LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 105
STENOGRAMA

2013 m. lapkričio 26 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojai J. NARKEVIČIUS ir A. SYSAS

     PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Laba diena, gerbiamieji kolegos. Pradedame popietinį posėdį. (Gongas) Registracija. Paprašė K. Glaveckas. Jo prašymu darome registraciją. Gal susirinks daugiau Seimo narių.
    Užsiregistravo 55. Noriu priminti, kad iš rytinio posėdžio yra likę du klausimai: Gyventojų turto deklaravimo, reikia tik svarstymą ir priėmimą daryti. Ten diskusijų neturėtų būti, bet salėje kol kas trūksta Seimo narių, kad mes galėtume daryti priėmimą.

15.02 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo narės Neringos Venckienės ekstradicijos" projektas Nr. XIIP-1206 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Todėl pradedame popietinę darbotvarkę. Pirmasis klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Seimo narės Neringos Venckienės ekstradicijos" projektas. Noriu atkreipti dėmesį, kad ir Teisės departamentas parašė, kad mes negalime svarstyti kaip nutarimo. Kaip rezoliuciją. Pranešėjas - V. A. Matulevičius. Po to aš procedūras paaiškinsiu. Prašom, Vytautai.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, kolegos. Aš norėčiau "Drąsos kelio" frakcijos vardu pateikti jūsų valiai ir apsisprendimui mūsų nutarimo projektą, kurio pagrindinis tikslas - paraginti Generalinę prokuratūrą, kad ji pagaliau pradėtų Seimo narės Neringos Venckienės ekstradicijos procedūrą.
    Galbūt kai kam iš jūsų, kaip ir kai kuriems apžvalgininkams, pasirodys keistoka, kad paspartinti teisingumo procesą raginame mes, N. Venckienės bendražygiai, kurie pagal dabar vyraujančią logiką ir vyraujantį požiūrį tarsi turėtų būti labiausiai nesuinteresuoti teisingumo vykdymu. Deja, mūsų visuomenėje jau suformuota nuomonė, kad N. Venckienė piktybiškai vengia atsakomybės ir dėl to net pabėgo į užsienį, ir kažkur slapstosi nuo teisingumo. Taip, ji buvo pastatyta į vieną gretą su pačiais baisiausiais kriminaliniais nusikaltėliais, kurių šiuo metu ieško Lietuvos teisėsauga. Aš nelabai turiu vilčių pakeisti vyraujantį požiūrį, bet vis dėlto norėčiau pasakyti, kad N. Venckienė toli gražu nebėga nuo teisingumo ir nuo jo nesislapsto. Aš pasakyčiau, kad yra priešingai, - N. Venckienė visą laiką to teisingumo ieško ir jo nepavyksta surasti. Tai yra didžiulė mūsų valstybės problema, kad vis daugiau mūsų piliečių teisingumo yra priversti ieškoti kitose valstybėse. Aš siūlyčiau akimirką jums visiems pagalvoti apie tai, ar N. Venckienė gali tikėtis objektyvaus ir nešališko teisingumo Lietuvoje, jeigu yra gudraujama jau pačiame pirmajame etape: sprendžiant jos grąžinimo klausimą į Lietuvą.
    Jūs visi žinote, kad dabartinė N. Venckienės gyvenamoji vieta nėra paslaptis. Apie tai yra pareiškę aukšti policijos pareigūnai. Tačiau ar kas nors po to, žinodamas, kur dabar yra N. Venckienė, ėmėsi įstatymo nustatytų veiksmų, kad ji būtų sugrąžinta į Lietuvą? Kaip žinote, nesiėmė. Labai įdomu kodėl. Aš pabandysiu į tai atsakyti. Aš manau, kad mūsų teisėsauga bijo, kad ji, pradėjusi ekstradicijos procedūrą, patirs labai gėdingą fiasko. Kitaip sakant, kad N. Venckienę bus atsisakyta išduoti Lietuvai ir vietoj išdavimo jai bus suteiktas politinis prieglobstis kurioje nors demokratinėje teisinėje valstybėje. Tai būtų didžiulis smūgis ne tik mūsų teisminei valdžiai, kuri jau priėmė jums gerai žinomus sprendimus, bet ir tiems politikams, kurie tam pritarė. Aš manau, kad savo ruožtu toks Garliavos įvykių finalas paskatintų visuomenę suabejoti ir ta versija, kuri oficialiai peršama, su visomis iš to išplaukiančiomis pasekmėmis. Todėl daug kam būtų geriausia, kad N. Venckienė išvis negrįžtų. Žymiai paprasčiau paskelbti apkaltą, išmesti iš Seimo ir palikti ją sau ramiai gyventi kur nors užsienyje, kad visi kuo greičiau užmirštų.
    Taigi koks rezultatas šiandien? N. Venckienė - užsienyje, D. Kedytė - užsienyje, L. Stankūnaitė - užsienyje, visi kiti - aname pasaulyje. Kapai ir nežinomos šalys - tai yra dvi magistralinės kryptys, kuriomis rutuliojasi įvykiai šioje neįtikėtinoje istorijoje. Nebeliko nei ko teisti, nei ko išteisinti. Visi arba išblaškyti, arba jų jau nebėra tarp mūsų. Ir tai jau nieko nestebina. Nejaugi ir mes, atsakingi už padėtį valstybėje, aš turiu omenyje jus, savo kolegas, tai priimsime kaip savaime suprantamą reiškinį?
    Labai nesinorėtų kritikuoti teisminės valdžios sprendimų iš šitos tribūnos, bet aš vis dėlto pateiksiu jums tokį pavyzdį. Kaip jūs žinote, šioje istorijoje figūravo dvi pagrindinės nusikalstamos veikos, tai yra dviejų žmonių nužudymas ir galimas mažamečio vaiko tvirkinimas. Tačiau jūs pasakykite, ar nors viena iš šių veikų buvo tiesiogiai išnagrinėta teisme? Atsakysiu: nė viena. Bet užtat netiesiogiai, tarkime, per pomirtinę garbės bylą, buvo išnagrinėta. Aš manau, kad čia sėdintys teisės profesionalai su manimi sutiks, kad seksualinio nusikaltimo byla ir garbės byla yra du skirtingi dalykai. Tačiau nagrinėjama būtent garbės byla, o paraleliai lyg tarp eilučių eliminuojama garsioji pedofilijos versija. Tai yra ne kas kitas kaip valdžios gudravimas ir savo piliečių negerbimas.
    Siekis eiti aplinkkeliais, tiesiogiai nenagrinėti pavojingiausių klausimų yra akivaizdus ir N. Venckienės atveju. Jos ekstradicija, kuri baigtųsi nešališku bylos nagrinėjimu Vakarų valstybės teisme, sąmoningai vilkinama. O tuo metu forsuojama apkaltos procedūra Seime. Jeigu apkalta pavyks, N. Venckienė neišvengiamai taps kalta, jau bus nesvarbu dėl ko. Svarbu kad jau bus paskelbtas politinis nuosprendis. Todėl, gerbiamieji kolegos, aš nuoširdžiai kviečiu jus visus neužbėgti įvykiams už akių. Pirmiausia padarykime viską, kad N. Venckienės kaltumas ar nekaltumas būtų įrodytas teisminėmis priemonėmis, o po to, jeigu laikysite būtina, galėsite pereiti ir prie politinių.
    Gerbiamieji ponai, aš kviečiu neteisti žmogaus už akių. N. Venckienė ne kokia nors karo nusikaltėlė, kuriai galėtų būti taikomi tokie metodai. Ji viso labo žmogus, kuris įstatymų numatytomis priemonėmis bandė ginti savo artimųjų teises, todėl pateko į žiaurią aklavietę. Ačiū jums už dėmesį.
     PIRMININKAS. Dėkoju, Vytautai. Dabar skiriame 10 minučių klausimams. Pirmasis klausia K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš norėčiau jūsų paklausti, ar neįžvelgiate savo frakcijos ir savo kalboje tam tikro nenuoseklumo? Viena vertus, jūs kviečiate prokuratūrą parvesdinti N. Venckienę čia, kad ji galėtų įrodyti, kaip jūs sakote, savo teisumą ar neteisumą teismo priemonėmis, o ji juk slapstosi. Kita vertus, jūs aiškinate, kad ji turi teisę slapstytis ir kažkur gyventi besislapstydama nuo teisingumo. Tai kur čia nuoseklumas?
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Aš sakiau, kad jos buvimo vieta teisėsaugai nėra jokia paslaptis. Jeigu žmogus neslepia savo gyvenamosios vietos, net žiniasklaidoje buvo paskelbtos nuotraukos, tai sakykite, ar tai yra slapstymasis? Slapstymasis yra tai, pavyzdžiui, kaip elgėsi garsusis liūdnai pagarsėjęs buvęs EBSW koncerno vadovas G. Petrikas. Atsimenate? Jis buvo pasiėmęs A. Davydovo pavardę ir trejus metus Jungtinėse Amerikos Valstijose niekas negalėjo jo surasti. Aš suprantu, tai buvo slapstymasis. Tačiau aš norėčiau atkreipti dėmesį, neprimesdamas jums savo nuomonės, kad jūs apskritai abejojate ir kvestionuojate politinio prieglobsčio sąvoką arba politinio pabėgėlio statusą. Pagal jūsų logiką, gerbiamasis Kęstuti, kiekvienas žmogus, o jų pasaulyje yra tūkstančiai, kurie neranda teisingumo savo valstybėse, nes jos nėra teisinės ir demokratinės, ieško prieglobsčio ten, kur yra teisingumas, vadinasi, irgi yra kaip - neteisėta, neatitinka bandymo ieškoti teisybės ir žmogaus teisių? Jūs tai norite pasakyti?
     PIRMININKAS. Noriu priminti, kad klausti - minutė ir atsakyti pasistenkite trumpiau, nes norinčių klausti daug. Klausia R. Šimašius.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamasis pranešėjau, jūs teigėte, kad nors ne paslaptis, kur yra ponia N. Venckienė, teisėsaugos institucijos nesiėmė jokių žingsnių, kad ji atsidurtų čia, Lietuvoje, iš esmės darbo vietoje. Noriu paklausti, ar jūs žinote dar kokį nors Seimo narį, ar jūs pats, ar kas nors iš jūsų kolegų, dėl kurių atėjimo į darbą teisėsaugos pareigūnai imtųsi tam tikrų priemonių? Aš, pavyzdžiui, į darbą šiandien atėjau pats, be policijos palydos, nereikėjo manęs atvesdinti. Šalia sėdi kolegė Dalia, jai irgi nereikėjo teisėsaugos institucijų veiksmų, kad ji ateitų į darbą. Kodėl ponios N. Venckienės atveju reikėtų elgtis kitaip, kodėl reikia imtis papildomų teisėsaugos veiksmų, kad ji ateitų į darbą?
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Aš atsakysiu klausimu į klausimą. Kodėl tuomet, jeigu būtų taip, kaip jūs sakote, kokia prasmė buvo generaliniam prokurorui ateiti į Lietuvos parlamentą ir reikalauti atimti N. Venckienės neliečiamybę? Ar tam, kad grąžintų į darbą, ar tam, kad jai pateiktų įtarimus, o po to ir kaltinimus ir galbūt įkištų į kalėjimą, kadangi buvo sąvoka "ir leisti suimti"? Čia yra skirtingi dalykai. Be to, yra ir daugiau neateinančių į darbą dabar, kaip jūs žinote. Kodėl jūs nekeliate šio klausimo? Būkime biedni, bet teisingi - visiems vienodai, gerbiamieji iš Tėvynės sąjungos.
     PIRMININKAS. Klausia N. Puteikis.
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, kaip jūs vertinate Generalinės prokuratūros viešus pasisakymus, kad N. Venckienės nusikaltimai yra per menki, kad trikdytume Amerikos teisėsaugos sistemą prašymu ją išduoti?
