys kaip papildomo komiteto nuomonę dėl 2-17c – Valstybės tarnybos įstatymo 4, 18, 34, 42 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 183, 341 straipsniais įstatymo projekto.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Socialinių reikalų ir darbo komitetas tiesiog balsuodamas 6 – už, 1 – prieš pritarė parengtam projektui ir papildomai atkreipė dėmesį į tai, kad teikiamame įstatymų pakete numatytas Valstybės saugumo departamento statuto 37 straipsnio pakeitimo ir 38 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIP-4814 yra nebeaktualus, nes įsigaliojus Žvalgybos įstatymui Valstybės saugumo departamento statutas neteko galios. Siekiant teisinio reguliavimo nuoseklumo, tikslinga peržiūrėti ir su šiuo Valstybės tarnybos įstatymo pakeitimo įstatymu suderinti Žvalgybos įstatymo 52 straipsnyje numatytą nušalinimo tvarką ir pagrindus.
PIRMININKAS. Ačiū komiteto pirmininkei. Dabar diskusijoje nėra norinčių kalbėti? Taigi dėl pasiūlymų. Mes turime du pasiūlymus. Vienam Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas pritarė iš dalies. Ten bus Nr. XIP-4809. Šitam Valstybės tarnybos įstatymo… Prašau. Kas pateiks? Ačiū, kolege. Ačiū. Ar komitetas turėtų nuomonę dėl šito pasiūlymo, kuriam buvo iš dalies pritarta? Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Pone Mitrulevičiau, jūs gal? Iš dalies pritarta, tai… Tinka. Tvarka. Mes bendru sutarimu komiteto nuomonę palaikome.
Kitas būtų kolegos S. Šedbaro pasiūlymas, tačiau šito straipsnio neliko, vadinasi, ir pasiūlymas yra neaktualus.
Dabar Socialinių reikalų ir darbo komitetas dar nagrinėjo, pritarė iš dalies 2 straipsnio 161. Tenkina iš dalies. Mes pritariame be prieštaravimų. Taigi visi pasiūlymai išnagrinėti.
Dar vienas būtų dėl lydimojo Vidaus tarnybos statuto 28 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto. Teisės ir teisėtvarkos komitetas siūlo, tačiau vėlgi čia neliko straipsnio. Mes šitą klausimą užfiksavome, visus pasiūlymus išnagrinėjome, turime nuomonę.
Pereiname prie balsavimo, o prieš tai motyvai už, prieš. Nėra norinčių. Taigi gal bendru sutarimu? Ačiū. Pritarta po svarstymo. Gerbiamasis Pirmininke! Gerbiamasis Pirmininkas siūlo ypatingą skubą. Taigi prieštaravimų nėra.
Pereiname prie priėmimo stadijos. Dabar truputį užtruks.

19.37 val.
Valstybės ir tarnybos paslapčių įstatymo 11, 16 ir 18 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4807(2) (priėmimas)

Pirmasis bus Valstybės ir tarnybos paslapčių įstatymo 11, 16 ir 18 straipsnių pakeitimo įstatymas. 1 straipsniui pritarta. 2 straipsniui pritarta. Nėra prieštaraujančių. 3 straipsniui irgi pritarta. Priimtas. Taigi šitam įstatymo projektui pastraipsniui yra pritarta.

19.38 val.
Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 42 ir 43 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4808(2) (priėmimas)

Dabar pereisime prie kito lydimojo. Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 42 ir 43 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas. Pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio prieštaravimų nėra. Pritarta. Dėl 2 straipsnio prieštaravimų nėra. Priimtas. Tai būtų viskas pastraipsniui. Šiam įstatymo projektui pritarta.

19.38 val.
Valstybės tarnybos įstatymo 4, 18, 34, 42 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 183, 341 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIP-4809(2) (priėmimas)

Kitas įstatymo projektas iš lydimųjų – Valstybės tarnybos įstatymo daugelio straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo kai kuriais straipsniais įstatymo projektas. Taigi pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio prieštaravimų nėra. Pritarta. Dėl 2 straipsnio prieštaravimų nėra. Pritarta. Dėl 3 straipsnio, labai ačiū, kad įdėmiai klausėte, prieštaravimų nėra, pritarta. 4 straipsniui pritarta. Dėl 5 straipsnio prieštaravimų nėra. Priimtas. Dėl 6 straipsnio prieštaravimų nėra. Priimtas. Taigi pastraipsniui minėto įstatymo projektas irgi priimtas.

19.39 val.
Civilinės krašto apsaugos tarnybos statuto 14 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4810(2) (priėmimas)

Kitas – Civilinės krašto apsaugos tarnybos statuto 14 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio prieštaravimų nėra. Priimtas. Pastraipsniui priimtas. Lieka balsavimas dėl viso.

19.39 val.
Specialiųjų tyrimų tarnybos statuto 24 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4811(2) (priėmimas)

Kitas lydimasis – Specialiųjų tyrimų tarnybos statuto 24 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4811(2).
Pastraipsniui. 1 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas. Viskas. Vieno straipsnio. Lieka balsavimas dėl viso.

19.39 val.
Tarnybos Kalėjimų departamente prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos statuto 28 straipsnio pakeitimo ir 29, 30 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIP-4812(2) (priėmimas)

Kitas lydimasis – Tarnybos Kalėjimų departamente prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos statuto 28 straipsnio pakeitimo ir 29, 30 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIP-4812(2).
1 straipsnis. Priimtas. Nėra prieštaravimų. 2 straipsnis. Priimtas bendru sutarimu. 3 straipsnis. Priimtas. Pastraipsniui priimta. Belieka balsuoti dėl viso.

19.40 val.
Tarnybos Lietuvos Respublikos muitinėje statuto 40, 49 straipsnių pakeitimo ir 41, 43 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIP-4813(2) (priėmimas)

Kitas lydimasis – Tarnybos Lietuvos Respublikos muitinėje statuto 40, 49 straipsnių pakeitimo ir 41, 43 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIP-4813(2).
Pastraipsniui. 1 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas. 2 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas. 3 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas. 4 straipsnis. Priimtas. Ačiū. Pastraipsniui šis įstatymas priimtas. Belieka balsuoti dėl viso.

19.41 val.
Vidaus tarnybos statuto 28 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4815(2) (priėmimas)

Ir paskutinis lydimasis – Vidaus tarnybos statuto 28 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4815(2). Vienas straipsnis. Prieštaravimų nėra.
Pastraipsniui. 1 straipsnis. Priimtas. Belieka balsuoti dėl viso. Viskas. (Balsai salėje)
Gerai. Tuos visus įstatymų projektus mes pastraipsniui priėmėme. Beliko tik, kai bus kvorumas, balsuoti.
Kitas blokas. Pasitarkime. Baigėsi pusės valandos pertrauka, bet yra energetikos ministras. (Balsai salėje) Gal mes… (Balsai salėje) Palauks. Gerai, palauksite, gerbiamasis ministre. (Balsai salėje) Prašau, ponia Pitrėniene. (Balsai salėje) Nekalbate? (Balsai salėje) Gerai, ačiū.

19.41 val.
Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos įstatymo 6, 7 ir 15 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4734(2) (svarstymo tęsinys)