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Amerikos teisėsaugos galima netrikdyti, o Lietuvos Seimą tokiais mažareikšmiais prašymais galima trikdyti, taip išeitų, gerbiamasis Nagli? Aš vėlgi įžvelgiu dvejopus standartus. Suprantate, kaip yra? iš pradžių karštai griebė, o po to pasvarstė, suabejojo ir suprato, kad jeigu dabar paprašysi ją išduoti Lietuvai, tai gali suteikti jai politinį prieglobstį ir tuomet subyrės visa kruopščiai kurta versija ir viskas sustos. Aš matau tik tokį paaiškinimą.
     PIRMININKAS. Klausia V. Vasiliauskas.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, pone pirmininke. Gerbiamasis Vytautai, kas bus, jeigu Europos Tarybos netrukus įvyksiantį susitikimą pasitiks piketai ne tik su J. Tymošenko, bet ir N. Venckienės portretais, ką tai bylos apie mūsų Lietuvos valstybę? Ir ar įžvelgtumėte paralelę tarp šių dviejų moterų politikių likimų? Ačiū.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Be abejo, paralelė yra. Vis tiek ir vienas, ir kitas jūsų minimas asmuo yra politikės. N. Venckienės byla neišvengiamai yra politinė byla jau vien todėl, kad ji yra parlamento narė. Bet žinote, ką aš pasakysiu? Man be galo gaila ir aš dažnai apie tai pagalvodavau, kad Europos Sąjunga mums, Lietuvai, kėlusi labai griežtus reikalavimus žmogaus teisių srityje tuo metu, kai sprendėsi mūsų priėmimo klausimas, po to padėjo tašką. Iš tikrųjų Lietuva, įstojusi į Europos Sąjungą, netapo, kaip mostelėjus burtų lazdele, teisine ir laisva valstybe, kur iš tikrųjų yra gerbiamos fundamentalios žmogaus teisės. Mes turime labai daug problemų. Kad yra tų problemų, deja, patvirtina ir daugybė mūsų piliečių pareiškimų Europos Žmogaus Teisių Teismui.
     PIRMININKAS. Turėtų klausti S. Šedbaras, bet aš jo darbo vietoje nematau. E. Masiulis.
     E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, vis tiek moterų lyginti turbūt nekorektiška, todėl J. Tymošenko turbūt negalėtume lyginti su N. Venckiene. Bet mano klausimas yra toks. N. Venckienė nuo pat pirmos akimirkos, kai balandžio 9 d. buvo atimtas jos, kaip Seimo narės, imunitetas, visur kur kalbėjo apie politinį persekiojimą ir kalbėjo apie tai, kad Lietuvos teisėsauga yra politizuota, kad patiria politinį spaudimą, todėl ji negali siekti teisybės čia, Lietuvoje. Kaip jūs vertintumėte jūsų pačių teikiamą iniciatyvą, kai jūs, teikdami Seimo nutarimą, raginate nepriklausomą Lietuvos generalinę prokuratūrą vykdyti Seimo narės N. Venckienės ekstradiciją? Ar tai nėra tiesioginis politinis spaudimas Lietuvos teisėsaugai ir ar ne to N. Venckienė visą laiką ir bijojo?
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Aš jau minėjau, aš dabar nepaskaičiuosiu, bet praėjo daugybė mėnesių nuo tos dienos, kai čia buvo generalinis prokuroras ir prašė, kad mes sutiktume su neliečiamybės panaikinimu. Seimas sutiko. Tai yra teisingas žingsnis. Iš tikrųjų, jeigu yra, sakykim, įtarimų, toliau turi spręsti teisėsauga. Tačiau kas per tą laiką padaryta, kas padaryta? Aš išgirdau vienintelį dalyką, kad jie žino adresą, o toliau nieko nesiimama. Tai ir reikalavimas, jeigu jie prašė mūsų pritarti panaikinti imunitetą, ar mes, šalies parlamentas, savo ruožtu negalime pareikalauti iš teisėsaugos, kad jie toliau dirbtų, kai mes jiems suteikėme (...). Ponai, pirmyn! Kodėl jūs to nedarote? Bijote! Bijote, kad bus suteiktas politinis prieglobstis ir subyrės visas tas kortų namelis, paaiškės, kad N. Venckienei byla yra sukurpta. Aš esu tikras, kai ten pamatys visus tuos įkalčius - įspyrė, įgnybo ir kad dar prieš teisėją panaudojo prievartą, tai čia viskas! Akivaizdu. Kodėl niekam nerūpi, kad prieš teisėją (ji tuo metu buvo teisėja) buvo panaudota fizinė jėga? Tai yra įstatymo pažeidimas, bet apie tai niekas nekalba, nes nenaudinga.
     PIRMININKAS. Klausia P. Gylys.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Aš norėčiau priminti ponui Masiuliui, kad jis iš tikrųjų yra spąstuose. Dabar, kad ir ką jis darytų, istorijoje jis lieka su labai didele dėme ir dėl savo politinio, ir dėl moralinio statuso.
    Šita situacija iš tikrųjų rodo, kad procesas yra politizuotas, nes kitų kriminalinių argumentų susidoroti, suimti N. Venckienę, nebuvo. Tai, kad didžioji dalis čia Seimo narių - socialdemokratai, konservatoriai ir liberalai - šito ėmėsi, rodo kaip tik tai, kad buvo politinis sąmokslas neturint įrodymų, arba dar blogiau - prokurorui galimai falsifikuojant faktus. Mano klausimas yra toks. Ar, jūsų manymu, mes galime išspręsti čia, Lietuvoje, šitą problemą, ar išėjimas į tarptautinius vandenis tiesiog yra neišvengiamas, jeigu norime sužinoti tikrą tiesą?
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Aš manau, bet kokiu atveju vis tiek į tarptautinius vandenis bus išeita. Jau išeita, aš manau taip. N. Venckienės pasitraukimas į Vakarus tai patvirtina. Ir bet kokiu atveju visas šis procesas neišvengs nepageidaujamo politinio atspalvio.
    Kolegos, mano kalbėjimas šioje tribūnoje duoda politinį atspalvį, jūsų kalbėjimas duoda politinį atspalvį, jūsų iniciatyva pradėti apkaltą, kuri yra politinis teisinis procesas, jau įrodo, kad tai yra politikos reikalas. Todėl aš raginu ne... kiek galima atitolinkime šio proceso politinę vertinimo stadiją. Duokime veikti teisėsaugai. Mes kviečiame, paskatinkime procedūrą, gal išduos, gal tos šalies teismas nuspręs išduoti, ir tada mūsų teisėsauga galės spręsti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, 10 minučių klausti baigėsi. Paskutinį klausimą suteikiu J. Sabatauskui, po to bus diskusija.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis kolega, ar jums neatrodo, kad kreipdamiesi į Generalinę prokuratūrą, tiesiogiai nurodydami, ką prokuratūra turėtų daryti... nėra tiesioginis kišimasis į pradėtą ikiteisminį tyrimą, nustatant prokuratūrai, ką jie turi daryti ir ko jie neturi daryti? Ačiū.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis kolega, nejaugi Seimo reikalavimas prokuratūrai, kad jį vykdytų savo prievolę, kad ji vykdytų tai, kas numatyta įstatymo, t. y. kad ji nevilkintų procesų, yra kišimasis į teisėsaugos darbą!? Mes juk nesakome, kokį sprendimą turi priimti prokuratūra ar teismas.
     PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Gerbiamieji kolegos, noriu priminti, yra Teisės departamento pastaba, kad tai nenorminis dokumentas, ir turi būti priimamas Statuto dvidešimt devintajame skirsnyje nustatyta tvarka, tai yra kaip rezoliucija. Tai yra klausimai, dabar yra diskusija, po to balsuosime, ar priimame rezoliuciją, ar nepriimame.
    Trys užsirašė frakcijų vardu. Pirmiausia V. Vasiliauskas. Kviečiu į tribūną. Jūs užsirašėte kalbėti frakcijos vardu. Ruošiasi R. Šimašius.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, pone pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų yra paradoksas, kad "Drąsos kelio" frakcija kreipiasi į prokurorus, prašydama pradėti ekstradiciją, ir tarytum savo vėliavnešę atiduoda į prokurorų rankas. Tačiau visa lietuviška justicija yra vienas ištisas liūdnas paradoksas, kur viskas yra apversta aukštyn kojomis, aukos gali būti teisiamos nusikaltėlių, kur iš tikrųjų tiesa yra kažkur toli, bet ne čia, Lietuvoje.
    Galbūt iš tikrųjų mūsų prokurorai labiausiai ir bijo nešališko teismo, kuriame paaiškėtų, kad tie visi šeši kaltinimai, kurie buvo pareikšti iš šitos garbingiausios Lietuvos tribūnos, yra sufalsifikuoti. Kaip jau yra paaiškėję Amerikos Federaliniame teisme, kad įsiteisėjęs baudžiamasis Kėdainių teismo nuosprendis Š. Paberaliui buvo sufabrikuotas. Jis buvo visiškai išteisintas. Kaip paaiškėjo Helsinkio teisme, Kauno apygardos teismo įsiteisėjęs sprendimas čečėnų Gatajevų šeimynai irgi buvo sufabrikuotas, suomių teismas, Helsinkio teismas, apgynė šiuos politinius pabėgėlius nuo lietuviško teisingumo.
    Ir galbūt kaip tik nešališkame teisme paaiškėtų, kad Lietuvos prokurorai, teismai yra pamynę Romos teisės universalų principą - onus probandi, tai yra įrodymų našta arba pareiga įrodyti. Tegul jie nešališkame teisme įrodo tuos šešis kaltinimus.
    Todėl mūsų prašymas iš tikrųjų nėra kišimasis į ikiteisminį tyrimą jokiu būdu, tai yra tik priminimas tų galimybių, kurias suteikiame mes, Seimas, atimdami jai teisinę neliečiamybę. Todėl mūsų prašymas yra ne tik N. Venckienės personalinis klausimas, nors jis yra labai svarbus, bet tai kartu yra bandymas sugrąžinti į Lietuvos teismų ir prokurorų praktiką šitą pareigą įrodyti. Ačiū.
     PIRMININKAS. Kviečiu R. Šimašių.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, iš tiesų Liberalų frakcijos vardu noriu atkreipti dėmesį, kad kas šiandien Seime vyksta ir kodėl šis klausimas atsirado prieš apkaltos klausimą - mus bandoma įvelti į tam tikras procedūras. Tai nėra šiaip nekaltas rezoliucijos projektas. Tai yra labai apgalvotas, sistemingai apgalvotas gudrus žingsnis. Jeigu mes paslysime, iš tikrųjų būsime įvelti į tam tikras procedūras, kurios turės labai rimtų teisinių pasekmių. Iš tikrųjų tie įvairūs dalykai, kad teisėsauga tarsi nesiėmė priemonių, kaip atvesti kokiu nors būdu N. Venckienę į Seimą, ir panašūs dalykai yra tiktai dūmų uždanga.
    Iš esmės, jeigu Seimas priims bet kokią rezoliuciją, pagal Ekstradicijos konvenciją bet kokia demokratinė valstybė tai vienareikšmiškai ne tik galės, bet ir privalės traktuoti kaip politinį procesą. Tokiais atvejais ekstradicija yra tiesiog nepritaikoma.
    Todėl, nors rezoliucija skamba kaip raginimas prokuratūrai pradėti ekstradiciją, de facto tai būtų ne raginimas pradėti, bet padėjimas taško bet kokioje dabartinėje, o galbūt net ir potencialioje ekstradicijoje, bet kokiame ekstradicijos procese.
    Mes visi žinome, kad baudžiamųjų bylų yra netgi daugiau negu tų, dėl kurių kreipiasi generalinis prokuroras į Seimą. Mes tikrai negalime pasakyti, kodėl jis taip padarė. Galbūt neturi pagrindo, galbūt yra taktikos sumetimų, galbūt dar kas nors. Tiesą sakant, ne mums čia, Seime, apie tai spręsti. Ne mums spręsti, ar reikia pradėti ekstradicijos procedūrą, kada reikia pradėti ekstradicijos procedūrą. Mums pakanka šiuo atveju žinoti tik viena: jeigu mes tokioje vietoje pasakysime prokuratūrai pradėti ekstradicijos procedūrą, ir prokuratūra tai padarys, tai reiškia, kad jokios ekstradicijos nebus. Rezultatas bus priešingas, negu kalba rezoliucijos tekstas, ir tą mes turime labai gerai suprasti. Jeigu mes tą suprantame, kokios pozicijos laikytis dėl šitos rezoliucijos, man atrodo, yra gana aišku. Mes turime nepalaikyti šito teksto, nes tai yra teisinis gudravimas, vertas galbūt neblogos advokato retorikos prizo, gerai sugalvotas, bet mes neturime ant šitos žievės paslysti. Ačiū.
     PIRMININKAS. Kviečiu kalbėti N. Puteikį.
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Specialiųjų tyrimų tarnybos darbuotojai naktį atėjo pas Seimo darbuotoją D. Malikėnaitę, kurią jūs visi pažįstate, prašė, reikalavo ir norėjo ją išsivežti čia, į Seimo rūmus, kad ji parodytų slaptų pažymų susipažinimo žurnalą. D. Malikėnaitė prašė tai padaryti iš ryto, nes ji slaugo sergančius tėvus. Specialiųjų tyrimų tarnybos darbuotojai paaiškino, kad jie niekuo negali padėti, nes mes, Seimo nariai, priimame štai tokius įstatymus, kurie verčia ją, Malikėnaitę, gabenti dabar, o jeigu jos tėvams kas nors bloga atsitiks, tai kaltas Seimas, nes tokie įstatymai.
    Kada dar iki Garliavos įvykių močiutė, vaikų darželio auklėtoja A. Ramanauskienė buvo mušama 32 metų policininkės, kuri naudojo kovinius veiksmus prieš senutę ir pasiuntė ją į komą, generalinis policijos komisaras jau treti metai aiškina, kad tokie įstatymai, o teisės dėstytojas Greičius aiškina, kad nieko kito policininkė padaryti negalėjo, nes Seimas priėmė tokius įstatymus, jeigu ji bėgo nuo policininko, policininkas privalėjo taikyti kovinius veiksmus. Kai STT agentai jums čia posėdžiaujant atėjo - atlydėjo J. Skėrytę, jie taip vadina, palydėjo BNS žurnalistę J. Skėrytę, kurią jūs vėlgi visi pažįstate, pasižiūrėti jos kompiuterio - jie irgi aiškino, kad Seimas priėmė tokius įstatymus, suteikiančius teisėsaugai teisę palydėti žmogų į darbą, patikrinti kompiuterį ir išlydėti iš darbo. Vakarų Europoje tokie veiksmai su močiute, su D. Malikėnaite, su J. Skėryte būtų vadinami vandalizmu. Kai STT agentai darė kratą J. Damulytės vaikų akivaizdoje, jūs ją pažįstate, o ji prašė vaikus išvesti, jie sakė: Seimas priėmė tokius įstatymus, mes nieko negalime padaryti, mes privalome kratą daryti 6.00 val. ryto vaikų akivaizdoje ir viskas yra teisėta. Taigi kai K. Dudėną, invalidą, parvertę Garliavos šturmo metu dviese laikė už rankų, kojų aukštielninką, o du smogikai su kaukėmis ant veidų pompiniu šautuvu du kartus smogė į lyties organus, prokurorai K. Dudėnui aiškino, kad Seimas išleido tokius įstatymus, kurie kažkodėl šiuo konkrečiu atveju labai panašūs į kagėbistų elgesį su partizanų vadu A. Ramanausku-Vanagu, kuriam taip pat daužė per lyties organus.
    Taigi Seimas, apsimesdamas, kad teisėsauga taip nedaro, meluoja. Mes meluojame patys sau. Ar jūs tikite teisėsaugininkų aiškinimais, kad mes tokius įstatymus priėmėme? Jūs tikite, kad mano išvardyti atvejai yra teisingas ir teisėtas įstatymų panaudojimas? Kodėl jūs manote, kad prieš N. Venckienę buvo kitaip daroma? Kodėl jums rodo 12 sekundžių? Todėl, kad mes esame verti tokios teisėsaugos. Mes priimame gerus įstatymus, bet mes nekreipiame dėmesio, kad teisėsauga jais manipuliuodama žmones tiesiog žaloja fiziškai, psichiškai. A. Ramanauskienė... iki Garliavos šturmo yra po komos kaip penkerių metų vaikas. Teisėsaugos vadovai aiškino, kad padarys spaudos konferenciją ir mums papasakos visą tiesą, kaip buvo iš tikrųjų. Meluoja policijos vadovai, meluoja teisėsaugos vadovai. Mes jiems leidžiame meluoti. Kodėl Seimo nariai nenori pasižiūrėti tikro filmo apie N. Venckienės namų šturmą, kurį mes gautume, jeigu prokuratūra kreiptųsi dėl ekstradicijos? Nes iš (...) bylos mes žinome, kad Amerikos teismai yra vakarietiški teismai, ne tokie, kaip lietuviški, ir ji išsireikalautų tą medžiagą. Mes pamatytume tikrąjį vaizdą, matyt, ten pamatytume (o gal ir ne, aš nežinau) tos mano minėtos Lietuvos teisėsaugos sadizmo atvejus, kurie tiktai dauginasi dėl to, kad mes, Seimas, neturime savyje stiprybės pareikalauti normalios, vakarietiškos, demokratiškos teisėsaugos kontrolės. Todėl aš siūlau pasinaudoti šita proga ir kreiptis į Generalinę prokuratūrą. Tegul kreipiasi į Amerikos teismus, tegul parodo tą videofilmą, tegul sugrąžina į Lietuvą europietišką demokratiją. Aš siūlau palaikyti šitą rezoliuciją.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu P. Gražulį.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, man atrodo, kad Generalinė prokuratūra kreipėsi į Seimą. Seimas leido panaikinti imunitetą ir atliko savo darbą, nors tie kaltinimai, kuriuos pateikė generalinis prokuroras, išties buvo labai juokingi. Ateiti į Seimą ir prašyti, kad leistų panaikinti imunitetą dėl to, kad įspyrė, įkando, kad 30 ar kiek tų plaukų išrovė N. Venckienė L. Stankūnaitei, išties juokinga. Buvau šitos sudarytos komisijos narys ir klausiau generalinio prokuroro: gal turite kokių iš tikro rimtesnių kaltinimų, tik jų nesakote? Deja, prokuroras rimtesnių kaltinimų nepateikė. O komisija, pasidėjusi ant stalo skaičiuoja plaukus, kurios daugiau - ar L. Stankūnaitė N. Venckienei išrovė daugiau plaukų, ar N. Venckienė L. Stankūnaitei? Išties tai yra ne Seimo lygis. Prokuratūra tokiais savo veiksmais pažemino patį Seimą ir save.
    Kodėl, aš manyčiau, dabar Seimas nori nusiplauti rankas? Prokuratūra nedirba savo darbo. Kodėl? Juk puikiai žino, kad Jungtinių Amerikos Valstijų teismas, jeigu ji ten dar yra... Šitoje visoje istorijoje jau yra galimai 11 nužudytų ar žuvusių žmonių. Niekas man dar neįrodė, kad N. Venckienė... Net ir V. Matulevičiaus kalba man dar neįrodė, kad N. Venckienė yra tarp gyvųjų, kad pateiktos "Delfio "nuotraukos, kad ji neva Jungtinėse Amerikos Valstijose, tikrai nėra įrodymas. Daugelis amerikiečių kalbėjo, kad tai yra nuotraukos montažas, kad visiškai kita vieta, nei iš tikro buvo pateikta "Delfio". Kaip mes atrodytume, gerbiamieji Seimo nariai? Paaiškėja, kad gerbiamosios N. Venckienės nėra tarp gyvųjų, o mes sau greitai ją apkaltiname, pašaliname iš Seimo. Bet aš manau, kad Seimas apskritai neturi tokios moralinės atsakomybės dėl tokių klausimų.
    Prisiminkime visiškai neseną šios kadencijos atvejį, kai vyko rinkimai ir viena partija pradėjo šaukti ant Lietuvos, kad Darbo partija ir kai kurie Darbo partijos nariai - tai J. Pinskus, Ž. Pinskuvienė, J. Gaudutienė, jau išrinkti į Seimą - papirkinėjo rinkėjus. Seimas kreipėsi į VRK, VRK - į Konstitucinį Teismą. Išaiškino, kad šituos tris narius reikia pašalinti iš Seimo. Kalbėjau iš šitos pačios tribūnos: gerbiamieji Seimo nariai, palaukime ikiteisminio tyrimo, ar yra įrodymų, ar tik šauksmas konservatorių, kad jie pirko balsus? Kaip atsitiko? Ar jūs prisimenate, kaip atsitiko, ar jau atminties neturite, ponai konservatoriai? Taigi ikiteisminis tyrimas nutrauktas nesant nusikaltimo sudėties. O ar jūs atsiprašėte J. Pinskaus, Ž. Pinskuvienės, J. Gaudutienės už tai, kad per jūsų riksmą ir triukšmą be kaltės tapo kalti, kad jie neteko Seimo nario mandato? Aš teikiau nutarimo projektą, kad jiems grąžintų mandatą, bet, gerbiamieji, jums, matyt, teisingumas nerūpi. Kaip jūs elgtumėtės šituo atveju, jeigu vis dėlto paaiškėtų - N. Venckienės nėra tarp gyvųjų? Jūs už akių negyvam žmogui reiškiate apkaltą. Ar tai yra moralu? Ar tai yra teisinga?
    Aš manau, kad nė vieno mūsų kalba nieko neįtikins, matau iš Seimo narių ir galiu šiandien papranašauti, kaip balsuos. Kadangi mes atseit sukūrėme teisinę valstybę ir esame demokratinė šalis, tikrai dvi partijos - konservatoriai ir socialdemokratai, nekaltai pradėti, be abejonės, dar liberalai prisidės, kad būtų nesikreipta į prokuratūrą ir kad kuo greičiau apkaltintume žmogų už akių. Tai yra liberalu ir labai demokratiška.
    Esmė ta, gerbiamieji, kad jūs matote, kad truputėlį smirda, kad jūs pasielgėte taip... kaltinimai tokie nerimti, kad jeigu prokuratūra paskelbs ekstradiciją, jai bus suteiktas politinis prieglobstis. Tada prasmirs visas Seimas. Galvojate, geriau jau čia ją apkaltinkime už akių, tegu gyva ar negyva, svarbu kokiu nors būdu nusiplauti. Jeigu jūs jaustumėtės teisūs, jūs tikrai leistumėte, kreiptumėtės į prokuratūrą ir pati prokuratūra pradėtų ekstradiciją. Jūs, pasirodo, nepasitikite Amerikos teismais ir Amerikos teisingumu. Jūs nuolat kaip pavyzdį rodote Ameriką: taip Amerikoj, Amerika - demokratijos lopšys. Pasirodo, demokratijos šiandien nėra. Amerika - demokratijos lopšys, ir nepasitikite Amerikos teisingumu.
     PIRMININKAS. Ačiū, Petrai, kad taip laiku baigėte. Kviečiu P. Gylį.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Mielieji kolegos, pirmiausia norėjau reaguoti į kaltinimus politikavimu. Jis yra paradoksalus. Kas yra Seimas? Seimas yra politinė valstybės valdymo institucija. Seimas nėra prokuratūra, Seimas nėra policija, Seimas nėra teismai. Seimas šia rezoliucija ragina prokuratūrą pradėti teisinį procesą tarptautiniu mastu, net šioje šalyje Seimo narė N. Venckienė teisingumo rasti negali. Yra labai rimtas pagrindas manyti, kad šeši kaltinimai, ypač kai kurie yra fabrikuoti, kai kurie yra nutylėti. Jeigu Seimas nebūtų leidęs savęs pažeminti tada, balandžio 9 d., ir mes bent komisijoje būtume pamatę visą vaizdo įrašą, tai mes būtume įsitikinę, kad jėga, smurtas buvo panaudotas prieš teisinę neliečiamybę turinčią teisėją. O tai yra nusikaltimas. Ir kad šitą nusikaltimą tokiu atveju, jeigu tai pasitvirtintų, gina prokuratūra. Dar daugiau - šiuo pagrindu formuoja politinį sprendimą politiškai sunaikinti Seimo narį. Kolegos, tai nėra politika? Tai yra nedora politika. Susidoroti, nesvarbu, patinka ar nepatinka tau Seimo narys, patinka ar nepatinka frakcija, bet šitie metodai nėra taikytini. Bet aš sutinku su Petru. Čia yra be kaltės pradėtieji. Jie visada teisūs, net tada, kai daro nusikaltimą, nusižengimą, susidoroja su savo politiniais oponentais ne pirmą ir ne antrą kartą. Viešajame gyvenime aš jau ketvirtis amžiaus, kiek aš prisiklausęs kalbų apie savo tarnavimą svetimoms valstybėms! Netilptų knygoje. Tai darė šventoji Krikščionių demokratų partija. (Balsai salėje) Taip, persižegnoti reikia tokiais atvejais, kai kalbi netiesą.