Dabar mes grįžtame prie 2-11 klausimo. Ponas V. Stundys pristatys pagrindinio Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto nuomonę dėl Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos įstatymo 6, 7 ir 15 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto. Pagrindinio komiteto nuomonė. Prašau, Valentinai.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju. Trumpai ir iš esmės. Komitetas svarstė įstatymo pataisas, Vyriausybės išvadą, komitetų siūlymus, Seimo narių siūlymus, patobulino įstatymą ir teikia Seimui svarstyti.
PIRMININKAS. Ačiū. Papildomas – Biudžeto ir finansų komitetas. Nuomonę pristato ponia R. Tamašunienė. Ruošiasi ponia D. Teišerskytė.
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Seimo Biudžeto ir finansų komitetas iš esmės pritardamas, kad būtina spręsti Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos kaip nacionalinio transliuotojo stabilaus finansavimo klausimus, nusprendė: pirma, nepritarė įstatymo projektu siūlomam teisiniam reguliavimui, kai fiksuota nacionalinių pajamų dalis nukreipiama konkrečiam tikslui neatsižvelgus į esamą socialinę ir ekonominę situaciją, į visuomenės ir valstybės poreikius bei galimybes, į turimus bei numatomus gauti finansinius išteklius ir valstybės įsipareigojimus, kitus svarbius veiksnius; antra, siūlo Švietimo, mokslo ir kultūros komitetui siūlyti Seimo valdybai sudaryti darbo grupę Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos finansavimo klausimams spręsti. Pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū, ponia Rita. Prašau, ponia D. Teišerskytė. Komiteto nuomonė. (Balsai salėje) Užsirašyti. Prašau, ponia Dalia.
D. TEIŠERSKYTĖ (LSF). Informacinės visuomenės plėtros komitetas svarstė Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos įstatymo 6, 7 ir 15 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą, atsižvelgė į visus pasiūlymus, pataisymus ir pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū. Pagrindinio ir papildomų komitetų nuomonės yra išsakytos.
Dabar diskusija. Diskutuoti yra užsirašę trys Seimo nariai, bet ir ponia Irena dar norėtų, taip? Būsite ketvirta, gerai? Ponas V. Stundys. Diskusija. (Balsai salėje) Tikrai girdėjo Valentinas.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Pasistengsiu trumpai, kad nepavargtume. Keli sakiniai. Iš tikrųjų šio įstatymo projektas nėra LRT finansavimo klausimas. Kai kam atrodo, kad tai yra pinigų padidinimo klausimas, o iš tikrųjų tai yra sąlygų visuomenės informuotumui sudarymas ir geresnės kokybės paslaugų kūrimo sąlygų sudarymas. Tai yra esminis dalykas.
Antra. Konstitucinis Teismas 2006 m. savo nutarime labai plačiai paaiškino, ką reiškia konstitucinis visuomeninio transliuotojo statusas ir kas iš jo kyla, kokios pareigos, prievolės pačiai valstybei. Viena iš prievolių, be abejo, yra labai paprasta. Konstitucinis Teismas pasako, kad siekiant užtikrinti visuomeninio transliuotojo veikimą tiesiog valstybė privalo užtikrinti deramas užtikrintas finansavimo sąlygas.
Trečias dalykas. Tą patį pakartojo Valstybės kontrolė 2006 m. savo išvadoje rekomenduodama Vyriausybei įtvirtinti ilgalaikį LRT finansavimo modelį.
Ketvirtas dalykas, į kurį noriu atkreipti dėmesį, – Europos kontekste mūsų visuomeninis transliuotojas atrodo finansuojamas superkukliai. Mes beveik neprilygstame ir Vatikano visuomeninio transliuotojo finansinėms apimtims.
Dar vienas dalykas. Teisės ir teisėtvarkos komitetas savo išvadoje paneigė įžvelgiamą galimą prieštaravimą Konstitucijai. Vyriausybės ir viena, ir kita… Ši Vyriausybė pritarė įdėjai, tik pasiūlė surasti tinkamesnį finansavimo modelį. Jis yra surastas ir teikiamas Seimui, Seimo sprendimui. Seimas, mano supratimu, privalo įvertinti tai, kad visuomeninis transliuotojas nėra eilinis komercinis transliuotojas, o ta institucija, kuri atlieka labai svarbią nacionalinę funkciją. Toliau nedetalizuosiu, matyt, kolegos papildys. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Ponas V. Vasiliauskas. Prašau.
V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Norėčiau pasveikinti šios pataisos ir papildymo autorius, nes jinai iš tikrųjų yra parengta labai profesionaliai, parengta ne per savaitę, ne per mėnesį ir ne per pusmetį. Šita pataisa ir papildymas turi labai gilią ir ilgą istoriją. Norėčiau priminti, kad mūsų nacionalinis transliuotojas yra žiniasklaidos rinkoje vienintelis hibridas, kuris dar viena dalimi finansuojamas iš biudžeto, kita dalimi yra tartum komercinė įstaiga, siekianti pelno ir už tą surinktą pajamų dalį iš reklamos niekam neatsiskaitanti. Tos dalies negali patikrinti netgi Valstybės kontrolė. Jinai gali patikrinti tik biudžetines įplaukas. Iš tikrųjų tai yra dar ir kompromisinis, tačiau vis dėlto siūlau palaikyti šitą pataisą, nes jinai leistų pagerinti svarbiausia programos kokybę.
Daugelis Seimo narių nežino, kad nacionalinio transliuotojo informacinės ir politinių diskusijų laidos surenka tik 1–2 % auditorijos. Išvertus į žmonių kalbą, pavyzdžiui, jūsų mylimos R. Miliūtės, kitas laidas, žiūri tik 40 tūkst. žiūrovų, palyginti su LNK ir TV3 televizijomis – penkis kartus mažiau. Padėkime nacionaliniam transliuotojui išsivaduoti nuo būtinybės kovoti reklamos rinkoje ir pataikauti masinei auditorijai, o susitelkti ties savo visuomenine misija. Siūlau balsuoti už šias pataisas. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū kolegai. Ponia A. Pitrėnienė. Prašau.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, nekartodama to, kas buvo pasakyta, norėčiau tik prisiminti istoriją. Jau daugiau kaip dešimt metų yra diskutuojama apie ilgalaikio LRT finansavimo modelį. Buvo priimtas įstatymas, kuriame buvo numatytas abonentinis mokestis, bet įstatymo įsigaliojimas buvo keletą metų vis atidedamas, kol jo buvo visiškai atsisakyta. Vėliau buvo siūloma abonentinį mokestį įvesti, skaičiuojant jį nuo elektros suvartojimo. Be to, buvo sudaromos įvairiausios darbo grupės, samdomi įvairūs ekspertai, buvo diskutuojama apie įvairiausius finansavimo modelius, bet sprendimas taip ir liko nepriimtas. Šį rudenį prie komiteto buvo sudaryta darbo grupė, atstovaujama įvairių institucijų, asociacijų atstovų, kuri parengė pakeitimus. Komitetas jiems pritarė. Siūlau pritarti šiam įstatymo projektui ir užtikrinti tai, kad visuomeninis transliuotojas galėtų tinkamai vykdyti kultūrinę, šviečiamąją misiją ir atitiktų valstybės nacionalinio saugumo užtikrinimo poreikius. Ačiū už dėmesį ir laukiu, siūlau – palaikykite.
PIRMININKAS. Labai ačiū už išsakytą nuomonę. Ponia I. Šiaulienė. Prašom.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Mielieji kolegos, problema nėra nauja. Aš suprantu Audronę, kai ji, dirbusi Radijo ir televizijos taryboje, žinodama padėtį, siūlo ir tikisi, kad ne tik ji, bet ir visos parlamentarės per nacionalinę televiziją bus geriau pristatytos, parodytos, mes galėsime geriau atskleisti visuomeninę misiją ir t. t., bet visi puikiai žinome, kad siūlomos įstatymo pataisos yra susijusios su finansais ir pareikalaus iš biudžeto papildomo finansavimo.
Negaliu nepritarti, gerbiamasis Valentinai, jūsų teiginiui, kada vienas esminių teikiamo įstatymo pakeitimo akcentų yra, jog reklama ir komerciniai audiovizualiniai pranešimai radijo ir televizijos programose draudžiami. Jeigu uždrausime, nebus pajamų. Tos pajamos, kad misiją, dėl ko čia akcentuojama, nacionalinis transliuotojas galėtų geriau atlikti… vadinasi, jam reikės tą lėšų dalį dengti iš valstybės biudžeto.
Gerbiamieji, niekas nekalbate apie Vyriausybės išvadą, jog neįmanoma šiuo metu svarstyti įstatymo projekto. Siūloma šio tikslo siekti vėlesniais metais, kai pagerės ekonominė būklė ir turėsime puikesnes finansines galimybes.
Sutinku su ponia Audrone – kai perėjome prie skaitmeninės televizijos, gyventojai turėjo išlaidų: arba pirko naujus aparatus, arba reikėjo įsigyti priedėlius, ir ne visiems valstybė kompensavo. Pereiti prie tokio modelio kaip abonentinis mokestis taip pat šiuo metu yra neįmanoma. Todėl, gerbiamieji kolegos, aš tik galiu dėkoti už pastangas ir rūpestį nacionaliniu transliuotoju, tačiau finansinių galimybių didinti jam finansavimą siūlomais būdais ir metodais valstybė šiandien neturi.
Palaikau J. Razmos pasiūlymą išbraukti, kai kalbame apie nustatytas GPM ir akcizų skyrimo dalis, nes Konstitucinis Teismas yra išaiškinęs, kad nė vienai biudžetinei sričiai ar asignavimų valdytojui negali būti atskirais įstatymais numatomi konkretūs biudžetinių asignavimų dydžiai. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū, ponia Irena. Visi norintys išsakė savo nuomonę.
Dabar nagrinėsime pasiūlymus. Mes turime 3 straipsnio 2 punkte pasiūlymą dėl 15 straipsnio 5 dalies. Ponas J. Požela. Nėra. Tai gal, pone Valentinai, pristatysite? Ar man tai padaryti?
V. STUNDYS (TS-LKDF). Aš pasakysiu. Kolega siūlo koreguoti vieną iš siūlomos formulės koeficientų, tai yra siūlo mažinti procentus nuo akcizų nuo 1,3 iki 1, ir sako, kad tie 0,3 % galėtų būti skiriami sportui. Komitetas nepritarė šitai pozicijai, kadangi skaičiavimas yra toks, kuris iš esmės gali užtikrinti kokybišką LRT veikimą. Tai viena. Antra, sportas yra finansuojamas iš atskiro Kūno kultūros ir sporto fondo, ir, kaip žinote, yra svarstomos to fondo pataisos. Todėl čia nėra logikos pritarti ir tie pinigai niekur į tą fondą nenueitų.
PIRMININKAS. Ačiū, pone Valentinai. Ar galime bendru sutarimu pritarti komiteto nuomonei? Nepritarta J. Poželos, lieka komiteto pozicija.
Kitas pasiūlymas – pono J. Razmos. Prašom, pone Jurgi.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš neprieštarauju pagrindinei iniciatorių minčiai atsisakyti nacionaliniam transliuotojui komercinės reklamos, nes iš tikrųjų dabar jis šiek tiek iškreipia tą rinką, gali mažesnėm kainom, ir neparodo, kam panaudoja tas pajamas. Bet, nepaisydamas to, aš manau, kad negalima taip privilegijuotai nustatyti vienam biudžetinių asignavimų valdytojui garantuotos biudžeto sumos, to, kaip dabar parašyta projekte. Aš tą dalį siūlau išbraukti. Pagal tą formulę išeitų, kad apie 110 mln. mes garantuojame, o jeigu didės tie mokesčiai, didinsime akcizus, tai augs dar labiau.
Aš manau, kad tai yra toks pats biudžetinių asignavimų valdytojas kaip ir sveikatos apsaugos sistema ar socialinė sistema. Ir jeigu ten mes svarstydami žiūrime, kiek galime skirti, tai lygiai taip pat ir nacionaliniam transliuotojui, jeigu yra mūsų politinė valia, mes atsakingai skirsime pagal poreikius, kad galėtų įgyvendinti savo misiją, o ne taip, kad jam vienam pažadame tokias garantijas. Ir net išeina, kad mažinti negu 2012 m. pagal tuos mokesčius negalima, net jeigu valstybėje bus kokia krizė. Tai yra antikonstitucinis dalykas. Siūlau šitą vietą išbraukti.
PIRMININKAS. Ačiū. Ponas Valentinas – komiteto nuomonė.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Komiteto pozicija aiški – nepritarė šitam siūlymui. Argumentų yra labai daug. Pirmasis argumentas dėl prieštaravimo Konstitucijai yra paneigtas Teisės ir teisėtvarkos komiteto. Komitetas labai aiškiai formulavo išvadą, kad prieštaravimo nėra. Prieštaravimas neįžvelgtas netgi dėl pirminio projekto varianto, kai buvo siūloma susieti apskritai su nacionalinio biudžeto pajamomis. Yra oficiali išvada. Tai viena.
Antra, į ką reikia atkreipti dėmesį, kad vis dėlto mes turėtume suvokti LRT, kaip nacionalinės svarbos institucijos, ypatingumą. Privalu pagal europinę tradiciją užtikrinti visuomeninio transliuotojo nepriklausomumą, galimybes įgyvendinti kokybiškai savo misiją. Taigi bandymai palikti tą pačią situaciją, kokia yra dabar, tai yra tiesioginis priklausomumas nuo Seimo valios ir Seimo noro, požiūrio ar kokių nors ambicijų. Tai viena.
Antra, atimdami, kaip siūlo kolega Jurgis, reklamą, mes apskritai sustipriname… pažeidžiame LTR nepriklausomumą. Iš esmės esantis daugiakanalis finansavimas dabar balansavo šitą situaciją ir iš esmės leido LRT kvėpuoti. Tai šitom prasmėm tiesiog negalima pritarti tokiam pasiūlymui.
PIRMININKAS. Aišku, akivaizdus nuomonių skirtumas. Pone Razma, jūs siūlote balsuoti? Neatsisako. Tada nuomonė už, nuomonė prieš. Už – ponas A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, čia šitie svarstymai… Aš – už J. Razmos pataisą, bet šitie svarstymai man gerai pažįstami, kadangi ir į mūsų Vyriausybę kreipėsi ir vieni, ir kiti televizininkai, ir komerciniai, ir nacionalinis, prašydami šių pataisų. Iš tikrųjų, ką tos pataisos reiškia? Reikia labai paprastai pasakyti. Komercinėms televizijoms tai reiškia apie 40–50 mln. rinkos reklamos, kurią jie gautų, jeigu televizija nebeturėtų. Televizija prašo papildomai 50 mln. iš biudžeto. 50 ar 60 mln. mes norime užkrauti mokesčių mokėtojams tokiam projektui įgyvendinti. Ką mes dabar turime? Iš tikrųjų turime tai, kad čia staiga labai daug entuziazmo atsiranda tokiom pataisoms pritarti. Visi galvoja, kad nuo to jų rodomumas televizijoje, tarp jų ir nacionalinėje, gerokai padidės. Kartu mes sukuriame tai, kad turime Nacionalinę televiziją ir jos vadovybę, kuri darosi nepriklausoma nuo savo misijos. Jeigu mes norime toliau tęsti tokį darbą, tai galime čia labai džiaugsmingai dar dvigubai padidinti tą procentą, bet aš siūlau pritarti J. Razmos pataisai, o kai pritarsime tai pataisai, tai tada siūlysiu nepritarti visam įstatymui.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Nuomonė prieš ir paskui dar komiteto atstovas pasakys. Ponas L. Balsys.
L. BALSYS (MSNG). Gerbiamieji kolegos, siūlau palaikyti komiteto nuomonę prieš ir neparemti kolegos J. Razmos pataisų, nes iš tikrųjų Nacionalinis radijas ir televizija nėra toks paprastas asignavimų valdytojas, kaip ir visi kiti. Nacionalinis radijas ir televizija yra nacionalinės strateginės svarbos institucija, įsteigta pagal atskirą specialų įstatymą. Todėl ir jo negalima lyginti su bet kokiu kitu valstybinių asignavimų naudotoju. Jeigu mes išspręsime dabar šią problemą, tai išspręsime turbūt tris ar du dešimtmečius bevykstančius ginčus… niekaip neišeisime iš tos patinės situacijos. Manau, kad pasiūlymai yra logiški, racionalūs, skirti nuo akcizų ir GPM tam tikrą dalį yra logiška. Galbūt vienintelis dalykas, ką reiktų ateityje pataisyti, tai yra susieti asignavimų skyrimą su misijos vykdymo kokybe. Kol kas to nėra. Bet įstatymas dar tobulintinas ir bus galima tą padaryti. Todėl siūlau palaikyti komiteto nuomonę, nepalaikyti kolegos J. Razmos pataisų ir skirti galų gale kokį nors normalesnį, suprantamą ir gerą finansavimą Nacionaliniam radijui ir televizijai.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Prieš balsavimą dar ponas Valentinas.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Aš tik vieną repliką, atsiprašau, kad pamiršau pasakyti dar vieną komiteto argumentą – procentuotės jau yra įteisintos ne vienoje srityje. Kultūros rėmimo fondas pagrįstas procentuote, Kūno kultūros ir sporto fondas pagrįstas procentuote. Net Fiskalinės drausmės įstatyme taip pat yra naudojamos procentuotės. Kolegos, dėl neatitikties Konstitucijai negali būti nė kalbama.
PIRMININKAS. Ačiū, ponas Valentinai. Mums telieka tik balsuoti už pono J. Razmos pataisą. Taigi skelbiu balsavimą. Kas už, remia pono J. Razmos pataisą, kas prieš ar susilaikę, lieka prie komiteto nuomonės. Balsuojame dėl pono J. Razmos pataisos dėl 15 straipsnio 5 dalies. (Balsai salėje) Diskusija, gerbiamieji, jau baigta. Nesijaudinkite, pone Rimantai.
Ačiū. Balsavimas baigtas. 65 balsavo. Už – 29, prieš – 13, susilaikė 23. Deja, pataisai nepritarta. (Balsai salėje) Leidau sau interpretuoti, deja.
Dabar mes visas pataisas lyg ir išnagrinėjome. Telieka mums dėl viso projekto… Ačiū, ponas Valentinai.
Dabar dėl viso nuomonė už, nuomonė prieš. Gal pradėsime nuo nuomonės prieš. A. Kubilius. Prašau.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš siūlau įsiklausyti ir į Vyriausybės nuomonę, kuri buvo pasakyta, įsiklausyti ir į Biudžeto ir finansų komiteto nuomonę ir dar sykį noriu priminti, kad čia kalbame, jeigu projektas toks, be pataisų, toliau bus priimamas, tai kalbame apie papildomus turbūt 50 ar 60 mln. Lt valstybės lėšų. Čia nėra šiaip sau: mylime, nemylime mes televizijos, mums reikia geresnės ar blogesnės. Kalbame apie labai konkrečius pinigus, ir turiu pasakyti, žinodamas iš patirties, kad 50 ar 60 mln. Lt biudžeto papildomų išlaidų yra tikrai daug. Mes ginčijamės dėl milijono ir dėl 2 milijonų ar dėl pusės milijono atskiriems dalykams, dabar čia taip drąsiai pasakome – 50 ar 60 milijonų papildomai. Aš tokiam neprotingam požiūriui į valstybės pinigus tikrai negaliu pritarti.
O kaip tvarkyti televiziją kitais būdais, aš manau, kad tikrai galima rasti ne tokius būdus, kur iš valstybės biudžeto staiga mes nutariame padovanoti visai televizijos rinkai 50 mln. Komercinės televizijos tikrai džiaugsis, nes ta dalis pinigų ateis pas jas. Džiaugsis Nacionalinė televizija. Bet ar džiaugsis mokesčių mokėtojai, ar džiaugsis sveikatos įstaigos, kurioms reikia apie 140 mln., ar džiaugsis krašto apsauga? Aš dėl to labai abejoju. Nes jeigu mes laikomės fiskalinės drausmės ir laikomės deficito taisyklių, tai reiškia, kad kažkam tų 50 mln. negalėsime skirti. Ar tikrai šiandien pats pagrindinis prioritetas yra 50 mln. papildomai skirti Nacionalinei televizija, aš dėl to labai abejoju.
PIRMININKAS. Ačiū už išsakytą nuomonę. Ką gi, jūsų kolega R. J. Dagys – už.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš manau, kad iš tikrųjų tie pinigai yra nemenki, bet mes tiek metų ieškojome kokios nors normalesnės finansavimo tvarkos, taip ir neradome. Ir nacionalinio transliuotojo misijos jis visapusiškai negali įgyvendinti. Mes jį dirbtinai komercializavome priversdami imti reklamą, padarėme iš viso neaiškią, nefinansuojamą struktūrą. Nacionalinis transliuotojas vietoj misijos pradėjo ieškoti populiarumo ir panašiai. Aš manau, kad įstatymų išaiškinimas, rimtų analitinių laidų paruošimas, kas darosi valstybėje, tiems patiems žmonėms, tiems patiems pensininkams ir visiems kitiems yra kaip oras reikalingas. Nes iš tų skandalų kronikų, kur mes girdime dabar per visus besivaikant reklamų ir populiarumo, mes nieko negauname. Jokios informacijos mūsų žmonės negauna. Kaip jiems orientuotis esamoje erdvėje, kai visi tik populiarumo reitingų ieško? Nežinau, kokią kainą mes galime sumokėti. Galime ginčytis dėl didesnio, mažesnio procento, kad nebūtų 50 mln., 30 mln., bet pastovus finansavimas, užtikrinantis nacionaliniam transliuotojui, su visa galimybe jį kontroliuoti, prižiūrėti, audituoti ir panašiai… Ne taip, kaip dabar ta komercinė dalis neaudituojama.
Tai iš tikrųjų yra būtinybė, nes kaip mes komunikuosime su visuomene? Per tą pačią skandalų kroniką, šou laidas, kurias mums organizuos? Galvokime apie valstybę. Kiek visokių dalykų reikia išaiškinti žmonėms! Galų gale ir kas vyksta čia, Europoje ir visur kitur. Tikrai tų profesionalių laidų nepakanka. Ir jeigu mes norime iš jų pareikalauti kokybės, tai mes turime užtikrinti tam tikrą pastovų finansavimą. Ir, beje, taip veikia visi nacionaliniai transliuotojai daugumoje Europos Sąjungos valstybių – nuo atskaitymų nuo kažko. Ir tai nėra naujiena mūsų mokesčių sistemai, nes, kaip minėjo V. Stundys, tokių dalykų, precedentų jau pas mus yra.
PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonės už, nuomonės prieš išsakytos, taigi telieka balsuoti. Skelbiu balsavimą. Balsuojame dėl Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos įstatymo 6, 7 ir 15 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo. Svarstymo stadija.
66 balsavo. Už – 36, prieš – 9, susilaikė 21. Taigi po svarstymo yra pritarta. Žiūriu į Seimo Pirmininką? Ne. Gerai. Lieka ši stadija. Priimta po svarstymo.
Kitas darbotvarkės klausimas, jeigu mes dabar galime pakviesti poną ministrą J. Neverovičių. (Balsai salėje) Ponia Irena, gal ir dar ne. Ponia Irena. Prašau.
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, šiaip tai mūsų darbo laikas pasibaigė pagal šiandien dienos mūsų pačių patvirtintą darbotvarkę. Tai mes turime dabar apsispręsti, ką mes darome, ar mes dirbame toliau, ir posėdžio pirmininkui siūlau paklausti Seimo, ar dirbame, kol baigiame visą darbotvarkę, ir dėl to aš siūlau balsuoti.
PIRMININKAS. Ačiū, ponia Irena, už pastabą. Leisiu sau palikti teisę ir pareikšti, kad aš, kaip posėdžio pirmininkas, pratęsiu laiką, iki visi klausimai bus išnagrinėti. Tokią teisę, man atrodo, turiu. (Balsai salėje) Na, leidau sau tai padaryti. (Balsai salėje) Aišku, galima pasakyti, pagal kokį Statuto straipsnį, bet judame toliau.
2-20a, 2-20b klausimai. Pranešėjas – ministras J. Neverovičius. Šilumos ūkio įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas ir Energijos išteklių rinkos įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. (Balsai salėje) Dėl vedimo tvarkos. Prašom.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gal aš ne tokią darbotvarkę turiu, bet prieš tai dar turėjo būti kiti įstatymai?
PIRMININKAS. Sutinku. Su tuo aš sutinku, bet man atrodė, kad mes…
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). O kur krašto apsaugos?
PIRMININKAS. …lyg ir neprieštaravome, kad dabar suteiksime…
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Ne, ne, niekas neklausė.
PIRMININKAS. Gerai. Su tuo aš sutinku. Tada aš jūsų klausiu, ar mes galime pakeisti eiliškumą ir… (Balsai salėje) Seimas, man atrodo, savo sprendimu gali tai padaryti. Taigi yra siūlymas, kad dabar nagrinėtume klausimus 2-20a ir 2-20b. (Balsai salėje) Ar yra prieštaraujančių? Reikia balsuoti? (Balsai salėje) Gerai, kolegos. Demokratija tai demokratija. Balsuojame, kad dabar nagrinėtume 2-20a ir 2-20b. Skelbiu balsavimą. Manau, kad čia ne esminis dalykas, dėl kurio reikėtų ginčytis. Iš principo vyksta balsavimas ir nereikėtų mums visiems dabar kalbėtis.
Balsavo 65 Seimo nariai: už – 52, prieš – 10, susilaikė 3. Taigi demokratija yra demokratija.

20.11 val.
Šilumos ūkio įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-771, Energijos išteklių rinkos įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-772, Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-773, Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymo įgyvendinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-774 (pateikimas)

Prašom, pone Jaroslavai, pateikti klausimus 2-20a ir 2-20b. Dar kartą išvardinsiu – Šilumos ūkio įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas ir Energijos išteklių rinkos įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Pateikimo stadija. Prašom.
J. NEVEROVIČ. Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, tikrai nieko bloga neturėjau omeny prašydamas paspartinti, bet klausimas svarbus.
Norėčiau pradėti nuo pristatymo, kur mes dabar esame. Mūsų vertinimu, dabartinė reguliavimo aplinka šilumos ūkyje tikrai nesudaro sąlygų tam, kad šilumos ūkis racionaliai plėtotųsi, nesudaro sąlygų mažinti šilumos kainas. Savivaldybėse, kuriose yra naudojamos gamtinės dujos, vyrauja netinkamai didelės kainos. Pasižiūrėjus į tai, kad nepriklausomi šilumos gamintojai neprisideda prie konkurencijos didinimo ir nemažina kainos, manome, kad tuos dalykus reikėtų keisti. Žiūrint į prekybą biokuru, neišnaudota galimybė prekiauti biokuru objektyviais ir skaidriais principais veikiančioje biokuro biržoje, taip pat pastebime problemą dėl vis augančio VIAP’o tarifo. Todėl manome, kad tas principas turėtų būti peržiūrėtas.
Vyriausybėje yra patvirtinti keturių įstatymų projektai, kuriuos norėčiau pristatyti. Pradėsiu nuo Šilumos ūkio įstatymo. Esminiai pakeitimai yra tai, kad siekiame nustatyti, kad ilgalaikis planavimas šilumos ūkyje būtų įtvirtintas Nacionalinėje šilumos ūkio plėtros programoje. Esant nacionalinio lygio programiniam… šilumos ūkio gamybos ir tiekimo planavimo dokumentai, būtų kompleksiškai ir tolygiai įgyvendinami nacionalinėje strategijoje nustatyti tikslai bei šilumos ūkio modernizavimo ir plėtros priemonės visos Respublikos mastu.
Supaprastinamos planavimo procedūros, numatomos priemonės, jeigu savivaldybių specialieji planai neatitiktų nacionalinio lygio plano. Taip pat prognozuojamas šilumos poreikis pirmiausia būtų užtikrintas iš atliekinės šilumos, šilumos, pagaminamos iš komunalinių atliekų ir didelio naudingumo kogeneracijos būdu. Biokuro panaudojimo skatinimas leistų Lietuvai ne tik įvykdyti prisiimtus įsipareigojimus dėl atsinaujinančių energijos išteklių plėtros, aplinkosauginių ir komunalinių atliekų utilizavimo reikalavimų įgyvendinimo, tačiau leistų pasiekti ekonominį efektyvumą bei mažinti šilumos gamybos kainas didinant biokuro suvartojimo dalį. Šilumos ir elektros gamyba kogeneracinėse elektrinėse iš atsinaujinančių energijos išteklių turėtų būti plėtojama savivaldybėse, kur tai ekonomiškai naudinga ir pagrįsta. Nustatomas privalomas reguliavimas nepriklausomiems šilumos gamintojams, kurie pasinaudojo Europos Sąjungos parama ar kitomis subsidijomis iš šilumos gamybos šaltinių.
Antras įstatymas – Energijos išteklių rinkos įstatymas. Biokuro panaudojimo energijos gamyboje plėtra ir skaidrios ir konkurencingos rinkos veikimas pirmiausia nėra įmanomas be aiškios ir veiksmingos teisinės bazės sukūrimo. Prekybos biokuru biržoje įteisinimo tikslas – skatinti konkurenciją, užtikrinti elektros energijos ir šilumos gamybos įmonėms vienodas sąlygas skaidriais, aiškiais ir visiems vienodais principais įsigyti biokurą. Tikslas yra panaikinti susidariusią monopolinę situaciją ne tik šilumos gamyboje, tačiau ir sudaryti sąlygas formuotis skaidriai ir konkurencingai kuro naudojimo jai gaminti rinkai, taip pat užtikrinti vienodas sąlygas elektros energijos ir šilumos gamybos įmonėms įsigyti biokurą.
Biokuras priskiriamas vietiniams ir atsinaujinantiems energijos ištekliams, todėl šių energijos išteklių gamybos ir naudojimo plėtra yra aktuali ne tik atskirų įmonių gamintojų ir naudotojų konkurencingumui, bet ir visai ekonomikai siekiant sumažinti energetikos priklausomybę, kitų kuro rūšių importą ir sumažinti importuojamo kuro naudojimą elektros ir šilumos gamyboje. Įteisinus biržą, kaip vieną iš privalomų energijos išteklių, naudojamų šilumos ir elektros gamybai įsigyti, būdų, taip pat nustačius įpareigojimus šilumos tiekėjams dalį naudojamo biokuro įsigyti biokuro biržoje, bus skatinama vietos gamintojų plėtra ir naujų biokuro tiekėjų atsiradimas rinkoje. Numatoma įtvirtinti tokias privalomo biokuro įsigijimo per biržą dalis: 2014 m. – ne mažiau kaip 10 %, 2015 m. – ne mažiau kaip 30 %, 2016 m. ir vėlesniais metais – ne mažiau kaip 50 %.
Trečias įstatymas – Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymas. Jame siekiama sudaryti galimybes nuo 2014 m. sumažinti VIAP’o tarifo didėjimą dėl biokuro kogeneracinių elektrinių skatinimo ir biokuro plėtros projektus finansuoti Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšomis. Atsisakius paramos schemų per VIAP’ą, pakeičiant jas adekvačia parama investicijoms, naudojant paramos lėšas ir pradėjus atsinaujinančios energijos išteklius naudojančiose kogeneracinėse elektrinėse pagaminta elektros energija prekiauti rinkos kainomis, bus sudarytos sąlygos nedidinti elektros energijos kainų galutiniams energijos vartotojams. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Jūsų nori paklausti daug Seimo narių. Taigi klausimas – atsakymas. Ponia B. Vėsaitė. Prašom. Nėra. Ponas L. Balsys. Prašom.
L. BALSYS (MSNG). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis ministre, visų pirma norėčiau pasidžiaugti, kad Energetikos ministerija ir jūs asmeniškai vis drąsiau ir ryžtingiau žengiate žaliosios energetikos keliu ir kad ypač keičiate finansavimo sistemą nuo VIAP’o prie investicijų. Aš tą siūliau iš Seimo tribūnos dar vasario mėnesį.
 Dėl vieno jūsų minimo skaičiaus Atsinaujinančių energetikos išteklių įstatyme. Jūs minite 200 megavatų dar palikti… instaliuotos ir būsimos instaliuotos galios biokuro elektrinių, kurie dar būtų finansuojami iš VIAP’o. Tačiau mes žinome, kad 200 megavatų – tai nėra ta galia, kur dabar yra gauti leidimai, jau išduoti leidimai arba bus išduoti leidimai. Tai yra maždaug 145 megavatai. Lieka dar virš 50 megavatų. Tai jūs pasakykite, kam jūs juos laikote, kam jie konkrečiai skirti, gal yra kokia konkreti įmonė ar kompanija, kuri norėtų juos panaudoti dar per VIAP’ą be viešųjų pirkimų ir panašiai? Nes jeigu tai būtų mažinti tik per VIAP’ą, būtų logiška imti tuos, kurie realiai egzistuoja.
PIRMININKAS. Prašau.
J. NEVEROVIČ. Dėkoju už jūsų klausimą. Šitas klausimas yra susijęs su tuo, kaip greitai mes norime įgyvendinti valstybės mastu suplanuotą programą. Realiai vertinant, manome, kad tas galėtų įvykti per 1,5 metų, po to, kai bus parengtas atitinkamas nacionalinio lygio dokumentas. Jis bus transformuotas į savivaldybių specialiuosius planus, tai užims laiko. Taip pat vertinama tai, kad galimai nepasieksime tokio lygio europinio finansavimo iš Europos Sąjungos fondų, kad būtų galima finansuoti visus projektus, kurie bus numatyti nacionaliniame plane. Todėl manome, kad pereinamasis laikotarpis galėtų numatyti tam tikrus projektus, kurie dar pagal esamą tvarką galėtų būti įgyvendinti, bet su sąlyga. Su sąlyga, kad lygiai taip pat po visų atsipirkimo laikotarpių jie turėtų eiti į rinką ir konkuruoti, kad šilumos kaina turėtų būti smarkiai sumažinta ir kad taikomas VIAP’as negalėtų būti didinamas.
PIRMININKAS. Ačiū. Ponas K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis ministre, džiugu, kad atsiras naujas planavimo dokumentas. Prašau pasakyti, kaip jūs patys matote, pasiskirstymas bus tarp kogeneracijos šilumos, elektros gamybos ir tiesiog šiluminių katilinių, kurios gamins tik šilumą, kurias jūs, kaip ministerija, žadate remti? Kaip tada susiklostys visos energetikos balansas? Galbūt yra padaryti kokie nors tyrimai, kad būtų aišku apsispręsti, kaip daryti?
J. NEVEROVIČ. Ačiū už klausimą. Šiuo metu jau vyksta biokuro plėtros programos parengimas ir tyrimas, kuris tam yra skirtas. Darysime dar papildomus vertinimus, kalbėsimės su ekspertais ir specialistais, kad rastume tą optimaliausią miksą. Kaip aiškina specialistai, kogeneracijos visų pirma reikia tuose miestuose, kur tas šilumos poreikis yra didelis. Tai ji būtų taikoma visų pirma didžiuosiuose miestuose.
PIRMININKAS. Ačiū. Ponas A. Skardžius.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis ministre, jūs įstatyme siūlote kogeneracijai padidinti limitą iki 200 megavatų. Šiandien yra instaliuota 59 megavatai tiktai. Leidimų, tarp jų iki Atsinaujinančių… įstatymo įsigaliojimo, yra išduota 140 megavatų. Ar jūs skaičiavote, kokia našta bus elektros vartotojams, jeigu jiems bus, kaip Kainų ir energetikos komisija patvirtino tarifą nuo 29 iki 32 ct? Kiek pabrangs elektros energija, ar ji bus šiandien pakeliama vartotojui, ar galbūt užtektų tiktai rinkos kainą gauti už parduodamą elektros energiją? Ačiū.
J. NEVEROVIČ. Ačiū už jūsų klausimą. Tikrai skaičiavome ir tikrai vertinome. Tas pasiūlymas, kuris jums pateiktas, yra tam tikras kompromisas, kuris, mūsų vertinimu, leistų greitai dar pagal seną tvarką kai kuriuos projektus įgyvendinti, bet iš principo ir pagal šitą tvarką įmanoma po atsipirkimo laikotarpio projektus priversti konkuruoti rinkoje.
PIRMININKAS. Dėkoju. Ponas R. Kupčinskas.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, aš suprantu, kad tai nepaprastai svarbus ir reikšmingas įstatymo projektas, panašiai kaip ir energetinės nepriklausomybės įstatymų projektai arba įstatymai. Aš vis dėlto matau, kad Vyriausybė siūlo jį svarstyti ypatingos skubos tvarka. Be abejo, šildymo sezonas ne už kalnų. Bet vis dėlto įvertinti ir šilumos tiekėjų, ir energijos nešėjų, ir kitų tiekėjų, taip pat vartotojui, be abejo, susidariusias finansines aplinkybes, tarkime, ir skolas, nėra taip paprasta. Ar nereikėtų išsamesnio aptarimo, juo labiau tikrai klausimų kyla labai nemažai? Ačiū.
J. NEVEROVIČ. Ačiū už jūsų klausimą. Mes tikrai diskutavome, gavome daug pastabų ir pasiūlymų iš asociacijų, organizacijų ir suinteresuotų subjektų, vertinome juos. Esame pasiruošę ir toliau kalbėtis svarstymo metu, manau, tikrai ieškosime racionalių kompromisinių sprendimų.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų paklausė visi norintys. Ačiū, pone Jaroslavai, kol kas. Dabar, gerbiamieji, balsuojame po pateikimo. Prieš tai – nuomonės už ir prieš. Yra pasiūlymas bendru sutarimu dėl viso komplekso: 20a, 20b, 20c, 20d. Bendru sutarimu po pateikimo pritarta? Nėra prieštaravimų. Taigi bendru sutarimu šiems projektams pritarta.
Pone Jaroslavai, kitas darbotvarkės klausimas… A, atsiprašau. Yra Vyriausybės siūlymas ypatingos skubos tvarka, kiek supratau? Ponas Ministre Pirmininke, prašau pasakyti savo poziciją, konkretizuokite. Toks yra Vyriausybės siūlymas. Prašau.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, mes siūlytume, kad priėmimas būtų kitą savaitę, antradienį.
PIRMININKAS. Bet dabar dar svarstymas!
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Tai antradienį galėtume padaryti svarstymą ir priėmimą, taip? Taip.
PIRMININKAS. Prašau, kolega Žemaitaiti.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Tokiu atveju reikia skubos, nes antradienį ryte 8 val. Ekonomikos komitetas renkasi, apsvarsto visus pasiūlymus. Rytiniame posėdyje padarome svarstymą, popietiniame galime daryti priėmimą, nebent kas nors dar registruos. Viskas. (Balsai salėje) Po to ypatingą skubą, dabar skuba.
PIRMININKAS. Gerai. Gerbiamieji, mes turime truputį pasitarti. Yra skirtumas. Jeigu Vyriausybė siūlo ypatingą skubą, jeigu mes tam pritariame, tai antradienį būtų svarstymo stadija ir tada galbūt priėmimas. Tinka toks variantas? Ačiū. Šiandien mes nutarėme, kad pritariame ypatingai skubai, ir tai bus antradienio plenariniame posėdyje. Prieštaravimų nėra.
Dabar tik dėl pagrindinio komiteto. Pagrindinis – Ekonomikos komitetas dėl visų minimų projektų. Ačiū už pritarimą. Taigi šį klausimą baigėme.