    Dėkoju aš gerbiamajam Masiuliui už tai, kad jis giria mus už budrumą. Iš tikrųjų mes norime tik vieno: ne gudriai, bet sąžiningai pasakyti, tegul pradeda dirbti Generalinė prokuratūra, tegul jinai inicijuoja ekstradiciją, prasidės procesas ir tada mes pamatysime, kas iš tikrųjų čia įvyko balandžio 9 d. Ar tai buvo kriminalinių grupių susidorojimas su politike ir politine jėga, nes mes netekome lyderės? Ar tai buvo kiti dalykai, kurie privedė prie šios situacijos, kuri nedaro garbės mūsų valstybei? Mes iš tikrųjų išgyvensime gėdą, kai prasidės šitas procesas. Aš tuo esu tikras. Bet, matyt, turime išgyventi šitą gėdą, kad ateityje tokių istorijų nebūtų.
    Taigi raginu visus Seimo narius palaikyti šitą normalų paraginimą prokuratūrai pradėti ekstradicijos procesą, kurio rezultatas bus daugiau teisingumo Lietuvoje. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju P. Gyliui. Paskutinis kalbės K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji, aš noriu apginti N. Venckienę nuo Drąsiaus kelio frakcijos. Rimtai šneku. Aš noriu apginti, lai jinai gyvena, kur nori - Čikagoje, Toronte ar Vladivostoke. Drąsiaus kelias nutarė ir nurodinėti prokuratūrai, kad ją turi čia parvesdinti, ir trūks plyš į teismą atiduoti. Negerai, vaikinai! Negražiai jūs elgiatės su savo lydere, negražu! Aš noriu apginti ją nuo jūsų. Be to, aš noriu apginti mūsų teisėsaugą nuo partijos, kurios pavadinime yra tvarka ir teisingumas. Čia frakcijos vadovas ima ir aiškina, kaip turi elgtis prokuratūra. Prokuratūra ir be tų politikų nurodymų žino, kaip reikia elgtis. Lygiai taip pat žino prokuratūra, kaip reikia elgtis ir be Drąsiaus kelio nurodymo. Gal tegul ji elgiasi taip, kaip jai atrodo, kad reikia elgtis. Aš visiškai tikrai ir sąžiningai sakau, lai N. Venckienė gyvena ten, kur jinai nori, jeigu prokurorai mano, kad jinai gali gyventi, kur nori. Kodėl jūs norite priversti prokurorus jos ieškoti ir ją persekioti? Aš to nežinau. Bet aš lygiai taip pat noriu pasakyti, kad jeigu jinai gyvena ten, kur nori, Vladivostoke, Černigove ar kur nors Vienoje, jinai negali būti Seimo nare, negali tuo pačiu metu dirbti Seime. Aš to niekaip negaliu suvokti. Mano logika čia plyšta. Aš visiškai nemanau, kad reikia palaikyti jus ir bausti N. Venckienę, ir siundyti prokurorus ant jos, ką jūs darote, taip nemanau. Bet aš manau, kad ji negali būti parlamentare, nes nedirba parlamentaro darbo. Tai yra du, vienas paskui kitą einantys sprendimai. Pirmąjį, kurį čia dabar aptarėme, reikia atmesti, nes jis absoliučiai yra nelogiškas, ir nereikia čia mums vaizduoti, kad mes esame gudresni už prokurorus ir geriau žinome bylas. Ir leiskime N. Venckienei gyventi ten, kur nori.
    Antrąjį nutarimą... Kadangi iš tikrųjų jinai nedirba Seime, mes negalime toleruoti tokio dalyko, kad nedirbantis žmogus būtų laikomas dirbančiu. Aš dar norėčiau pasakyti, kad nereikia nurodinėti žmonėms, kur jie turi dirbti ir kur jie turi gyventi. Jeigu jinai nenori dirbti, o nori gyventi kur nors kitur, tegul apsisprendžia.
    Dar vienas dalykas. Aš norėčiau pasiūlyti Drąsiaus kelio atstovams mažiau lipti į tribūną ir kviesti ją per prokuratūrą. Jeigu jūs žinote, sakote, kad žinote, kur yra, tai paimkite telefono ragelį, paskambinkite ir pasikvieskite ją.
     PIRMININKAS. Dėkojame K. Masiuliui.
    Gerbiamieji kolegos, po nenorminio projekto svarstymo Seime Seimas nusprendžia, ar priimti nenorminį dokumentą be pataisų. Šis pasiūlymas negali būti priimtas, jeigu tam prieštarauja daugiau kaip 1/3 visų Seimo narių. Dabar yra keturi - už, keturi - prieš. Už kalba N. Puteikis.
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Kolegos, nereikalaukime iš trapios moters didvyriškų žingsnių. Nereikalaukime iš N. Venckienės, kuri nei kūno sudėjimu, nei dvasine tvirtybe negali prilygti tikrai ryžtingoms, stiprioms ir kovingoms moterims. Aš kreipiuosi į Seimo narius, buvusius teisėsaugininkus, į P. Urbšį ir V. Gailių, nekelkite trapiai teisėjai reikalavimų kaip tam smogikui, kuris Garliavoje daužė K. Dudėnui per tarpukojį. Leiskite, vyrai, moterims būti silpnoms! (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Dėkoju už labai trumpą kalbą. E. Masiulis - prieš. (Balsai salėje)
     E. MASIULIS (LSF). Mielieji kolegos, aš manau, jeigu klausosi kas nors mūsų, tai argumentai kuo toliau, tuo labiau tampa nuostabesni. Pirmiausia apie kokį čia trapumą kalba kolega N. Puteikis, aš taip ir nesupratau, nes prisimenu labai ryžtingus ir drąsius N. Venckienės pareiškimus rinkimų kampanijoje. Prisimenu jos norą padaryti revoliuciją valstybėje ir su kokiais šūkiais jinai ėjo į Seimą. Ten to trapumo nebuvo matyti. Kažkas kalba, kad N. Venckienės nebėra gyvųjų tarpe. Deja, pone Gražuli, kaip sako N. Venckienės pasamdyti Lenkijos pranašai, kad jinai yra gyva. (Balsai salėje) Kadangi šitas politinis judėjimas visada pasikliauja pranašystėmis ir būrėjais, tai...
     PIRMININKAS. Pone Petrai!
     E. MASIULIS (LSF). ...yra argumentas. Mielieji kolegos, man atrodo, kad reikia demonizuoti čia kai kuriuos dalykus. Iš tikrųjų Seimui reikia elgtis racionaliai, Seimui reikia elgtis taip, kaip numato įstatymai ir Konstitucija. Seimas neturi kištis į kitos valdžios darbą. Jeigu N. Venckienė iš tikrųjų nuoširdžiai jaučiasi teisi ir nori pasiekti tiesą, tai be jokių ekstradicijų pati turi rytoj nusipirkti bilietą iš Čikagos į Vilnių, atvykti čia, stoti prieš Lietuvos teismus ir tas savo tiesas įrodyti. Ir baikite čia tuos savo politikavimus!
     PIRMININKAS. Ačiū. V. Vasiliauskas kalba už.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, pone posėdžio pirmininke. Aš norėčiau reaguoti į kolegos R. Šimašiaus bandymą demonizuoti šitą istoriją, nes, matyt, jam padarė didelį įspūdį populiari "Lietuvos ryto" laida "Sąmokslo teorija". Iš tikrųjų mūsų frakcija yra drąsuolių, bet ne klastūnų. Jeigu jau Seimas du kartus šioje salėje svarstė N. Venckienės neliečiamybės klausimą, dabar dar laukia apkaltos, tai politinių vertinimų tikrai nereikia bijoti. Svarbiausia, kad jūs truputį painiojate, kas atlieka ekstradicijos procedūrą. Mes negalime padaryti... Atlieka Lietuvos... Amerikos nepriklausomas teismas. Jam negali jokio poveikio daryti nei Lietuvos Seimas, nei mūsų prokuratūra ir net tokie talentingi kalbėtojai kaip R. Šimašius. Tikrai mes nesijaudinkime dėl to - dėl savo poveikio Amerikos teismui, nes jis tikrai yra nepriklausomas. Ačiū.
     PIRMININKAS. Už kalbės B. Pauža. Atsiprašau, prieš. Labai teisingai pataisėte.
     B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Aš labai neilgai kalbėsiu, bet noriu pasakyti: pirmiausia, mano supratimu, ponia N. Venckienė, jeigu teikėjų klausytume, kada mes priėmėme Seime neteisingą sprendimą dėl jos neliečiamybės, tai ji turėjo ne išvažiuoti į Ameriką, aš žodžio "pabėgti" nevartoju, o stoti prieš teisingumą ir įrodyti savo teises. O dabar mes kalbame apie ekstradiciją. Aš pritariu gerbiamajam E. Masiuliui, ką jis sakė, kad jeigu ji padarė klaidą, tai dabar reikėtų nusipirkti greitai bilietą, atvažiuoti į Lietuvą ir įrodinėti savo teises. O apie kokį mes čia dabar raginimą prokuratūrai, ekstradiciją šiandien kalbame, aš niekaip nesuprantu, todėl balsuosiu prieš ir noriu paraginti kolegas balsuoti.
     PIRMININKAS. V. A. Matulevičius.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamieji kolegos, neužsigaukite, bet aš norėčiau pažymėti, kad kai kas iš jūsų, metų metais, kadencija po kadencijos sėdėdamas Seime, atitrūkote nuo realaus gyvenimo. Iš kur toks požiūris į žmones? Pone Kęstuti, aš kreipiuosi į poną K. Masiulį, jūs sakote: tegul N. Venckienė gyvena, kur nori. Kas slypi už šitų žodžių? Ji ką - savo noru pasirinko emigraciją? Savo noru pasirinko pabėgimą? Galų gale, gerbiamieji kolegos, jeigu mes nenorime prisiimti atsakomybės, kadangi šitas klausimas... Dabar galima jį nustumti, galima atidėti, tuojau svarstysime apkaltos galimybę, po to bus nesibaigiantys balsavimai, ir kiekvieną kartą mums teks ant savo sąžinės užsikrauti problemą. Jeigu mes jos nenorime, suteikime galimybę - tegul tai sprendžia Vakarų valstybės teismas, mūsų sąjungininkų teismas, ir nusiimkime šitą naštą, netrukdykime procesui.
     PIRMININKAS. M. Bastys.
     M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, jau ne kartą čia buvo kalbama apie tai, kad teisingumą vykdo teismai. Tie, kurie nesutinka su teismų sprendimais, be abejo, turi galimybę ir teisę kreiptis į Žmogaus Teisių Teismą, kuris reziduoja Strasbūre, ir vienais ar kitais klausimais Strasbūro teismas pasisako. Taip pat yra vykdoma kontrolė - yra Žmogaus teisių komitetas, yra Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Yra sudaromos specialios komisijos, kai mes dėl vieno ar kito rezonansinio klausimo matome, kad yra tam tikrų abejonių.
    Taigi toks siūlymas, kaip dabar yra pateiktas, visiškai nesprendžia žmogaus teisių klausimo. Tai yra tiesioginis kišimasis į ikiteisminį tyrimą ir gali tik pakenkti sprendžiant šį klausimą, kad būtų išryškintos šalys, kurios yra teisios, kurios yra neteisios.