20.27 val.
Seimo nutarimo „Dėl valstybės garantijos suteikimo Europos investicijų bankui“ projektas Nr. XIIP-802 (pateikimas)

Dabar 2-21 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl valstybės garantijos suteikimo Europos investicijų bankui“ projektas. Pateikimo stadija. Prašau, ponas ministre Jaroslavai. Prašau.
J. NEVEROVIČ. Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, nutarimo tikslas yra suteikti valstybės garantiją Europos investicijų bankui už akcinei bendrovei „Klaipėdos nafta“ teikiamą iki 20 metų laikotarpio 81 mln. 93 tūkst. 605 eurų paskolą bei jos palūkanas suskystintų gamtinių dujų terminalui ir susijusiai infrastruktūrai finansuoti, atitinkamai valstybei prisiimant garantinius įsipareigojimus dėl šios paskolos ir palūkanų mokėjimo.
Planuojama, kad investicijos iki 2015 m. sieks apie 450 mln. Lt ir bus skirtos vamzdynų statybai, krantinės ir krantinės įrangos statybai, projekto paleidimo, derinimo darbams, projektavimo, inžineriniams tyrimams, draudimui ir kitoms išlaidoms padengti. Nuo 2014 m. dar turėtų būti pateikta bankinė 150 mln. Lt vertės garantija, skirta laivo nuomos sutarčiai užtikrinti.
Šių metų birželio 4 d. Europos investicijų banko valdyba nusprendė suteikti iki 300 mln. Lt ir iki 20 metų paskolą šiam valstybinės reikšmės projektui su šimtu procentų valstybės garantijos apribojimo. Europos investicijų bankas teikia finansavimą patikimiems ir tvariems investiciniams projektams, skirtiems užtikrinti, be kita ko, konkurencingą, saugų energijos tiekimą. Todėl sprendimas suteikti iki 50 % projekto vertės paskolą „Klaipėdos naftai“ akivaizdžiai patvirtina, kad mūsų vykdomas terminalo projektas yra reikšmingas bei svarbus Europos Sąjungai. Už valstybės garantiją bus įkeistas būsimas sukurtas suskystintų gamtinių dujų terminalo turtas. Pažymėtina, kad valstybės garantiją Lietuva yra notifikavusi Europos Komisijai kaip galimą valstybės pagalbą. Šiuo metu yra minėto klausimo derinimo su Komisijos atstovais procesas. Komisijos nuomonę tikimasi gauti iki rudens, todėl nutarimo projekte ir siūloma nustatyti, kad valstybės garantija būtų pasirašoma gavus Europos Komisijos atsakymą.
Baigdamas norėčiau paminėti, kad Europos investicijų banko teikiamas finansavimas yra pigiausias prieinamas rinkoje finansavimas. Šiandien palūkanų norma sudarytų tik 0,67 %. Atitinkamai tokiam finansavimui būtina saugiausia užtikrinimo priemonė – tai yra valstybės garantija. Kadangi valstybės garantijos suma siekia 280 mln. Lt, šiai garantijai suteikti reikalingas Seimo pritarimas, ko ir prašome.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Ponas R. Kupčinskas.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, pirmiausia norėčiau jūsų paklausti, koks vis dėlto konkrečiai valstybės turtas bus įkeistas? Dar vienas dalykas. Ir bendra paskolos suma, kuriai bus suteiktos garantijos. Ačiū.
J. NEVEROVIČ. Ačiū už klausimą. Visas turtas, kuris bus įkeistas, jis tiktai atsiras, t. y. visas, kuris bus pastatytas pagal šitą projektą, kaip ir minėjau, krantinė, dujotiekis ir t. t.
Dėl sumos tai yra 280 mln. Lt, tiek, kiek numatyta šių metų Biudžeto įstatyme.
PIRMININKAS. Ačiū, pone ministre. Jūs atsakėte į visus klausimus. Ponas Eduardas atsisakė, jau gavo atsakymą.
Kaip matau, nuomonių už, prieš nėra. Yra pasiūlymas bendru sutarimu. Prieštaravimų nėra. Po pateikimo pritarta bendru sutarimu. Tiktai norėjau paklausti, pone ministre, kada jūs siūlote svarstyti? Dar šitoj sesijoj? (Balsai salėje) Ministras Pirmininkas siūlo ypatingą skubą. Pone Ministre Pirmininke, prašau.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Posėdžio pirmininke, jeigu galima, siūlytume taikyti ypatingą skubą, nes reikia kuo greičiau kontraktus pasirašyti dėl šių objektų finansavimo. Ačiū.
PIRMININKAS. Jūs frakcijos vardu prašote? (Balsai salėje) Frakcijos vardu prašote. Aišku. (Balsai salėje)
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Turėjo būti Vyriausybės prašymas.
PIRMININKAS. Nėra. Lieka frakcijos. (Balsai salėje) Gerai. Ar mes galime sutarti, kad analogiškas variantas? Dabar pritariame skubai ir antradienio darbotvarkėje?.. Tinka? Nėra prieštaravimų, vadinasi, jau pritarėme. Ačiū.
Komitetai. Bus Biudžeto ir finansų komitetas pagrindinis, papildomas – Ekonomikos komitetas. Nėra prieštaravimų? Fiksuojame, kad baigėme to klausimo pateikimo stadiją.