    Kolegos, jeigu mes nenorime kenkti teisinės valstybės pamatams, privalome elgtis labai atsakingai. Neturėtų būti tokių iniciatyvų, kurios būtent šios rezoliucijos ar nutarimo pagrindu yra teikiamos. Siūlau nepalaikyti tokio sprendimo, siūlymo. Dėkoju.
     PIRMININKAS. P. Gražulis - už.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, kalbame, lyg negyventume Lietuvoje, ir kalbame taip, lyg mes būtume teisinė valstybė. Jeigu būtų teisinė valstybė, tai, manau, N. Venckienei nebūtų pareikšti kaltinimai, o šitas pedofilijos klanas būtų nustatytas, išaiškintas ir kaltieji nubausti. Bet tiek įtakingas tas pedofilijos klanas, kad Lietuvoje juk nėra. Latvijoje, Estijoje, visame pasaulyje yra, o Lietuvoje nėra. Tikite tik jūs. Bet, manau, ir jūs netikite, o visuomenė tikrai netiki.
    Antras dalykas, pažiūrėkite, kalbame apie teisinę valstybę. Paskutiniai rezonansiniai klausimai mūsų Seime - slaptų pažymų nutekinimo istorija, jų sukurpimo istorija. Taip pat prokuratūra žino, kas nutekino, bet įtarimai nepareikšti. Tai ar čia teisinė valstybė?! Kaip jūs manote, ar teisinėje valstybėje taip elgiamasi?! Jeigu prokuratūros, STT, nacionalinio saugumo darbuotojai šoka pagal Prezidentės dūdelę, laužo įstatymus, jie yra visiškai politiškai priklausomi, pamindami bet kokį teisingumą, bando taip sukompromituoti Seimą ir valdančiąją daugumą, panaudodama jėgos struktūras, policiją, teismus, prokuratūrą, ir čia jūs sakote, kad mes - teisinė valstybė?! Jūs šiandien dar galite sakyti, kad mes esame teisinė valstybė?! Gerbiamieji, jeigu būtų teisinė valstybė, šitie klausimai Seime nebūtų nagrinėjami.
    O dabar aš taip pat noriu liberalams pasakyti. Liberalai, pasirodo, kai netiki Dievu ir teisingumu, tai tiki netikrais pranašais. Tokia yra situacija.
    Gerbiamieji, 11 žuvusių ir nužudytų kartu šitoje istorijoje. Kas man šiandien gali prisiekti, kad N. Venckienė yra tarp gyvųjų? Kas? Aš manau, nė kiek nenustebčiau, jeigu jos nėra tarp gyvųjų. Todėl žmogaus, kurio nėra, ir žmogaus už akių niekada nesmerksiu, o prokuratūra privalo atlikti savo pareigą ar skelbti...
     PIRMININKAS. K. Masiulis paskutinis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Kažkodėl man šiandien labai norisi visiems pritarti. Aš dabar noriu pritarti P. Gražuliui, kad Lietuva - ne teisinė valstybė ir bus tokia valstybė, jeigu mes balsuosime už tokį nutarimą. Bet jeigu mes gerbiame ir norime, kad Lietuva būtų teisinė valstybė, mes turime balsuoti prieš.
     PIRMININKAS. Ačiū visiems kalbantiems.
    Gerbiamieji kolegos, vyksta balsavimas. Kas pritaria nenorminiam dokumentui, balsuoja už, kas turi kitokią nuomonę, balsuoja kitaip. Balsavimas.
    Už balsavo 20, prieš - 52, susilaikė 25. Nenorminiam nutarimui nėra pritarta. Pagal Statuto 184 straipsnį, yra dvi galimybės: arba redaguoti dokumentą, arba jį atmesti, todėl balsuojame alternatyviai. Kas pritaria, kad redaguotume, balsuoja už, kas siūlo atmesti, balsuoja prieš. Balsavimas.
    Dokumentas atmestas. Už atmetimą balsavo 70, už redagavimą - 28. Ačiū. Baigėme šį klausimą.

15.59 val.
    Gyventojų turto deklaravimo įstatymo 1, 2, 3, 7 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo 3 ir 5 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1192(3) (svarstymas ir priėmimas)

    Gerbiamieji kolegos, aš norėčiau, kad mes apsvarstytume dar du rytinius klausimus, yra likę, svarstymas ir priėmimas, ten diskusijų nėra. Gerbiamosios V. Baltraitienės nematau. Kas galėtų iš komiteto pristatyti Gyventojų turto deklaravimo įstatymą? Gerbiamasis pirmininke? Matau. V. Bukauskas ateina į tribūną.
    Gyventojų turto deklaravimo įstatymo 1, 2, 3, 7 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo 3 ir 5 straipsnių pakeitimo įstatymas. Svarstymo stadija.
     V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, kaip pagrindinis komitetas, apsvarstė Lietuvos Respublikos gyventojų turto deklaravimo įstatymo 1, 2, 3, 7 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo 3 ir 5 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-1192(3). Komiteto nuomonė: pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, pasiūlymų ir pataisymų nėra. Ar galime balsuoti ir pritarti po svarstymo? Galime bendru sutarimu? Pritarta.
    Gerbiamieji kolegos, priėmimo stadija. Pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų nėra. Dėl vedimo tvarkos dėl šito įstatymo? B. Bradauskas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš nieko prieš neturiu prieš Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetą, bet vis dėlto reikėtų, kad tuos klausimus, kurie yra priskirti Biudžeto ir finansų komitetui, svarstytų būtent šis komitetas, būtų pagrindinis, o ne koks nors kitas. Jeigu taip ir toliau eisime, tai aš nežinau, kaip mes laikysimės Seimo statuto ir į ką pavirs mūsų svarstymai. Tada mes pradėsime svarstyti kultūros klausimus ar dar ką nors. Laikykimės tvarkos. Būkime...
     PIRMININKAS. Sutinku su pastaba, bet aš noriu atkreipti komitetų pirmininkų, pavaduotojų dėmesį, kad į tai reikia kreipti dėmesį, kai yra pateikimo stadija. Seniūnų sueigose dalyvauja jūsų komitetų atstovai. Tuos klausimus reikia spręsti per pirminę stadiją, o ne dabar, kai komitetas jau priėmė sprendimus. Todėl pastaba teisinga, visiškai palaikau, bet reikėtų per pirminę stadiją tą daryti.
    Gerbiamieji kolegos, dėl 1 straipsnio pastabų nėra. Galime priimti? Priimta.
    Dėl 2 straipsnio pastabų nėra? Galima priimti? Priimta.
    Gerbiamieji kolegos, balsuojame dėl viso įstatymo.

    Šio įstatymo priėmimas

    Už balsavo 69, prieš nėra, susilaikė 8. Gyventojų turto deklaravimo įstatymo 1, 2, 3, 7 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo 3 ir 5 straipsnių pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)

16.04 val.
    Gyventojų turto deklaravimo įstatymo 2, 3, 5 ir 9 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1212(2) (svarstymas ir priėmimas)

    Svarstome Gyventojų turto deklaravimo įstatymo 2, 3, 5 ir 9 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-1212. Kviečiu V. Bukauską į tribūną.
     V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas apsvarstė minėtą įstatymą ir pritarė komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu už.
     PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, buvo V. Baltraitienės pasiūlymas, bet reikia Seimui apsispręsti. Komitetas pritarė. Ar mes pritariame V. Baltraitienės pasiūlymui? Pritaria dauguma. Prieštaraujančių nėra?
    Gerai. Priėmimo stadija. Pastraipsniui.
    Dėl 1 straipsnio nėra pastabų. Priimtas. Dėl 2 straipsnio pastabų nėra. Priimta. Dėl 3 straipsnio pastabų nėra. Priimta. Dėl 4 straipsnio pastabų nėra. Priimta.
    Balsuojame dėl viso įstatymo. Balsavimas.

    Šio įstatymo priėmimas

    Už balsavo 77, prieš nėra, susilaikė 9. Gyventojų turto deklaravimo įstatymo 2, 3, 5 ir 9 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)

16.06 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Specialiosios tyrimo komisijos pateiktų siūlymų pradėti apkaltos procesą Seimo narei Neringai Venckienei pagrįstumui ištirti bei išvadai dėl pagrindo pradėti apkaltos procesą parengti sudarymo" projektas Nr. XIIP-1239(2) (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Svarstome darbotvarkės 2-2 klausimą. Norėčiau priminti 231 straipsnį "Specialioji tyrimo komisija": Seimas, susipažinęs su šio Statuto 228 straipsnio 1 dalyje nurodyto subjekto teikimu pradėti konkrečiam asmeniui apkaltos procesą (jums visiems šis dokumentas yra išdalintas), jeigu teikimą pradėti apkaltos procesą pateikė ne mažiau kaip vienas ketvirtadalis visų Seimo narių, sudaro specialiąją tyrimo komisiją pateiktų siūlymų pradėti apkaltos procesą pagristumui ištirti ir išvadai dėl pagrindo pradėti apkaltos procesą parengti.
    Ir 232 straipsnis "Specialiosios tyrimų komisijos sudarymo tvarka: Specialioji tyrimo komisija sudaroma iš Seimo narių. Komisijoje paprastai neturi būti daugiau kaip 12 narių. Komisijos narius šio Statuto 71 straipsnio nustatyta tvarka siūlo Seimo dauguma ir Seimo mažuma. Sudarydamas komisiją, Seimas kartu paskiria komisijos pirmininką ir jo pavaduotoją, nustato tyrimo atlikimo terminus".
    Kviečiu į tribūną pranešėją E. Masiulį. Pranešėjui - 10 min. Po to klausimai ir...
     E. MASIULIS (LSF). Mielieji kolegos, iš tiesų misija turbūt nėra pati maloniausia, tačiau kažkam tą reikia daryti. Aš jus noriu trumpai supažindinti su teikimo pradėti apkaltos procesą Seimo narei N. Venckienei pagrindiniais argumentais, įrodymais bei šaltiniais. Pagal Lietuvos Respublikos Konstitucijos 59 straipsnį yra numatoma, kad "išrinktas Seimo narys visas Tautos atstovo teises įgyja tik po to, kai Seime jis prisiekia būti ištikimas Lietuvos Respublikai. Pareigas eidami Seimo nariai vadovaujasi Lietuvos Respublikos Konstitucija, valstybės interesais, savo sąžine ir negali būti varžomi jokių mandatų". Vadovaudamasis Lietuvos Respublikos Seimo Statuto 10 straipsnio 1 dalies nuostatomis, kiekvienas Seimo narys privalo dalyvauti posėdžiuose.
    Lietuvos Respublikos Konstitucinis Teismas 2004 m. liepos 1 d. nutarime "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Statuto 15 straipsnio 4 dalies atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai" konstatavo, kad "dalyvavimas Seimo posėdžiuose yra konstitucinė Seimo nario pareiga. Pabrėžtina, kad toks Seimo nario elgesys, kai jis be ypač svarbios pateisinamos priežasties nedalyvauja Seimo posėdžiuose, vertintinas kaip Seimo nario, Tautos atstovo, konstitucinės priedermės neatlikimas". Tas pats Konstitucinis Teismas 2004 m. liepos 1 d. minėtame nutarime konstatavo, kad "Seimo nario priesaika nėra vien formalus ar simbolinis aktas. Ji nėra vien iškilmingas priesaikos žodžių ištarimas ir priesaikos akto pasirašymas". Konstitucinis Teismas 2004 m. gegužės 25 d. nutarime konstatavo, kad "Seimo nario priesaikos aktas yra konstituciškai teisiškai reikšmingas. Duodamas priesaiką, išrinktas Seimo narys viešai ir iškilmingai įsipareigoja veikti taip, kaip įpareigoja duota priesaika, ir jokiomis aplinkybėmis jos nesulaužyti. Nuo priesaikos davimo jam atsiranda konstitucinė pareiga veikti tik taip, kaip įpareigoja duota priesaika, ir jokiomis aplinkybėmis jos nesulaužyti".