20.34 val.
Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 36 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-371(2) (svarstymas)

Dabar grįžtame prie mūsų darbotvarkės. Labai ačiū už kantrumą. 2-18 klausimas – Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 36 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Ponas A. Anušauskas pateiks komiteto nuomonę. Jeigu ne, tai kas nors kitas. Ponas A. Paulauskas, taip? Prašau.
A. PAULAUSKAS (DPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas svarstė Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 36 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Šio pakeitimo esmė ar tikslas – pakeisti teisinį reguliavimą dėl galimybės profesinės karo tarnybos kariams dirbti kitą darbą. Buvo atsižvelgta į Vyriausybės pasiūlymus dėl šio įstatymo tobulinimo, į komitetų pasiūlymus dėl šio įstatymo tobulinimo. Komitetas, apsvarstęs jau patobulintą įstatymo projektą, balsavo ir šiam projektui pritarė. Balsavimo rezultatai: 6 – už, prieš – 3, susilaikė 1.
Noriu pasakyti, kokia yra šito įstatymo esmė, kad jūs suprastumėte. Juo profesinės karo tarnybos kariams uždraudžiama dirbti pagal darbo sutartį ir užsiimti kita individualia veikla, išskyrus įstatyme numatytus atvejus. Tai yra laisvu nuo tarnybos metu profesinės karo tarnybos kariai turi teisę užsiimti kūryba, įskaitant ir turtinių teisių į savo sukurtus kūrinius perleidimą, taip pat krašto apsaugos ministrui leidus užsiimti pedagogine veikla, įskaitant pedagoginę veiklą pagal darbo sutartį, ar užsiimti kūrybine veikla pagal darbo sutartį. Prašau po svarstymo šiam įstatymo projektui pritarti.
PIRMININKAS. Ačiū už komiteto nuomonės pristatymą. Ponia R. Popovienė, Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Ruošiasi ponia M. Petrauskienė pristatyti Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto. Prašau, ponia.
R. POPOVIENĖ (LSDPF). Socialinių reikalų ir darbo komitetas svarstė Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 36 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Komiteto sprendimas yra siūlyti pagrindiniam komitetui pritarti įstatymo projektui ir tobulinti jį atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento ir Vyriausybės pastabas ir pasiūlymus. Balsavimo rezultatai komitete: 5 – už ir 3 – prieš.
PIRMININKAS. Ačiū. Ponia M. Petrauskienė. Ponia Milda, jūs pateiksite Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto nuomonę dėl šio klausimo. (Balsai salėje) Nieko tokio. Bet išgirsti neturime atimti sau tokio malonumo.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto sprendimas – iš esmės pritarti įstatymo projektui ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento, Europos teisės departamento prie Teisingumo ministerijos, į Vyriausybės išvadas, kurioms komitetas pritarė. 9 – už, prieš ir susilaikiusių nebuvo.
PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Ponia Rasa norėtų, matyt, dėl vedimo tvarkos. Prašau.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Taip, dėl vedimo tvarkos. Gerbiamieji kolegos, praėjusią kadenciją buvome labai stipriai kritikuojami už naktinius darbus, buvo klijuojamos klišės, kaip naktį netinka dirbti, o dabar mes sprendžiame labai svarbų konkretiems žmonėms klausimą ir daugelis iš tikrųjų esame pavargę. Todėl aš labai prašyčiau padaryti šito klausimo svarstymo pertrauką ir visiškai gerai išsimiegojus, suprantant, ką darome, atidėti šitą klausimą kitai savaitei iki kito posėdžio.
PIRMININKAS. Jūs savo vardu prašote? Ačiū.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Frakcijos vardu.
PIRMININKAS. Ačiū. Iki kito posėdžio, taip? Mes turėtume, gerbiamieji, tada balsuoti. Taip? Ar pritariame?.. Ponia Rasa labai prašo, ar pavyks bendru sutarimu? Ne.
Balsuojame, ar daryti pertrauką. Kas už – už pertrauką, kas prieš ar susilaiko – dirbame toliau. (Balsai salėje) Pone Petrai, balsuokime ramiai, nesijaudinkime. Balsuojame dėl pertraukos.
Iš viso užsiregistravo 55 Seimo nariai, balsavo 54: už – 19, prieš – 25, susilaikė 10. Ponia Rasa, pertrauka iki kito posėdžio.

20.39 val.
Seimo nutarimo „Dėl Ilgalaikių valstybinių saugumo stiprinimo programų rengimo plano patvirtinimo“ projektas Nr. XIIP-705, Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Krašto apsaugos sistemos plėtros programos patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-706 (pateikimas)

Gerbiamieji kolegos, darbotvarkės 2-19a klausimas. (Balsai salėje) Ponas K. Daukšys labai energingas, manau, kad greitai dirbsime. Ponas J. Olekas irgi labai kantriai laukė Seimo nutarimo „Dėl Ilgalaikių valstybinių saugumo stiprinimo programų rengimo plano patvirtinimo“ projekto Nr. XIIP-705. Pateikimas. Prašau, pone Olekai, pristatyti šitą klausimą. Taip pat ir 2-19b – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Krašto apsaugos sistemos plėtros programos patvirtinimo“ pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-706.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų noriu pristatyti Lietuvos Respublikos Seimo nutarimą „Dėl Ilgalaikių valstybinių saugumo stiprinimo programų rengimo plano patvirtinimo“ ir Lietuvos Respublikos Seimo nutarimą „Dėl Krašto apsaugos sistemos plėtros programos patvirtinimo“.
Noriu pasakyti, kad plano projektu tikslindami programų reglamentavimą siekiame lanksčiau ir efektyviau reaguoti į nacionalinio saugumo užtikrinimo poreikius, atsisakyti perteklinių programų, palengvinti strateginį planavimą, sudaryti prielaidas lanksčiau reaguoti į pasikeitusią valstybės finansinę situaciją.
Pagrindinės nuostatos yra tai, kad siūloma parengti tris programas: Krašto apsaugos sistemos plėtros programą, Valstybinę narkotikų, tabako ir alkoholio kontrolės ir vartojimo prevencijos programą bei Viešojo saugumo plėtros programą. Įtvirtinamos pagrindinės institucijos, atsakingos už programų parengimą, jų parengimo terminai, įgyvendinimo laikotarpis ir įgyvendinančios institucijos. Vengiant dubliuoti reglamentavimą, į plano projektą neįtrauktos programos, kurių rengimą jau reglamentuoja kiti įstatymai. Prašyčiau pritarti abiem pateiktiems nutarimų projektams.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti ponia Rasa. Matyt, jau nebenori.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Motyvai už, prieš? Nėra. Bendru sutarimu sutinkame? Ačiū. Pritariame bendru sutarimu. Siūloma svarstyti rudens sesijoje, taip? (Balsai salėje) Rudens. Pagrindinis – Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas. Vieną ir kitą klausimą mes baigėme.

20.42 val.
Europos Sąjungos institucijų darbuotojų ir Europos Parlamento narių pensinių teisių išsaugojimo ir perkėlimo įstatymo 4, 8, 10 straipsnių ir 1 priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-724 (pateikimas)

Judame toliau. Dabar 2-22 klausimas – Europos Sąjungos institucijų darbuotojų ir Europos Parlamento narių pensinių teisių išsaugojimo ir perkėlimo įstatymo 4, 8, 10 straipsnių ir 1 priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-724. Pranešėjas – viceministras A. Bitinas. Prašau. Pateikimo stadija. Prašau, pone viceministre. (Balsai salėje) Petrai, Petrai!
A. BITINAS. Labas vakaras! Kadangi įstatymo projektas yra daugiau procedūrinio pobūdžio, aš pasakysiu tik esmę.
Kaip žinome, nuo šių metų sausio 1 d. žmonės gali rinktis iš dviejų variantų, kokią pensijų formulę taikyti: arba imti pajamas nuo 1994 m. ir apskaičiuoti pensiją, arba imti vieną dalį nuo 1994 m., o kitą dalį nuo 1983 m. iki 1994 m. Šitai įsigaliojo, tačiau yra viena problema, kad Europos Sąjungos institucijų darbuotojai, kurie dirba Europos Sąjungos Komisijoje ar Parlamente, šituo negali pasinaudoti, nes šiuo metu tiesiog nėra atitinkamų pataisų. Kadangi Europos Sąjungos institucijų sistema yra visiškai nepriklausoma ir savarankiška, tai žmogus, dirbdamas tenai, gali perkelti savo pensines teises į Europos Sąjungos institucijų sistemą, atskirą sistemą. Esmė yra, kad žmonės, persikeldami teises, galėtų rintis, taip pat turėtų galimybę rinktis, ar pagal vieną formulę apskaičiuoti, ar pagal kitą.
Dar noriu priminti, kad jau galioja senokai priimtas Europos Sąjungos institucijų darbuotojų ir Europos Parlamento narių pensinių teisių išsaugojimo ir perkėlimo įstatymas, pagal kurį, kaip ir minėjau, galima persikelti teises ir atitinkamai pinigus iš „Sodros“ į Europos Sąjungą arba atvirkščiai. Taip pat projekte siūlome, kad pensinių teisių perkėlimo skaičiavimui būtų naudojama bendra vyrams ir moterims tikėtina gyvenimo trukmė, ne atskira. Mes siekiame užtikrinti lygiateisiškumo ir nediskriminavimo principą. Tiek trumpai.
Dabar dėl pinigų. Poreikis – apie 1 mln., tačiau jis yra labai preliminarus, nes visa tai priklauso nuo to, kaip žmonės pareikš. Šiandien mes turime 13 žmonių, kurie yra suinteresuoti šita sistema. Jeigu bus klausimų, visada atsakysiu. Tiek trumpai.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega, už pristatymą. Jūs, matyt, labai gerai pristatėte, nes nėra norinčių klausti. Dėkoju. Ačiū. Nuomonių už, prieš nėra. Pritariame bendru sutarimu. Svarstysime rudens sesijoje. Pagrindinis bus Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Prieštaravimų nėra. Ačiū.

20.46 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas Nr. XIIP-733 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Judame toliau. Kitas klausimas. Ponas P. Gražulis. Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo projektas Nr. XIIP-733, pateikimas, svarstymas ir priėmimas.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, prašau pritarti pavasario sesijos darbų programos papildymui.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausimų nėra, pasiūlymų nėra. Nuomonė prieš? Nėra. Pritariame bendru sutarimu po pateikimo.
Svarstymas. Norinčių pasisakyti už, prieš nėra. Pritarta bendru sutarimu.
Priėmimo stadija. Pastraipsniui. 1 straipsnis. Nėra prieštaravimų. Pritarta. 2 straipsnis. Priimtas.
Balsuojame dėl viso projekto. (Balsai salėje) Negalime, priėmimo stadija. (Balsai salėje) Priėmimo stadija. Balsuojame, kad papildytume sesijos programą.

Šio nutarimo priėmimas

Ačiū. Balsavo 48: už – 28, prieš – 1, susilaikė 19. Pritarta. Programos papildymas priimtas. (Gongas)

20.48 val.
Transporto veiklos pagrindų įstatymo 10 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-731 (pateikimas)

Darbotvarkės 2-23b klausimas – Transporto veiklos pagrindų įstatymo 10 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-731. Ponas P. Gražulis. Prašau.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, labai trumpai: siūlau liberalizuoti techninių apžiūrų veiklą. Vyriausybės nustatyta tvarka įmonė, kuri atitinka reikalavimus, galėtų gauti licencijas, ypač specializuoti servisai – AUDI, BMW ir visi kiti, kad galėtų bent savo transportui išduoti techninės apžiūros taloną, kaip yra daugelyje Europos Sąjungos šalių. Todėl prašyčiau pritarti po pateikimo.
PIRMININKAS. Dėkoju. Nori paklausti ponas J. Sabatauskas. (Balsai salėje)
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, ši iniciatyva jau trečią kadenciją iš eilės bando prasiskinti kelią, bet, aš žiūriu, tarp iniciatorių kažkodėl yra E. Masiulis, o jis praeitos kadencijos metu kaip ministras pasirašė Vyriausybės neigiamą nuomonę, pasakydamas, kad… (Balsai salėje) Aš paklausiau, aš turiu minutę laiko klausti. Prašom netrukdyti.
PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, klausia ponas J. Sabatauskas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Šita sistema buvo įvesta Lenkijoje ir buvo didžiulis chaosas, ir po to Lenkijos valstybė atsisakė. Lietuvos valstybei apžiūra kainuoja 48 Lt, kiekvienoje savivaldybėje yra. Investuoti į tai dideli pinigai. Dabar jūs norite kiekviename garaže leisti atlikti techninę apžiūrą. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Tai buvo klausimas, dabar atsakymas.
P. GRAŽULIS (TTF). Ar galiu atsakyti? Gerbiamasis Juliau, aš noriu pasakyti, jūsų praeitoje kadencijoje buvo priimtas ir kitas įstatymas, kad po dvejų metų, gavęs vairuotojo pažymėjimą, jaunuolis perlaiko teises, ne tik išlaiko, bet lanko iš naujo kursus ir moka mokykloms pinigus. Bet mes pataisėme tą įstatymą. Ačiū Dievui, kad ir E. Masiulis susiprotėjo, buvęs ministras, ir pasirašė, ir mano, kad jeigu įmonė atitiks reikalavimus, o reikalavimus nustatys Vyriausybė, tik tada bus išduota licencija vykdyti šią veiklą. Aš čia nematau jokios problemos. Tai aš prašau, gerbiamieji Seimo nariai, pritarkime po pateikimo ir negaišinkime laiko.
PIRMININKAS. Ačiū. Daugiau klausiančių nėra. Yra nuomonių už ir prieš. Ar atsisakome? (Balsai salėje) Nekalbame. Ponas J. Sabatauskas. Atsisakote. Atsiprašau, Juliau, nesupratau? Norite kalbėti, taip?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Aš tikrai neatsisakau.
PIRMININKAS. Gerai. Prašau. Nuomonė už. Motyvai prieš.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Prieš?
PIRMININKAS. Jūs užsirašėte kalbėti dėl motyvų prieš.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Aš tikrai esu prieš, kadangi iš tikrųjų tose valstybėse, kur buvo taip liberalizuota, pasidarė netvarka. Dabar pas mus yra kompiuterizuotas daugelio duomenų pateikimas į sistemą, jos ranka negalima pakeisti. Ir tam reikia iš tikrųjų nemažų investicijų. Dabar, kiek žinau, šioje kadencijoje buvo vėl… Praeitą kadenciją buvo sugriežtinti reikalavimai, dabar vėl taip pat, žymiai pagerinti parametrai, kad būtų mažiau korupcijos, sukčiavimo ir panašiai. Dabar į mūsų rinką… Vokietijoje atliktas eksperimentas, kai sulipdyti automobiliai pakliūva į rinką, pažiūrėkite, mūsų dalyviai, ekspertai dalyvavo. Kas išeina? Lietuvoje, atsiprašau, statistinis, vidutinis automobilis yra suvirintas iš kelių dalių. O jūs norite dabar praleisti, kad bet kas, bet koks servisas galėtų atlikti tą techninę apžiūrą! Šitaip tikrai negalima.
PIRMININKAS. Ačiū už išsakytą nuomonę. Nuomonė už – ponas R. J. Dagys. Prašau.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis Juliau, savo koalicijos partnerių ir kitų parengtą įstatymo projektą skaitykite, kalbame apie specializuotus centrus, kuriuose dažniausiai įranga yra geresnė negu dabar tikrinančiųjų, jie atsako pagal visus europinius standartus. Jų remontas pripažįstamas visoje Europos Sąjungoje, išskyrus pas mus, nes mes monopolizavom tą sritį kažkam, nes yra pelninga, išduoti tuos leidimus. Vartotojas dėl to tik pralošia iš esmės, nes jis neturi galimybės rinktis, eina prie tos pačios eilės. Nors jis ateina į aukščiausio lygio servisą, kuris aptarnauja aukščiausio lygio mašinas, bet jis dar turi varyti kažkur kitur ir ieškoti, kas patvirtins jo techninę apžiūrą. Tai visiškas absurdas. Tai jūs nustatytoje tvarkoje galite numatyti, kad tie servisai, kurie norės teikti tokią paslaugą, tegu jie prisijungia prie šitų tinklų. Kaip vienas iš reikalavimų – prisijungti prie kompiuterinės bazės, ir viskas bus gerai, iš jų pačių investicijų, nes jiems tas dalykas apsimoka. Tai gerai, bet žmonių paslauga bus daug geresnė. Siūlau tikrai palaikyti, nes tai išmintingas įstatymo projektas.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Išsakėme nuomones už ir prieš. Dabar skelbiu balsavimą, nes be balsavimo nesutarsime. Kas pritaria pono P. Gražulio pateikimui, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, susilaiko arba balsuoja prieš. Po pateikimo paaiškės, kaip sprendžiamas ginčas.
Ačiū. Balsavo 47 Seimo nariai: už – 30, prieš – 1, susilaikė 16. Po pateikimo yra pritarta. Siūloma svarstyti rudens sesijoje. Pagrindinis – Ekonomikos komitetas. Ačiū.
Dabar pereiname prie rezervinių klausimų. (Balsai salėje) Ponas Julius. Prašau.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Kadangi tai susiję su saugiu eismu, o dėl Saugaus eismo įstatymo pagrindinis būna Teisės ir teisėtvarkos komitetas, aš siūlau kaip papildomą komitetą.
PIRMININKAS. Grįžtame prie to klausimo. Kaip papildomą komitetą?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip.
PIRMININKAS. Dėl praeito klausimo papildomu komitetu siūlomas Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Manau, kad prieštaravimų nebus. Fiksuojame.