    Taigi mes, atsiribodami nuo visų insinuacijų, atsiribodami nuo N. Venckienės ir su ja susijusių bylų aplinkybių, nuo jos teisinio imuniteto panaikinimo aplinkybių, nuo jos dabartinės situacijos, konstatuojame, kad nuo šių metų balandžio 9 d., t. y. beveik jau 8 mėnesius, Seimo narė N. Venckienė be pateisinamos priežasties praleido visus posėdžius, vykusius balandžio, gegužės, birželio, liepos, rugsėjo, spalio ir lapkričio mėnesiais. Tai yra apie 60 Seimo plenarinių posėdžių, kuriuose iš anksto vyko numatyti balsavimai. Apkaltos iniciatorių įsitikinimu, Seimo narė N. Venckienė, praleidusi šiuos posėdžius ir iš anksto neinformavusi, pažeidė Konstituciją, taip pat pažeidė Seimo nario priesaiką. Seimo nario, kaip Tautos atstovo, konstitucinis statusas suponuoja Seimo nario konstitucinę priedermę atstovauti tautai, taigi ir jo pareigą dalyvauti Seimo posėdžiuose. Seimo nario konstitucinė pareiga - dalyvauti Seimo darbe.
    Taip pat Konstitucinis Teismas yra nurodęs, kad ištikimybė Lietuvos valstybei yra neatsiejama nuo ištikimybės ir Konstitucijai. Sulaužius priesaiką būti ištikimam Lietuvos Respublikai kartu yra šiurkščiai pažeidžiama ir Konstitucija, o šiurkštus Konstitucijos pažeidimas kartu yra ir priesaikos sulaužymas.
    Taigi pasirašęs 41 Seimo narys konstatuoja, kad N. Venckienė, be pateisinamos priežasties neidama į darbą, neatlikdama savo Seimo nario konstitucinių pareigų nuo balandžio 9 d., sulaužė priesaiką ir kartu šiurkščiai pažeidė Konstituciją.
    Todėl, mielieji kolegos, prašytume, kaip ir numato Seimo statutas, sudaryti komisiją, kuri ištirtų šituos Seimo narei apkaltos proceso iniciatorių pateiktus kaltinimus ir įvertintų jų pagrįstumą. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Klausimams skiriama 10 minučių. Pirmasis klausia K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš noriu paklausti. Mes prisiekėme dirbti. Jeigu grėstų pavojus, irgi prisiekėme dirbti ar neprisiekėme?
     E. MASIULIS (LSF). Aš noriu pasakyti, kad Seimo nario duotos priesaikos teksto mes turbūt nesame užmiršę. Mes esame lygiai taip pat prisiekę visomis išgalėmis stiprinti ir ginti mūsų valstybę. Šiuo atveju turbūt negalėčiau įvardinti nė vieno pavojaus, kuris atleistų mus nuo šio įsipareigojimo.
     PIRMININKAS. Klausia P. Gylys.
     P. GYLYS (DKF). Mano klausimas irgi susijęs su priesaika, bet aš kitaip užduosiu klausimą. Mes prisiekėme tarnauti demokratijai ir žmonių gerovei, savo valstybei. Kai mes susidorojame su politiku, kai mes nekreipiame dėmesio į tai, kad teisinės institucijos mus bando apgauti, ar mes iš tikrųjų nelaužome priesaikos? Juk prisiekėme tarnauti šiai valstybei ir vienas svarbiausių bendrojo gėrio dalių yra teisingumas. Jūs nesijaučiate nusikaltęs Konstitucijai?
     E. MASIULIS (LSF). Ne, aš nesijaučiu nusikaltęs Konstitucijai ir noriu pasakyti, kad N. Venckienė ne iš nekalto prasidėjimo tapo Seimo nare. N. Venckienė dalyvavo 2012 m. Seimo rinkimuose ir dalis Lietuvos rinkėjų jai patikėjo savo balsą tam, kad ji atstovautų čia, Lietuvos Seime, tautos valiai ir tautos interesams. Tačiau jūsų išvedžiojimai, kad N. Venckienė neva vis tiek atlieka Seimo nario pareigas, man yra visiškai nepriimtini. Pasirodo, Seimo narė N. Venckienė gali ir gulėdama bet kokiame paplūdimyje būti Seimo nare, rengti teisės aktų projektus, neturėti jokio ryšio su frakcija "Drąsos kelias". Šiuo atveju Konstitucinis Teismas labai aiškiai yra pasakęs: neužtenka rengti projektus, tai yra tik viena iš nedaugelio Seimo nario konstitucinių pareigų. Lygiai tokia pati ir dar svarbesnė Seimo nario konstitucinė pareiga yra dalyvauti posėdžiuose ir savo balsavimu reikšti rinkėjų valią. Šito N. Venckienė nuo šių metų balandžio 9 d. nedaro.
     PIRMININKAS. Klausia N. Puteikis.
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Po pastarųjų Specialiųjų tyrimų tarnybos veiksmų, kuriems dirigavo prokuratūra, atliekant kratas BNS darbuotojų butuose ir darbo vietose, tebedirbant džiaugsmingai nusiteikusiam teisėjui G. Viederiui, kuris paleido italų mafijozą, t. y. gruzinų mafijozą, ar jūs pasitikite Lietuvos teisėsauga ir ruošiatės vargšę N. Venckienę perduoti tokiems teisingumo vykdytojams?
     E. MASIULIS (LSF). Noriu pasakyti, kad šiuo teikimu apkaltos iniciatoriai visiškai nesiekia nei perduoti N. Venckienės Lietuvos teisėsaugai, nei neperduoti. Šituo teikimu Seimo nariai, tiesiog gerbdami savo institucijos, kurioje dirba, autoritetą, nori, kad tie žmonės, kurie yra Seimo nariai, lankytų Seimo posėdžius ir kad jiems kaip ir visiems būtų privalomos visos Seimo narių pareigos. Šiuo atveju iš kur mes galime tikėtis pagarbos iš visuomenės šiai institucijai, kai kuriame tokius beprecedenčius atvejus? Seimo narys išrenkamas į Seimą ir nuo tos akimirkos, kai jis praranda imunitetą, neaišku, kur jis yra. Ar mes galime toleruoti tokią situaciją, ar Seimas iš tikrųjų nėra tapęs pajuokos objektu? Pasirodo, ketverius metus gali būti Seimo nariu nebūdamas Seime. Ar mes norime toleruoti tokią situaciją?
     PIRMININKAS. Klausia V. Vasiliauskas.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, pone pirmininke. Gerbiamasis kolega, jūs, kaip Liberalų sąjūdžio pirmininkas, ir jūsų šaunioji frakcija, be abejo, yra už asmens teises, už asmens teisių apsaugą, kuri yra jūsų prioritetas. Ar šitas prioritetas nebus sumindžiotas tuo atveju, jeigu apkalta prasidės ir apkaltos byla Konstituciniame Teisme prasidės be pačios N. Venckienės ir nebus išklausyta antroji pusė? Ką jūs darysite su Seimo statuto 233 ir 236 straipsniais, kurie primygtinai nurodo, kad asmuo, kuriam reiškiama apkalta, turi dalyvauti komisijos darbe ir rengiant komisijos išvadas? Ačiū už atsakymą.
     E. MASIULIS (LSF). Dėkoju už klausimą. Jūs labai taikliai pastebėjote, kad liberalams žmogaus teisės visada yra labai svarbus klausimas ir visomis išgalėmis, ir visada mes stengiamės jas ginti. Šiuo konkrečiu atveju aš noriu pasakyti, jeigu Seimas apsispręs pradėti apkaltos procesą, Seimo narė N. Venckienė vis dar turi visas galimybes atvykti ir pati tiesiogiai išdėstyti savo argumentus komisijai. Pagaliau yra ir antrasis precedentas, kuris vyko 2003 m. dėl apkaltos Lietuvos Respublikos Prezidentui R. Paksui, kai visos apkaltos metu R. Paksas nė karto nepasinaudojo galimybe pats tiesiogiai išdėstyti argumentų. Per visus apkaltos etapus tuos argumentus dėstė jo atstovai - samdyti advokatai. Taigi precedentai yra suformuoti ir tikrai niekas tuo metu nekonstatavo, kad Seimo statutas yra pažeistas.
     PIRMININKAS. Klausia R. Ačas.
     R. AČAS (MSNG). Gerbiamasis pranešėjau, nepriklausomos Lietuvos istorijoje, mūsų valstybėje, manau, yra du ypač skaudūs atvejai - tai prokuroro G. Sereikos nužudymas ir teisėjo J. Furmanavičiaus nužudymas. Aš norėčiau, kad jūs pakomentuotumėte tuos du atvejus, nes vienu atveju buvo lyg ir sukelta masinė isterija. Aš suprantu, kad abi žūtys yra be galo skaudžios, bet pirmuoju atveju tikrai buvo sukelta masinė isterija. Antruoju atveju atrodo, kad taip ir turėjo būti. Nors dabar ikiteisminio tyrimo metu išlenda tam tikrų faktų, kad čia tikrai yra tam tikrų sąsajų ir skaudžių dalykų.
    Dar kitas atvejis. Norėčiau, kad jūs pakomentuotumėte apie politikus. Mes turime du politikus, suprantama, kurias pavardes čia miniu. Noriu paminėti. Vienas pasako, išvadina teisėjus nusikaltėliais, na, ir jūs, kaip iniciatorius, sakyčiau, labai entuziastingai ir agresyviai bandote pasmerkti šitą politiką. Kitas atvejis, kai kitas politikas teisėjus išvadina išgamomis, nusikaltėliais...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Remigijau, viena minutė klausti!
     R. AČAS (MSNG). ...komentarų.
     E. MASIULIS (LSF). Iš tiesų gal tai nėra klausimai, susiję visiškai tiesiogiai su teikiamu iniciatorių tekstu. Tačiau aš tik galėčiau apibendrindamas pasakyti, kad abi žūtys mūsų Lietuvos Respublikos valstybės pareigūnų, jiems einant pareigas, ir galbūt dėl jų... su jų susijusia pareigine veikla, tiek prokuroro G. Sereikos atveju, tiek teisėjo J. Furmanavičiaus atveju, jos lygiai taip pat turi būti teisiškai įvertintos ir lygiai taip pat tie atsakingi asmenys turi būti nubausti. Be jokios abejonės, tai yra labai skaudūs atvejai.
    Dėl vertinimų. Aš suprantu, ką jūs turėjote minty. Bet kalbant apie V. Uspaskicho atvejį teismų atstovai kreipėsi į Generalinę prokuratūrą, prašydami įvertinti Generalinės prokuratūros dėl V. Uspaskicho pasisakymų dėl teismų sprendimų, tuo pagrindu buvo ateita į Seimą prašyti dėl imuniteto.
    M. Adomėno atveju, kai netinkamais būdvardžiais buvo pravardžiuojamas Konstitucinis Teismas, Konstitucinio Teismo teisėjai nesikreipė į Generalinę prokuratūrą prašydami ginti viešąjį interesą. Tai tik toks skirtumas. Generalinė prokuratūra tuo atveju pati nesiėmė šio veiksmo, nors teisiškai, aišku, ji irgi galėjo to imtis.
     PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, norėjau jūsų paklausti. Kokių klaidų padarė teisėsauga, kad balandžio 9 d. panaikinus teisėjos N. Venckienės teisinį imunitetą ji paliko Lietuvą? Ar nebuvo galima to išvengti, ar užkirsti tam kelią? Jeigu galite, atsakykite. Ačiū.
     E. MASIULIS (LSF). Toks šurmulys salėje, aš labai atsiprašau, ne visai iki galo klausimą išgirdau. Jeigu galima, pakartokite.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Kokių klaidų padarė teisėsauga, kad balandžio 9 d. panaikinus teisėjos N. Venckienės teisinį imunitetą ji paliko Lietuvą? Ar nebuvo galima to išvengti, ar užkirsti kelią tam? Ačiū.
     E. MASIULIS (LSF). Ačiū už klausimą. Pirmiausia balandžio 9 d. imunitetas buvo panaikintas ne teisėjai N. Venckienei, o Seimo narei N. Venckienei. Antras dalykas, žinote, aš nesu tas ekspertas, kuris galėčiau vertinti teisėsaugos darbą. Klausimas, aišku, yra adekvatumo ir proporcingumo. Tačiau pagal iškeltus įtarimus N. Venckienei, kaip numato Baudžiamasis kodeksas, imunitetas turėjo būti panaikintas.
    Klausimas yra toks, kas atsitiko po balandžio 9 d., kad N. Venckienė toliau negali eiti Seimo nario pareigų? Ar ji iš tikrųjų pati tvirtai yra įsitikinusi savo teisėtumu? Man atrodo, sveiko proto žmogus esant sveikai situacijai norėtų kuo greičiau išsiaiškinti jam mestus kaltinimus. Aš, nors ir kaip jūs aiškintumėte, niekaip nepatikėsiu, kad žmogus, kuris nori išsiaiškinti savo teisumą Jungtinėse Amerikos Valstijose ar Kanadoje, ar Brazilijoje, išsižadėdamas Lietuvos Respublikos valstybės, išsižadėdamas Lietuvos Respublikos teismų, nors pati buvusi teisėja, na, man niekaip nesisieja, kaip šitas žmogus toliau gali būti Seimo narys ir vykdyti Lietuvos Respublikos Konstituciją bei gerbti Lietuvos Respublikos įstatymus.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Laikas klausti baigėsi. Gerbiamieji kolegos, vienas - už ir vienas - prieš po pateikimo. Už kalbės K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš dar kartą noriu apginti N. Venckienę, šiuo atveju jos teisę nedirbti. Ar būna taip, kad žmonės palieka savo darbovietę, išvyksta nepranešę darbdaviui? Būna. Ką daro darbdavys? Fiksuoja, kad jis neatvyko į darbą. Fiksuoja vieną kartą, antrą kartą, o po to ką daro? Atleidžia, nes nėra darbuotojo, kuris turi vykdyti funkcijas.
    Tai dabar mes, Seimo nariai, irgi turime atlikti tam tikrą darbą ir savo pareigas. Na, tarkime, N. Venckienė turėtų būti frakcijos seniūnė. Bet ar yra? Aš nematau jos Seniūnų sueigos posėdžiuose ir panašiai. Net aš galiu konstatuoti, kad ji savo darbinių funkcijų neatlieka. Aš nežinau, kodėl ji to nedaro, bet galiu konstatuoti, kad ji išvyko savo valia. Vadinasi, ji turi teisę nedirbti.
    Kodėl mes turėtume galvoti kaip nors kitaip ir versti ją dirbti? Nežinau. Aš manau, reikia gerbti darbą, reikia gerbti pareigą, reikia gerbti ir drąsą. Štai aš labai gerbiu V. P. Andriukaitį. Jam kažkada buvo mesti labai žiaurūs kaltinimai. Ką jis padarė? Jis atsisakė Seimo nario mandato, stojo galynėtis su teismais, teismuose nugalėjo ir garbingai grįžo atgal į parlamentą. Aš siūlau taip elgtis ir N. Venckienei. Aš galėčiau ir daugiau tokių pavyzdžių pateikti, kaip Seimo nariai gynė savo garbę teismuose, bet ne slapstydamiesi. Tai dabar ir leiskime N. Venckienei nedirbti.
     PIRMININKAS. Ačiū už pasiūlymą. Kitokią nuomonę turi kolega N. Puteikis.
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Ar tikrai priežastis, dėl kurios N. Venckienė pabėgo iš Lietuvos, yra pateisinama, ar nepateisinama? Aš noriu pacituoti BNS vadovės žodžius apie tai, kaip teisėsauga elgiasi Lietuvoje. J. Eivaitės citata: "Man, kaip žmogui, pikčiausia, kad per kratą namie buvo Jūratės Damulytės vaikai, o mažojo vaiko iš darželio važiavo pasiimti Jūratės kolegė. Du iš mokyklos parėję vaikai namie rado siurprizą. Bandėme perspėti vaikus, tačiau mums niekaip nepavyko, o mažiuko net iš darželio mama negalėjo pasiimti." "Įsivaizduojate, atvažiuoja į vaikų darželį nepažįstamas žmogus ir bando paimti vaiką", - stebėjosi J. Eivaitė. BNS direktorės įsitikinimu, tai nėra normali situacija. "Ji nepadarė jokio pasaulinės svarbos nusikaltimo, nei nužudė ką nors, nei užmušė. Tikrai neadekvačios priemonės", - sakė agentūros vadovė.
    Jeigu BNS, čia dabar jau mano žodžiai, jeigu BNS agentūros vadovė viešai platina tokią informaciją apie Specialiųjų tyrimų tarnybą, ir mes matome, kaip jie elgiasi kitose panašiose situacijose, kodėl mes manome, kad N. Venckienė neturi teisės tokių specialiųjų tarnybų išsigąsti, aš turiu omeny visą Lietuvos teisėsaugą? Mano galva, ji labai teisingai padarė, kad išsigando, nes pagrindas yra. Prisiminkime, ne vienas žmogus kalėjimuose, laukdamas, suimtas ikiteisminio tyrimo metu, buvo sumuštas, ir kai kurie buvo sumušti itin žiauriai. Žmonės, niekaip nesusiję su chuliganais ar su banditišku pasauliu. Jeigu BNS žurnalistus taip kankina, tai galima įsivaizduoti, kaip būtų kentėjusi N. Venckienė. Todėl aš siūlau pripažinti jos pabėgimą kaip pateisinamą priemonę tokiai trapiai moteriai kaip ji.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Ar pritariame Seimo nutarimui po pateikimo?
    Už balsavo 69, prieš - 9, susilaikė 14. Seimo nutarimui dėl specialiosios tyrimo komisijos sudarymo po pateikimo pritarta.
    Svarstymo stadija. Diskusijoje užsirašė kalbėti penki Seimo nariai. Galbūt iš eilės aš kviečiu pirmiausia V. Vasiliauską.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, pone pirmininke. Nors šiaip yra akivaizdu, kad yra tik burnos aušinimas, tačiau mes visi galime apsimesti, kad gimėme tik šiandien ir nieko nežinome apie šitą istoriją, kad nebuvo pedofilijos, kuri prasidėjo 2008 m. lapkričio mėn., taigi lygiai prieš penkerius metus, kad nebuvo lavonų, kad nebuvo smurtinių mirčių - nieko nebuvo. Tada iš tikrųjų N. Venckienė yra lygiai kaip L. Karalius, kuris pramogavo Pietryčių Azijoje, ir Konstitucinis Teismas pripažino jį sulaužius priesaiką ir šiurkščiai pažeidus Konstituciją. Tada iš tikrųjų mes veltui gaištame laiką, nes tikiu, kad nuosprendis yra aiškus ir galbūt jau net parašytas. Tačiau vis dėlto, jeigu mes ne vakar gimę, o visi esame truputį galvojantys žmonės, tada suprantame, kad šiame pedofilijos istorijos kontekste N. Venckienė nebuvo saugi, o ypač tada, kai mes jai draugiškai atėmėme teisinę neliečiamybę. Tada iš tikrųjų ji negalėjo realizuoti savo, kaip Tautos atstovės, konstitucinio statuso ir laisvo mandato, nes jai kiekvieną akimirką grėsė... Kas grėsė? Arba smurtas, arba net mirtis. Jeigu šioje salėje yra nors vienas žmogus, kuris gali ir galėjo jai garantuoti asmeninį saugumą, tada prašom mesti į ją akmenį, ir į mane taip pat. Ačiū.
     PIRMININKAS. Kalbėti frakcijos vardu kviečiu P. Gylį.
     P. GYLYS (DKF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, ar pagrįsta, ar yra argumentuota šita apkalta? Ponas E. Masiulis sufokusavo visą savo dėmesį į nelankytas sesijas, nelankytus posėdžius. Iš ryto jų dar buvo 50, E. Masiulis surado jau 60. Dėl skaičių nesiginčysim, faktas akivaizdus - nuo balandžio 9 d. Seimo narės N. Venckienės nėra Lietuvoje, ji iš tikrųjų negali atlikti savo pareigų. Klausimas - kodėl? Ar dėl to, kad turi priklausomybę, labai vartoja alkoholį, narkotikus, gydosi nuo alkoholizmo ar panašių bėdų, ar yra kitas paaiškinimas, kuris yra logiškas? N. Venckienei grėsė realus pavojus. Aš noriu paklausti pono M. Basčio, jeigu jis čia dar yra. Jeigu būtų normali valstybė, mes šiandien nepradėtume apie jokį... Ar sava mirtimi mirė A. Ūsas? Ar iš tikrųjų nuskendo D. Kedys? Kas drįstų, beje, pasakyti, kad D. Kedys yra žudikas? O ant šitos prielaidos, kuri niekur nėra įrodyta, statomas didžiulis, atsiprašau, teisingumo pastatas. N. Venckienė gerai suvokė tą grėsmę. Žuvo žmonės, jų suskaičiuojama iki 11. Ką padarė Seimo narys, kaip parlamentinės priežiūros subjektas, kad išsiaiškintų, ar išgalvoti šitie 11 žuvusiųjų? Gal jų buvo tik 4? Ar nekelia minčių žūtys, ypač A. Ūso? Čia daugiausiai gali pasakyti R. Šimašius, jis paskutinis matė. Deja, jo nėra... Ai, yra. Gal ką nors galėsite pasakyti dėl A. Ūso žūties, įrodyti, kad jis žuvo savaimine mirtimi?
    Mes turime klausimą, kuris nėra toks paprastas, kaip ponas E. Masiulis čia mums bando pateikti. Beje, paprastesnis yra E. Vareikio klausimas, kurio, jaučiu, šitas Seimas nekels. Jau keli mėnesiai, kai jo nėra Seime. Aš kažkur viešojoje erdvėje mačiau pasipiktinusį E. Vareikio laiškelį - kodėl visi apie N. Venckienę? N. Venckienė nelanko, N. Venckienė nelanko, N. Venckienė nelanko... O kas, sako jis, aš - tuščia vieta? Kodėl manęs niekas nepasigedo Seime? Mes gi čia kaip absurdo teatre. Mums parodo 12 sekundžių (kur čia yra V. Saulis, kurį kažkada aš vertinau?) ir iš to darome išvadą, kad ji iš tikrųjų nusikalto. Gerai žinome, kad buvo laužiamos rankos. Kur čia ponia A. Pavilionienė, įsivaizduoju, jeigu jai laužtų rankas, kaip ji reaguotų. Garantuoju, priešintųsi smurtautojams, ir aš ją palaikyčiau. Jeigu mūsų vaikus ir anūkus taip neštų, kaip nešė iš namų klykiančią D. Kedytę, jūs galite įsivaizduoti? Aš iš dalies patekau į politiką dėl šio vaizdo, nes esu senelis ir įsivaizduoju, kas mūsų šalyje vyksta. Gali taip elgtis su vaiku! Atsiprašant, visos žmogaus teisės tyli, mes tylime, teisėsauga klastoja. Kur čia, broliai ir sesės, demokratija?
    Mes apsimetame, kad niekas šitoje valstybėje nevyksta. Jeigu čia būtų iš tikrųjų išėjimas, išvažiavimas poilsiauti, kaip kartais čia mėgsta į šiltus kraštus ne laiku išvažiuoti kai kurie socialdemokratai, aš tikrai palaikyčiau bent atstatydinimą. Dabar žmogus, jausdamas grėsmę savo gyvybei, nes brolis nužudytas, A. Ūsas nužudytas, neišaiškinta teisėjo žmogžudystė... Mes dar postringaujame - atiduokite į Lietuvos teisėsaugos rankas. Ji - motina, ji suprato, kad grėsmė jai yra tikra, ir nenorėjo, kad jos vaikas liktų našlaitis. Čia ne silpnumas, gerbiamasis Nagli, čia yra kova už save. Aš manau, kad labai išmintingai pasitraukė, nes geriau negu, sakysim, mes nujautėm, kad trynukai - socialdemokratai, liberalai ir konservatoriai - balsuos už apkaltą neįsitikinę tuo, kad apkalta yra pagrįsta. Tai liks dėmė visiems jums. Atsiminkite, jūs įeinate į istoriją. Aš greitai išeisiu iš viešojo gyvenimo, bet jūs, jaunesni, liksite ir jums šita dėmė bus visam amžiui. Šita istorija liks visam amžiui.
    Rektoriau, kai aš stebiu jūsų reakcijas, jos mane stebina.