20.55 val.
Savaitės (nuo 2013-07-01) – 2013 m. liepos 2 d. (antradienio) ir 4 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės pateikimas ir tvirtinimas

Dabar rezervinis 1 klausimas. Ponas V. Gapšy, kol aš perskaitysiu, jūs prieisite. Savaitės, prasidedančios liepos 1 d., plenarinių posėdžių darbotvarkės tvirtinimas. Ponas V. Gapšys, Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas.
V. GAPŠYS (DPF). Darbotvarkė jums yra išdalinta, natūralu, kad ji šiek tiek keisis, atsižvelgiant į šiandienos posėdį, kas dar negalėjo pasikeisti, tai yra kai kurie klausimai liko, kai kurie išbraukti. Stengsimės užbaigti antradienį, jeigu visi sutartinai dirbsim ir priimsime, ką turime tiek po pietų, tiek iš ryto, tada bus galima antradienį baigti sesiją.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti… Ponas J. Sabatauskai, jūs norite paklausti? Prašau.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Aš jau jums esu minėjęs, gerbiamasis pranešėjau, kad įstatymo projektai dėl Žvalgybos ir kriminalinės žvalgybos, kurie pridėti kaip lydimieji Baudžiamojo kodekso įstatymo Nr. XIIP-925, arba 1-14, kažkodėl padaryta 1-4b, 1-14c. Šitie įstatymai nebuvo parengti kartu svarstant Baudžiamojo kodekso projektą, kurio dabar yra priėmimo stadija. Jie turėtų eiti bendra tvarka, nes nebuvo suderintas jų tekstas ir dėl jų turėtų būti pagrindinis Teisės ir teisėtvarkos komitetas.
V. GAPŠYS (DPF). Atsižvelgsime ir sutvarkysime pagal jūsų pastabas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū.
PIRMININKAS. Jūsų daugiau niekas nenori paklausti. Bendru sutarimu pritariame? Pritariame. Ačiū. Viskas. Taškas.

20.57 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 5, 18914, 2141, 224, 239, 2411 ir 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo 4 ir 7 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-726 (pateikimas)

Kitas darbotvarkės klausimas. Ponas J. Sabatauskas. Tai bus pateikimas. Administracinių teisės pažeidimų kodekso 5, 18914, 2141, 224, 239, 2411 ir 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo 4 ir 7 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Pateikimas. Prašau.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, šiuo įstatymo projektu siekiama ištaisyti, sakysime, tokią klaidą, ne klaidą. Kadangi gegužės 16 d. buvo priimtas Administracinių teisės pažeidimų kodeksas, kuris įsigalios rugpjūčio 1 d., o po to buvo svarstomas Administracinių teisės pažeidimų kodeksas kartu su Farmacijos įstatymu ir jis buvo priimtas vėliau, jo įsigaliojimas liepos 1 d. Taip išeina, kad du straipsniai galios tik vieną mėnesį. Tai yra anksčiau priimtas, bet vėliau įsigaliosiantis įstatymas panaikins vėliau priimtą įstatymą. Taip negali būti ir šiuo projektu mes taisome tą situaciją. Iš esmės dėl to nereikia jokių ypatingų stadijų. Prašymas buvo, kad būtų ypatinga skuba dėl šio projekto.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nenori niekas klausti. Už ir prieš nuomonių nėra. Bendru sutarimu pritarta po pateikimo. Pagrindiniu komitetu siūlomas Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Tinka?
Dabar gerbiamasis Pirmininkas siūlo ypatingą skubą. Vadinasi, antradienį pritariam ypatingai skubai. Prieštaravimų nėra. Antradienio darbotvarkėje šis klausimas bus nagrinėjamas.

20.59 val.
Alkoholio kontrolės įstatymo 10, 12, 17, 18 ir 34 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-295, Administracinių teisės pažeidimų kodekso 177, 1771 ir 178 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-296, Akcizų įstatymo 26 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-297 (pateikimas)

Kitas darbotvarkės klausimas. Gerbiamieji vyrai! Gerbiamieji, būkite malonūs! Ačiū, kolegos. Alkoholio kontrolės įstatymo 10, 12, 17, 18 ir 34 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-295. Ponas R. Žemaitaitis. Pateikimo stadija. 29 Seimo nariai: A. Palionis, A. Kašėta ir kiti. Prašom.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Kolegos, tikrai, kaip matau, laukiate iš esmės dėl šio įstatymo. Įstatymas yra susijęs su tuo, kad leistume galų gale legalizuoti mūsų gaminamą gėrimą. Mūsų kaimynai jau yra legalizavę. Aš siūlau, kad pirmiausia tai būtų leidžiama gaminti kaimo turizmo sodybose, kurių savininkai pagal Žemės ūkio ministerijos nustatytą tvarką yra sertifikuoti kaip tradiciniai amatininkai, ir leisti gaminti ne didesnės kaip 65 tūrio procentų etilo alkoholio koncentracijos gėrimus ir realizuoti savo kaimo turizmo sodybose.
PIRMININKAS. Ačiū, pone Remigijau, jūs pristatėte ir Alkoholio kontrolės, ir Administracinių teisių pažeidimų, ir Akcizų įstatymus. Visus šiuos tris, taip, nes aš jų neišvardijau. Gerai, ačiū. Jūsų nori paklausti keletas Seimo narių. Pirmasis – A. Matulas. Nėra. Ponia Vida Marija. Prašom, ponia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis pranešėjau, net keista, kad tiek daug žmonių šiuo laiku yra ir laukia legalizacijos. (Juokas salėje) Sveikinu visus. Bet man kyla toks klausimas. Sakykite, koks bus kontrolės mechanizmas? Saugos ir kokybės priežiūros reikalavimai? Kaip šitas bus įgyvendinta?
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Aš, kolege, atsakysiu ir mes jau turime praktiką.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Degustuodamas juk nenustatysi.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Kaip pamenate, praeitą kadenciją mes pritarėme vaisių vyno gaminimui kaimo turizmo sodybose ir jau Lietuvoje yra tokie sertifikuoti. Didelis vaidmuo tenka Mokesčių inspekcijai ir Maisto veterinarijos tarnybai. Prieš pradedant gamybos procesą, ar raugą, ar dar ką nors, yra užantspauduojamas šis dalykas, yra įrengiami akciziniai sandėliai ir tos tarnybos nuosekliai tikrina. Bent jau mano būtų siūlymas, kaip yra Skandinavijoje, kai ūkininkas arba kaimo turizmo sodybos šeimininkas rajono mokesčių inspekcijai praneša, kada jis planuoja gaminti šį produktą. Pavyzdžiui, nusprendžia birželio 28 d. gaminti, ir jeigu atvažiuoja Mokesčių inspekcija, o jis liepos 5 d. ar gegužės mėnesį gamina, jam yra taikoma didelė baudžiamoji arba administracinė atsakomybė. Taip yra Skandinavijoje. Latvijoje, galiu pasakyti, labai plačiai „paleido“, net, sakyčiau, per daug liberaliai padarė šitą dalyką. Galbūt Latvija irgi turės šiek tiek griežtinti.
PIRMININKAS. Ačiū. Ponia B. Vėsaitė. Nematau. Ponia Milda. Irgi nematau. A. Palionis.
A. PALIONIS (LSDPF). Aš gal ne klausti norėjau, bet norėjau palaikyti kolegą, kaip ir šiuos projekto autorius. Ir gerbiamoji V. M. Čigriejienė išgyvena dėl kontrolės. Remigijus paminėjo mūsų kaimynus latvius. Jie jau dvejus metus įsivedę ir tikrai liberalus įstatymas priimtas. Per tuos dvejus metus pas latvius atsirado tik 20 legalių samanės gamintojų. Pas juos lygiai taip pat prieš dvejus metus, kai priiminėjo šį įstatymą, buvo nuogąstaujama, kad tauta prasigers, kad bus didelė netvarka. Bet priėmus šį įstatymą ir vykdant jo įgyvendinimą, parduotuvių lentynose valstybinės degtinės kaina yra dvigubai mažesnė negu samagono kaina.
PIRMININKAS. Klausimas, kolega.
A. PALIONIS (LSDPF). Klausimo aš neturiu. Ačiū. (Juokas salėje)
PIRMININKAS. Ačiū ir už tai, kad mes visi dabar taip atsipalaidavome ir galime efektyviau toliau dirbti. Taigi klausia K. Daukšys. Ačiū.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Ne paslaptis, kad Seimo nariai, važinėdami po susitikimus su rinkėjais į visokias šventes ir visur kitur, to dalyko, kurį čia dabar visi neteisingai vadinate samane, nes samanė tai yra prastas, o geras tai yra kap sau, jo prisiragauja. Tai ar priėmus šitą įstatymą jau tada galėsime šitą dalyką daryti legaliai, ar vis dėlto dar nelegalus bus tas reikalas?
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Jeigu jūs įsigysite pas tą žmogų, kuris turės leidimą, licenciją verstis šia gamybine veikla ir iki 1000 litrų jo pagaminti, jūs drąsiai galėsite šituo dalyku vaišintis, kaip priemonę reprezentuoti ar kam nors net dovanoti.
PIRMININKAS. Ačiū. Ponas V. Bukauskas.
V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis kolega, manau, kad ne tik mums, Seimo nariams, bet ir klausytojams kyla abejonių. Ne abejonių, bet tas nežinomumas. Galbūt visi galvoja, kad bet kuris galės gaminti. Kaip jūs žiūrėtumėte, kolega, dar į tokį pasiūlymą: gal išsirinkime vieną regioną kaip eksperimentinį, kad pasižiūrėtume, kaip ta kontrolė, kokia kokybė, koks vartojimas, kiek įplaukų į biudžetą ir t. t.? Ačiū už atsakymą.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Aš suprantu, jūs tikras žemaitis, tai jums ir aktualu. Žemaitijos regione galėtų šitas būti, nes nuo pat senų laikų ten yra gaminamas šis produktas ir jo galima įsigyti. Aš tik sakau, kad reikia žiūrėti taip, kad jis netaptų labai liberalus ir kad bet kas negalėtų to dalyko gaminti. Tada procesas gali būti nebesustabdomas ir apsinuodijimų, ir visų kitų dalykų gali būti daug daugiau. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Ačiū. Ponia Irena turbūt jau neklaus. Ponas A. Mitrulevičius. Prašom, pone Albinai.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamasis kolega, legalizavus naminės gamybą, kaip jūs manote, ar kaimo turizmo sodybų patrauklumas padidės nuo to?
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Aš galiu pasakyti, kolega. Latvijoje labai stipriai padidėjo ir būtent tai pasijuto per patį procesą, per gaminimą, per rodymą, per visa kita. Tuose regionuose, kur, tarkime, jie neturėjo išskirtinių ar ežerų, ar kokio nors kito dalyko, tai tose sodybose tikrai klientų, lankytojų skaičius gerokai išaugo.
PIRMININKAS. Ačiū. Paskutinysis klausia ponas R. J. Dagys. Tikrai rimtas klausimas ir bus rimtas atsakymas.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Padidės, aišku, lankytojų. Galbūt ir klientų bus tvenkiniuose, turėsime traukti daugiau skenduolių. Bet mano klausimas būtų kitas. Dabar samagonas yra patrauklus tuo, kad jis yra draudžiamas. Ir jo skonis yra geras tik todėl, kad yra kaip kaimyno obuoliai, kurie draudžiami. Kai jūs jį legalizuosite, ar nesuprastės jo skonis ir patrauklumas? Ar verta tą daryti, jeigu mes jau taip humoristiškai diskutuojame? Kažin ar mes tokiu kaimo turizmu esame suinteresuoti, klausimas būtų toks.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Tikrai esame suinteresuoti. Ir kai buvome susitikime su tomis akredituotomis asociacijomis, jos visos yra už. Bet aš atsakysiu jums irgi juoko forma į klausimą. Vienas kolega sako: mes kaip tik negalime legalizuoti naminės degtinės, nes dabar perku nelegaliai, tai bent akcizų nemoku ir kitų mokesčių, tai daug pigiau. O jeigu legalizuosi, už viską turėsiu susimokėti. Aš manau, kad tikrai nereikia šiandien bijoti šito proceso. Ką parodė Pasvalys, ką parodė Biržai, kai leidome alų. Prisiminkite, kaip buvome kritikuojami už šitą dalyką. Problemų tikrai nėra. Lygiai taip pat dėl vaisių vyno. Šiandien irgi problemų mes neturime. Svarbu, kaip įstatymas bus įgyvendinamas. Čia bus pagrindinis uždavinys toms tarnyboms.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Jūs atsakėte į visus klausimus. Dabar nuomonė už, prieš. Kiek suprantu, bendro sutarimo mes neturime? Gerai. Nuomonę prieš praleidome, nes nėra. Nuomonė už – A. Mazuronis. Irgi nėra. Grįžtame. Ponia V. M. Čigriejienė – nuomonė prieš. (Balsai salėje)
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Ne, kalbėsiu, Petrai, nieko nebus. (Juokas salėje) Kaip žinote, uždraustas vaisius visada yra saldus. Ir kai jis tampa neuždraustas, prieinamas, jis visada būna kartus ir labai nudegam nagus. Gal jūs nematėte, kas darosi sodybose, pavyzdžiui, ne turizmo sodybose, pašalpos gavimo dieną. Nuvažiuokite į kaimus ir matysite tą vaizdą. Kas atvažiuoja į turizmo sodybą? Atvažiuoja šeima. Sakykite, ką matys mūsų vaikai? Ar jūs paseksite savo vaikus, kada jie prigers, ir tempsite iš tvenkinio ar iš ežero? Avaringumas padidės. Policininkas kartais pravažiuos, išgers ir kas bus? Sužalos jūsų vaikus, jūsų šeimos narius. Negi jūs to norite? Aš niekaip nesuprantu. Jūs chirurgus vaišinsite turbūt šituo, kad jie daugiau prasigertų tas samanės bonkes pirkdami. (Balsai salėje) Gerbiamasis Kęstuti, mes esame dzūkai, mes žinome, kiek yra samanės taškų, oficialių ir neoficialių, ar ne? Taip, visoje Lietuvoje. (Balsai salėje) Tai dar norite tų taškų padidinti. Nesąmonė. Jūs man įrodykite šiandien, kad esate tikri vyrai, ir tikrai balsuokite prieš šitą įstatymą. Smurto atvejų prieš žmonas, prieš namiškius padidės. Jums dar mažai tų faktų? Kviečiu nebalsuoti arba balsuoti prieš.
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš suteikdamas žodį ponui A. Palioniui už, aš turiu pastabą. Klausimas yra tikrai kur kas rimtesnis, o mes taip linksmai į tą klausimą žiūrime. Ponas A. Palionis – nuomonė už.
A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Planavau visai kitokią motyvaciją pasakyti, bet po gerbiamosios Marijos kalbos norisi pasakyti tokį paprastą pavyzdį. Jeigu mes legalizuosime samanės gamybą, įsivaizduokite, kaimo turizmo sodybos savininkas, kuris gamina legalų samagoną… (Balsai salėje) Taip, pačių gamybos. Jis, žinodamas, kur toje bendruomenėje miške yra verdamas nelegalus samagonas, bus suinteresuotas pašalinti konkurentus.
PIRMININKAS. Ačiū. Gal mes toliau už ir prieš nuomonių nesakykime. (Balsai salėje) Skelbiu balsavimą. Balsuojame dėl visų šitų trijų projektų ir po balsavimo bus galima pasakyti. Pateikimo stadija.
Balsavo 46 Seimo nariai: už – 24, prieš – 10, susilaikė 12. Taigi trijų balsų skirtumu po pateikimo pritarta.
Gal mes baigsime svarstyti. Pagrindinis komitetas – Socialinių reikalų ir darbo komitetas. (Balsai salėje) Atsiprašau, gerai, kad pataisėte. Sveikatos reikalų komitetas. Papildomas siūlomas Kaimo reikalų komitetas. Sutarėme. Dėl lydimųjų pagrindinis būtų Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomi – Kaimo reikalų ir Sveikatos reikalų komitetai. Dėl Akcizų įstatymo pakeitimo projekto pagrindinis būtų Biudžeto ir finansų komitetas ir papildomi – Kaimo reikalų ir Sveikatos reikalų komitetai. Visus tris siūloma svarstyti rudens sesijoje. Dėl to sutarėme, prieštaravimų nėra.
Dabar ponas V. Mazuronis.
V. MAZURONIS (TTF). Labai ačiū. Mielieji kolegos, aš kreipiuosi į gerbiamąją Vidą Mariją. Aš noriu pasakyti, kad kol šitas įstatymas nepriimtas, tai samagono darymas yra neteisėtas veiksmas. Aš išgirdau, kad jūs ir ponas K. Daukšys žinote, kur daromi nusikaltimai, ir niekam nepranešate. Aš kreipiuosi į jus: rytoj ryte parašykite pareiškimus ir praneškite apie daromus nusikaltimus. Kitaip jūs esate tų nusikaltimų bendrininkai.
PIRMININKAS. Ačiū už pastabą. Ponia Marija, atsiprašau, laukia Kęstutis. Nebent praleis. K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Aš atsimenu 2008 m. naktinę reformą, kuri buvo kur kas liūdnesnė, dabar linksma. Aš noriu paklausti vieno paprasto dalyko. Kas atsitiko konservatoriams? Sako, uždraustas vaisius saldus, kai gauni – apkarsta. Klausykite, kai vedėme, tai jau viskas? (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Ačiū. Ką gi, visi mes suvokiame, ką kalbame. Ponia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Aš noriu gerbiamajam ministrui atsakyti. Gerbiamasis ministre, tikrai patikėkite, visi policijos komisariato atstovai žino taškus. Žmonės bijo pasakyti… langų. Man labai liūdna, kad Seimo nariai nubalsavo taip, kaip yra. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Ačiū, čia pateikimo stadija. Ir ponas P. Čimbaras. Prašom.
P. ČIMBARAS (DPF). Aš siūlau, kad pagrindinis būtų Kaimo reikalų komitetas, nes tai yra susiję su turizmu, su kaimu. Prašom sukeisti vietomis.
PIRMININKAS. Nors mes jau perėjome tą laiką, bet… (Balsai salėje) Gerai, gerai. Dėl kurio projekto siūlote?
P. ČIMBARAS (DPF). Dėl pirmojo.
PIRMININKAS. Siūlote, kad pagrindinis būtų Kaimo reikalų komitetas? (Balsai salėje) Gerbiamieji, mes jau apsisprendėme, papildomas yra Kaimo reikalų komitetas. Manau, didelio skirtumo nėra. Mes jau apsisprendėme, kad pagrindinis – Sveikatos reikalų komitetas, o papildomas – Kaimo reikalų komitetas. Palikime.
Judame toliau. Klausimas r-4. Pranešėjas – V. Bukauskas. (Balsai salėje) Tai mes ten buvome sutarę. Aš dar kartą galiu paminėti, kolega. Aš išvardinau visus tris ir dėl kiekvieno skirtingi komitetai. Dėl Akcizų įstatymo pagrindinis yra Biudžeto ir finansų komitetas. (Balsai salėje) Mes baigėme jau, kolega.

21.15 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl Živilės Pinskuvienės, Jolantos Gaudutienės, Jono Pinskaus ir Vytauto Griciaus vietos nustatymo galutinėje Darbo partijos kandidatų į Seimo narius sąrašo eilėje“ projektas Nr. XIIP-779 (pateikimas)

Judame toliau. R-4. V. Bukauskas pristatys Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl Živilės Pinskuvienės, Jolantos Gaudutienės, Jono Pinskaus ir Vytauto Griciaus vietos nustatymo galutinėje Darbo partijos kandidatų į Seimo narius sąrašo eilėje“ projektą. Pateikimo stadija. Prašom. V. Bukauskas.
V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, kaip pagrindinis komitetas, apsvarstė minėtą nutarimą ir pateikė išvadą iš penkių straipsnių, kad siūlo sudaryti Seimo laikinąją tyrimo komisiją dėl Ž. Pinskuvienės, J. Gaudutienės, J. Pinskaus ir V. Griciaus vietos nustatymo galutinėje Darbo partijos kandidatų į Seimo narius sąrašo eilėje. Toliau komisija. 2 straipsnyje nurodoma komisija iš 12 narių. 3 straipsnyje – Seimo nario skyrimas komisijos pirmininku, 4 straipsnis – įpareigoti komitetą iki 2013 m. spalio 1 d. nustatyti Ž. Pinskuvienės, J. Gaudutienės, J. Pinskaus ir V. Griciaus vietą galutinėje Darbo partijos kandidatų į Seimo narius sąrašo eilėje ir pateikti Seimui Seimo nutarimo „Dėl Seimo 2012 m. lapkričio 14 d. nutarimo Nr. XI-2420 „Dėl 2012 m. spalio 14 d. Lietuvos Respublikos Seimo rinkimų galutinių rezultatų daugiamandatėje rinkimų apygardoje nustatymo“ pakeitimo“ projektą. Ir 5 straipsnis – nutarimas įsigalioja nuo priėmimo dienos.
PIRMININKAS. Viskas, taip?
V. BUKAUSKAS (DPF).Taip.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Lieka atsakyti į klausimus. E. Šablinskas.
V. BUKAUSKAS (DPF). Balsavimo rezultatas: bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Gerai. Dabar aš paskubėjau. Petrai, jūs atsisakėte žodžio ar ne, nes jūs pirmas buvote?
P. GRAŽULIS (TTF). Aš už pasisakysiu.
PIRMININKAS. Gerai. Ačiū. Klausia E. Šablinskas.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Aš noriu kolegiškai paklausti. Kokia tos komisijos prasmė, kai žmonės, kad ir neteisingai nubausti, bet jau nieko nepakeisi, ką jums tai duos? Dėkoju.
V. BUKAUSKAS (DPF). Aš manau, gerbiamasis kolega, minėti asmenys, kurie Konstitucinio Teismo sprendimu ir Seimo nutarimu buvo apskritai pašalinti iš sąrašo… Kaip žinote, teko vertinti ne taip seniai palikusią postą ministrę, kuri buvo kaip ir išteisinta, reabilituota, bet ji nėra ministrė. Čia būtų moralinis tų asmenų reabilitavimas dėl teisingumo.
Dar daugiau. Mes komitete įžiūrėjome tokį precedentą ir manome, kad turi būti parengtas teisės aktas, kad jeigu per kitus rinkimus kiltų tokių incidentų, tai tol, kol nebūtų galutinio teisinės institucijos sprendimo, būtų deramai suspenduojami tie mandatai. Konstituciniam Teismui per 72 val. tikrai objektyviai neįmanoma atlikti tyrimo, nors jie ir neatlieka, bet priima sprendimą pagal gautus faktus.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega. R. J. Dagys. Prašom.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, iš tikrųjų keistoka ta komisija, kurią norite sudaryti. Iš tikrųjų kaip mes galėsime ką norim vertinti, mes elgėmės pagal teismų sprendimus, kokie jie buvo, vis tiek bet kuriuo atveju Seimas privalės juos vykdyti, mes negalėjome kitaip elgtis. Problema, aš iš dalies sutinku, kad tokia yra.
(…) turbūt ne teisinės komisijos sudarymas, o darbo grupės, nors dabar nepopuliarus tas žodis Seime. Kaip iš viso išspręsti tokias įstatymines kolizijas? Kaip sureguliuoti tas procedūras ir kaip atkuriama teisybė ar kas nors? Nes kol kas pagal įstatymą mes elgiamės taip, kaip buvo parašyta įstatyme. Tai gal ne tą komisiją sudarome? Tiesiog reikia sėsti ir galvoti apie teisinius mechanizmus.
V. BUKAUSKAS (DPF). Supratau, kolega. Norėčiau pakartodamas atsakyti, kad Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas buvo pagrindinis, ir būtent šita išvada yra pateikta Teisės ir teisėtvarkos komiteto. Komitetas priėmė tokį sprendimą ir pasiliko sau teisę, jeigu nebūtų pritarta šiandien tam nutarimui, komitetas grįžtų ir pateiktų savo išvadas. Kaip minėjau, čia yra Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada.
Ką aš pabrėžiau, gerbiamieji kolegos, tai yra problema. Ir žiūrint į perspektyvą, į ateitį, mes iš tikrųjų turėtume truputį sureglamentuoti teisės aktus, kad tokių dalykų tikrai neatsitiktų ateityje.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega, atsakėte į visus klausimus. Yra nuomonės už ir prieš. Neatsisakome tų nuomonių? (Balsai salėje) Atsisakome. Gerai. Ačiū. Atsisakome bendru sutarimu? Gali būti? (Balsai salėje) Balsuojame. Gerai. Skelbiu balsavimą dėl komisijos sudarymo. Jeigu mes priimsime, paskui reikės pristatyti pavardes, bet tada bus po pateikimo.
Balsavimas baigtas. Balsavo 46: už – 17, prieš – 1, susilaikė 28. Taigi nepritarta.
Pasiūlymas grąžinti tobulinti ar atmesti? Pasiūlymas yra grąžinti tobulinti. Ar bendru sutarimu galime sutarti? Bendru sutarimu grąžinta rengėjams tobulinti. Viskas. Ačiū.
Petrai, norite…
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, iš tikro tai, kas įvyko per 22 nepriklausomybės metus, – atimtas mandatas iš nekaltai apkaltintų Seime viešai žmonių. Ir mes nenorime atkurti teisingumo? Ar tai demokratinė šalis, demokratinė valstybė esame? Ir nukėlėme šitą klausimą į naktį, kad niekas negirdėtų ir nematytų, ką mes svarstome. Aš manau, tikrai reikia šitą klausimą įtraukti ir atkurti teisingumą. Čia maža sudaryti komisiją. Reikia tribunolą sudaryti. Ir iš tų, kurie balsavo už šį įstatymą, reikia atimti mandatus. Iš tų, kurie balsavo, kad tiems trims Seimo nariams reikia atimti mandatus, reikia atimti mandatus.
PIRMININKAS. Ačiū už repliką po balsavimo. Judame toliau.

21.21 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Energetikos komisijos sudarymo“ 2 straipsnio pakeitimo ir papildymo“ projektas Nr. XIIP-806 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Rezervinis 5 klausimas. Ponas V. Gapšys. Vytautai, pristatykite Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Energetikos komisijos sudarymo“ 2 straipsnio pakeitimo ir papildymo“ projektą. Kol kas pateikimo stadija. Prašau.
V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamieji Seimo nariai, jums yra išdalinta. Atsižvelgiant į Socialdemokratų partijos frakcijos siūlymą, vietoj A. Salamakino siūlyti B. Vėsaitę į Energetikos komisiją.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausti niekas nenori. Nuomonės už ir prieš niekas nenori. Bendru sutarimu pritarta po pateikimo.
Svarstymo stadija. Pasiūlymų nėra, pasisakančių nėra. Už ir prieš norinčių kalbėti nėra. Bendru sutarimu pritariame.
Ir priėmimas. Pastraipsniui.
1 straipsnis. Prieštaraujančių nėra. Pritarta. 2 straipsnis. Pritarta.
Balsuojame dėl viso projekto po priėmimo.

Šio nutarimo priėmimas

Balsavo 38: už – 37, prieš nėra, susilaikė 1. Nutarimas priimtas. (Gongas)
Ponas Seimo Pirmininkas. Prašau.
V. GEDVILAS. Kaip suprantu, visi klausimai jau baigti, taip? Ar dar liko koks klausimas? Liko. Gerai. Ačiū.
PIRMININKAS. Dar du klausimai.

21.24 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas Nr. XIIP-807 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Darbotvarkės rezervinis 6a klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas. Pateikimas. M. Zasčiurinskas. Prašau.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, prašau papildyti Seimo darbų programą 150 klausimu Nr. XIIP-547.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš užduosiu šiandien esminį klausimą, ne vieną kartą užduotą. Ar jūs šitą savo siūlymą esate suderinę su mūsų Vyriausybe arba bent jau premjeras žino?
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Taip.
PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą ir klausimą. Ačiū jums. Nuomonės už ir prieš nėra. Yra, taip? Na, nėra, aš nematau. Gerai. Kantriai dar palauksime. Motyvai už ir prieš. Atsirado motyvas prieš, dabar yra. Ponas R. J. Dagys pageidauja pasisakyti.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš tikrai siūlau netampyto to įsisiūbavusio vežimo dėl pensinės reformos, ir taip pakankamai pritampėme. Vyriausybė ne kartą yra pasakiusi, kad ji vykdys tokią, kokia dabar yra. Na, kam mums papildomai reikia dar iš naujo teikti šituos įstatymų projektus, juos svarstyti, kai ten ne datos pakeitimai, ten ir esmės pakeitimai yra sudėti, mes vėl ginčysimės be reikalo. Palikime tą procesą, vis tiek jau valtis išvažiavo, jūs patvirtinote visus įstatymų projektus. Tai kodėl mes dar iš naujo čia draskomės?
PIRMININKAS. Ačiū. Priminsiu, kad mes svarstome dėl sesijos programos papildymo. Pone Mečislovai, atsiprašau, jūs teikėjas. Dabar bendru sutarimu gal vis dėlto, pone Rimantai? Pritariame? Nepavyko suderėti, balsuojame. Balsuojame dėl sesijos darbų programos papildymo po pateikimo.
Balsavo 39 Seimo nariai, likę čia, salėje: už – 34, prieš nėra, susilaikė 5. Pritarta po pateikimo.
Dabar svarstymas. Ar turime dalyvaujančių diskusijoje? Ačiū už rankų mostelėjimą. Už ir prieš nėra. Bendru sutarimu pritariame po svarstymo? Pritariame.
Priėmimo stadija. Pastraipsniui. 1 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Pritarta. 2 straipsnis. Priimtas.
Dėl viso projekto. Balsuojame dėl priėmimo.

Šio nutarimo priėmimas

Balsavo 41: už – 37, prieš – 1, susilaikė 3. Priimtas. Papildyta.
Dabar mes paprašysime Sekretoriato sujungti su… Dokumentų skyriaus, gerai. Ačiū, pataisėte. Su ankstesniu programos papildymu.

21.28 val.
Pensijų sistemos reformos įstatymo 1, 2, 3, 4, 7 ir 8 straipsnių pakeitimo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-547 (pateikimas)

Dabar jau klausimas, kuriuo mes papildome programą, – Pensijų sistemos reformos įstatymo 1, 2, 3, 4, 7 ir 8 straipsnių pakeitimo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pateikimas. Ponas M. Zasčiurinskas. Prašau.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, teikiamas labai paprastas pateikimas. Aš šito įstatymo projekto 2 dalies, Rimai, atsisakau. Jo mes neteikiame, teikiame tiktai dėl datos – per trumpas terminas. Terminą siūlome perkelti iki liepos 1 d. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti tik ponas R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gal dabar dar patikslinkite, ką jūs siūlote, nes tame įstatymo projekte, kurį jūs įregistravote, buvo ir daugiau.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Tvarkos pakeitimas.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Iki liepos 1 d. nereikia, nes iki rugsėjo jau yra pratęsta. Gal ne tą laiką jūs pasakėte?
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Iš tikrųjų tokių klausimų gali kilti, todėl aš iškart ir pasakiau, kad 2 dalies šito įstatymo pakeitimo projekte yra atsisakyta ir yra kalbama tiktai apie termino perkėlimą nuo rugsėjo 1 d. iki liepos 1 d.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Tai kaip – atgal? (Balsai salėje)
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Ne atgal. Atsiprašau, 2014 m. liepos 1 d.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į visus klausimus. Dabar nuomonės prieš, už lyg ir nematau. Ne? Atsiprašau. Ponas R. J. Dagys neatsisako nuomonės.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gal labai sąlyginai. Aš vis dėlto norėčiau turėti Vyriausybės išvadą, nes čia greitai gali apsispręsti. Terminų pratęsimas yra tam tikras žaidimo taisyklių keitimas vykstant procesui, nes visi procesai turėjo būti baigti iki rugsėjo 1 d., ir visi puikiausiai tai žinojo. Dabar mes pratęsiame, vėl tada sugalvojame naujas taisykles. Nežinau, ar jis labai naudingas dėl to, kad čia dar kokie nors fondai pradės dalyvauti, dar kas nors bus sukurta. Aš nesiimčiau dabar spręsti, ar tai gerai, ar blogai. Vis dėlto prašyčiau, kad ministerija, Vyriausybė duotų savo išvadą, nes taip datas kilnoti vykstant reformai tikrai būtų nerimta ir neatsakinga prieš mūsų žmones. Po pateikimo galima pritarti, bet Vyriausybės išvada tikrai šiuo atveju būtina.
PIRMININKAS. Ar mes galime sutarti, kad su Vyriausybės išvada pritariame bendru sutarimu po pateikimo? Ne, dėl Vyriausybės reikės pasiginčyti. Tada nuomonė už – E. Šablinskas. Prašau.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Nesakyčiau, kad visa visuomenė būtų informuota, informacijos iš tikrųjų trūksta. Todėl labai geras pasiūlymas – visai nedaug, ketvirčiu, patempti – iki gruodžio 31 d. Todėl kviečiu visus balsuoti už.
PIRMININKAS. Ačiū. Dabar mes prieš balsavimą dėl Vyriausybės… (Balsai salėje) Gerai. Sutariame taip: bendru sutarimu pritariame po pateikimo? (Balsai salėje)
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Pritariame dėl…
PIRMININKAS. Pritariame.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš turiu pasakyti, dėl ko. Bet kuriuo atveju termino pratęsimas yra susijęs su lėšomis, nes iki rugsėjo 1 d. ne visi būtų apsisprendę kaupti, nereikėtų kofinansuoti iš valstybės biudžeto. Pratęsimas neabejotinai padarys dar didesnį kofinansavimo poreikį. Tikrai siūlau paprašyti Vyriausybės išvados, nes tai yra pinigai. Nors aš esu už tai, kad būtų tuose fonduose daugiau, žmonės draustųsi, bet tai vis dėlto pareikalaus papildomų pinigų. Aš tiesiog apeliuoju į valdančiąją daugumą – reikės daugiau kofinansuoti.
PIRMININKAS. Ačiū. Yra dvi nuomonės – kad reikia arba nereikia Vyriausybės išvados. Ar mes sutariame… (Balsai salėje) Balsuojame? Gerai. Balsuojame, ar prašome dėl šito klausimo Vyriausybės išvados. Kas už, už tai, kad reikia prašyti, kas prieš ar susilaiko, nereikės Vyriausybės išvados. Po pateikimo. Ar reikia Vyriausybės išvados, ar Vyriausybė turi pateikti, ar ne. Už – reikia pateikti, prieš, susilaikę – ne. (Balsai salėje) Gerai. Gerbiamieji, jau baigiame. Nesiginčykime! Viską tuoj išspręsime balsuodami.
Balsavo 42: už – 21, prieš – 6, susilaikė 15. Lygu, jeigu neklystu. Ką gi, dar kartą balsuosime. (Balsai salėje) Dar kartą balsuojame, ar reikia Vyriausybės išvados. (Balsai salėje) Vyksta balsavimas, ar reikia dėl šito klausimo pristatyti Vyriausybės išvadą. Už – reikia, prieš, susilaikę – nereikia. Galbūt tai bus jau paskutinis šiandien balsavimas. (Balsai salėje) Tiktai pateikimo stadija.
Už – 12, prieš – 9, susilaikė 20. Gerbiamieji, deja, Vyriausybė šiuo klausimu savo laiką pataupys, nežinau, ar pinigų sutaupys.
Dabar sprendžiame dėl… Aš tik pabaigsiu, pirmininke, gerai? Pagrindinis – Socialinių reikalų ir darbo komitetas ir siūloma svarstyti rudenį. Taip? Ne. Prašau. Kolega, kada siūlote svarstyti?
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, pirmiausia noriu nuraminti ir tikrai kategoriškai pasakyti: šitas sprendimas su jokiais pinigais nesusijęs.
PIRMININKAS. Kolega, kada siūlote svarstyti?
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Antradienį.
PIRMININKAS. Dar dabar, pavasario?
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Taip.
PIRMININKAS. Procedūriškai mes jau negalime per pavasario arba turi būti ypatinga… (Balsai salėje) Frakcijos vardu dėl skubos tvarkos yra pasiūlymas. (Balsai salėje) Siūlo antradienį. Viskas, pritariame skubai Pirmininko ir frakcijos siūlymu. Sutariame. Antradienį. Viskas, nutarėme. Atsiprašau, ponas…
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Mes komitetus paskyrėme ar ne?
PIRMININKAS. Paskyrėme pagrindiniu Socialinių reikalų ir darbo komitetą. Taip.
Gerbiamasis Pirmininkas V. Gedvilas. Prašau.
V. GEDVILAS. Gerbiamieji kolegos, mūsų darbas šiandien artėja prie pabaigos. Tiesiog norėčiau jums visiems labai padėkoti. Jūs buvote šiandien šaunūs, gerai dirbote, tiek opozicija, tiek pozicija. Mes priėmėme labai daug gerų sprendimų. Aš manau, kad liepos 4 d. bus paskutinė diena, smagi, iškilminga diena, kada mes paskutinį kartą prieš tokį laisvesnį laiką susitiksime. Labai jums ačiū. Gero savaitgalio!
PIRMININKAS. Dėkojame. Pareiškimų nėra. Dėkojame Pirmininkui.
Vakarinis šios dienos plenarinis Seimo posėdis skelbiamas baigtas. (Gongas) (Balsai salėje)
Gerai, po skambučio registruojamės. (Balsai salėje)