     PIRMININKAS. Dėkojame. N. Puteikis atsakys...
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Mano kolegos suabejojo, ar tikrai K. Dudėną mušė per tarpukojį. Aš pacituosiu signatarų ir teisininkų pasirašytos visuomeninės komisijos išvadas. Šitą citatą pateiksiu todėl, kad noriu pasakyti, kad N. Venckienė teisingai manė, kad jai kilus grėsmė dėl Lietuvos teisėsaugininkų. Cituoju: "Policininkai panaudojo kovinį veiksmą prieš K. Dudėną, kuris yra invalidas, parvertė jį ir nugara gulintį ant žemės su kietu, buku, ilgu daiktu (tai yra su pompiniu šautuvu) du kartus smūgiavo į simfizio dešinę sritį." A. Matulas padėtų pasakyti, simfizis yra gaktos jungiamasis audinys, kur susieina du kaulai per kremzlę. K. Dudėnas buvo nuvežtas į policiją, iš ten greitosios pagalbos automobiliu į Kauno klinikas ir buvo gydomas 2,5 mėnesio. Toks visiems žinomas pilietis T. Karosas, sulaikytas STT, buvo bandyta patikrinti jo kūno ertmes, ar jis kartais neįsidėjo pistoleto į vieną visiems žinomą vietą. Eilinis jurbarkietis A. Miščiokaitis policijos sulaikymo kameroje, keturiems policininkams laikant, policininkei vadovaujant, kitų dviejų policininkų buvo spardomas kojomis tol, kol buvo negrįžtamai sudaužytas jo inkstas. Pas režisierę I. Kurklietytę buvo atliekama krata vaikų akivaizdoje, paryčiais, neleidžiant vaikams eiti į mokyklą. Nors jūs, Seimo nariai, esate priėmę įstatymą, kad turi būti parodomas kratos orderis (teismo sprendimas), su juo turi būti supažindinama, mano prieš tai pasakytose kalbose ir šiuo konkrečiu atveju, apie kurį aš kalbu, apie I. Kurklietytę, tie kratos dokumentai nebuvo rodomi. Aš pateikiau tik keletą pavyzdžių, prieš tai kalbėjęs dėl rezoliucijos, ir dabar šituos pavyzdžius, kuriuos pateikiau apie tai, kaip su žmonėmis, ne banditais, ne chuliganais, ne žmogžudžiais, ne smurtautojais, fiziškai ir psichiškai dorojasi vadinamoji Lietuvos teisėsauga. Nesutinku su kolega A. Anušausku, kad neturiu teisės šitų teisėsaugos veiksmų sulyginti su KGB veiksmais pokario metais. Aš manau, kad šiais mano išvardytais atvejais Lietuvos teisėsaugininkai elgiasi kaip okupacinė kariuomenė.
    Aš atsimenu laikus, kai su D. Kuodyte mes gynėme nuo Demokratinės darbo partijos būsimą genocido archyvą, ir D. Kuodytė buvo kaip ir dabar stipri, kovinga moteris. Aš pažįstu ją ir pažįstu N. Venckienę. Kai aš sakau, kad N. Venckienė yra trapi moteris, aš ją lyginu su D. Kuodyte. D. Kuodytė - stipri moteris. Daugybė čia, salėje, sėdi stiprių moterų. N. Venckienė nėra stipri moteris nei fiziškai, nei psichologiškai. Jinai negalėjo numatyti, kad šitaip gali su ja elgtis. Tie žmonės, kuriuos aš išvardijau, negalėjo to numatyti. Jiems šitie sadizmo protrūkiai yra labai netikėti.
    Šiauliuose norėjo kaimynas kaimyno žemę paimti, parašė skundą, kad lange buvo iškabintas užrašas "Heil Hitler!". Policija atliko kratą, ieškodama nufotografuoto užrašo. Kratos metu verkė dvi kratomosios moters dukros. Vienai iškėlė baudžiamąją bylą dėl to, kad riksmu trukdė atlikti kratą, kitai iškėlė baudžiamąją bylą už tai, kad verksmu trukdė atlikti kratą. O mamai, kai pamatė šitą situaciją, prasidėjo priepuolis, bet trukdė greitajai pagalbai ją išvežti ir iškėlė jai baudžiamąją bylą, kad ji apsimestiniu priepuoliu trukdė Šiaulių prokuratūrai ir policijai vykdyti kratą.
    Gerbiamieji Seimo nariai, kurie norite pripažinti ar nenorite, bet Lietuvos teisėsauga iš tikrųjų yra ne tik tokia, kokią mes matome džiaugsmingose ataskaitose iš šitų tribūnų, bet ir žiūrint į šiuos faktus, kuriuos aš jums pasakoju. Jeigu jūs abejojate, ar daužė K. Dudėną per tarpukojį, aš esant progai parodysiu jums ekrane tuos kadrus. Jeigu jūs netikite, kad Šiauliuose trims moterims buvo iškeltos baudžiamosios bylos už tai, kad verksmu trukdė atlikti kratą, aš jums tuos video irgi parodysiu.
    Pabaigai noriu pasakyti, kad kai aš matydavau tuos dokumentus, tuos video arba klausydavausi žmonių pasakojimų apie tuos teisėsaugos žvėriškumus, man...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Nagli!
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). ...darydavosi baisu, todėl aš manau, kad N. Venckienei pasidarė baisu ir jinai pabėgo, ir teisingai padarė, nes būtų kaip BNS žurnalistei J. Skėrytei.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, dar liko du diskutantai. Aš norėčiau priminti, kad mes svarstome Seimo narės N. Venckienės klausimą, o ne apskritai visas problemas, kurių Lietuvoje labai daug. Jeigu neturime, ką pasakyti, gal geriau neikime į tribūną. P. Gražulis. (Balsai salėje) Dėkoju. K. Masiulis. Per šoninį... K. Masiulį kviečiu į tribūną. Per šoninį mikrofoną A. Salamakinas.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke (mikrofonas labai blogai įjungtas), jūs pasakėte labai teisingą pastabą. Mes svarstome komisijos sudarymą. Aš išklausiau kelis pasisakymus - nei į tvorą, nei į mietą, įskaitant profesoriaus P. Gylio pasisakymą, jis išaiškino viską. Kalbėkime apie komisiją. Yra išreikšta Seimo narių iniciatyva ir kalbėkime apie tai. Jeigu netinka komisija, tai reiškime, kad Jonas ar Petras netinka. Dabar kalbame kaip su angelais.
     PIRMININKAS. Kalbame ne su angelais, su gyvaisiais dar kol kas.
    P. Gylys. Bet aš noriu dar kartą, gerbiamieji kolegos, mes turime sudaryti komisiją. Visos diskusijos bus po to, kai komisija priims sprendimą, tada galėsime kalbėti konkrečiai, ką sprendė komisija. Prašom, Povilai.
     P. GYLYS (DKF). Aš nustebinau. Paskutiniu metu mane stebina. Neseniai aš girdėjau tokį pareiškimą žmogaus, kuris daugelį metų yra Seime, kam reikalinga teisinė neliečiamybė? Atsiverskite Google, viskas parašyta.
     PIRMININKAS. Ačiū už patarimus. Atsiprašau K. Masiulio, prašom, jums žodis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš pasistengsiu trumpai. Mes, gerbiamieji, pradėdami dirbti prisiekėme ir prisiekėme dirbti, nepaisant to, bus pavojinga, ar nebus pavojinga, bus sunku ar nebus sunku. Šita priesaika įpareigoja mus dirbti, net jeigu būtų didžiuliai pavojai, net jeigu grėstų pavojus gyvybei. Tikrai, tokios aplinkybės yra visiškai įmanomos. Aš manau, kad Aukščiausioji Taryba, kol buvo Steigiamasis Seimas, Aukščiausioji Taryba savo veikla įrodė, kad tie pavojai galimi. Mes prisiekėme dirbti, ar yra pavojai, ar nėra. Dabar visokie pagraudenimai ir paaiškinimai, kad nedirba, nes yra pavojinga. Na taip, gali būti, kad nedirba dėl to, kad yra pavojinga, todėl ir išvažiavo žmogus. Mes ir priimkime, kad išvažiavo, nedirba, nes jai atrodo, kad pavojinga. Bet neprievartaukime žmogaus būti Seimo nariu ir neatlikti pareigos.
    Kitas dalykas, antrasis ir paskutinis. Aš matau didžiulį nenuoseklumą iš Drąsiaus kelio atstovų. Jie ką tik visaip reikalavo iš prokurorų, kad jie vos ne per jėgą veždintų ją čia įvairiais teisiniais būdais, matyt, su antrankiais. O dabar lyg ir nebenori, kad mes paprasčiausią dalyką padarytume - leistume jai gyventi ten, kur nori, ir veikti tą, ką nori.
     PIRMININKAS. Jūs ištesėjote savo pažadą. E. Gentvilas.
     E. GENTVILAS (LSF). Kolegos mane paskatino pasakyti, gal nebūčiau to sakęs. Kai sakoma, kad Seimo narė N. Venckienė išsigando ir dėl to pabėgo, išdavė priesaiką, pasakysiu kaip signataras. Sausio 13 d. jau buvo įvykusios žudynės prie Televizijos bokšto, mes žinojome, kas įvyko, ir supratome, kas gali įvykti. Sėdėjo 120 signatarų, ar kiek ten mūsų sėdėjo, ir nė vienas neišdavė priesaikos, nepabėgo iš Aukščiausiosios Tarybos, iš parlamento rūmų, nes tai būtų buvęs priesaikos išdavimas. Suprantate, ką sakau? Baisu, bet sėdi, nes reikia.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Nekomentuosime.
    Gerbiamieji kolegos, dėl motyvų. Prieš nori kalbėti N. Puteikis. Gerbiamasis Nagli, dar turite papildomų porą argumentų?
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Taip, turiu. Ačiū, pone Eugenijau Gentvilai, kad priminėte tas dienas. Aš tuo metu dirbau atskaitingoje institucijoje, Kultūros paveldo inspekcijoje, ir buvau toje salėje tomis valandomis ne kartą, ir aš manau, kad ponas Eugenijus šiuo atveju tiesiog entuziastingai ne viską prisimena. Dalis tiek tuometinių Seimo narių, tiek gynėjų, tą gali, beje, paliudyti P. Urbšys, kuris buvo visomis tomis naktimis pastato viduje, kad dalis gynėjų išėjo. Maža dalis, bet išėjo. Labai maža dalis Aukščiausiosios Tarybos deputatų, bet išėjo iš baimės. Tai yra žmogiška. Nemeluokim patys sau, pripažinkime, kad baimė, ypač matant lietuviškos teisėsaugos mano išvardytus žvėriškumus, yra pagrįsta ir žmogiška ir, mano galva, pateisinama. Aš siūlau šiuo atveju pateisinti N. Venckienę.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, balsuojame dėl pritarimo Seimo nutarimui po svarstymo.
    Už balsavo 59, prieš - 7, susilaikė 14. Seimo nutarimui po svarstymo pritarta.
    Gerbiamieji kolegos, priėmimo stadija. Nutarimo projektas jums yra išdalintas. Dėl 1 straipsnio diskusijų negali būti. Pritarta. Dėl 2 straipsnio reikia pasiūlyti pirmininką ir pavaduotoją. Čia jūsų prerogatyva, prašom teikti, mes turime iškart įrašyti. Per šoninį mikrofoną prašom. Prie šoninio prašom atsistoti, bus greičiau.
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Labai ačiū. Siūlau V. Saulį.
     PIRMININKAS. Pirmininku, taip?
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Taip.
     PIRMININKAS. Ar turite kokių nors kitų kandidatūrų? Ar galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Pritariame. Kas galėtų būti pavaduotoju? Prie šoninio atsistokite, tai bus... Siūlo K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerai, pasiūlysime E. Gentvilą. (Juokas salėje)
     PIRMININKAS. E. Gentvilas. (Balsas salėje: "Nėra jo.") Yra, yra. Trečias. E. Gentvilas. Ar prieštaraujančių nėra? Eugenijus sutinka, matau, džiaugiasi, ploja katučių.
    Ar galime pritarti, kad pirmininkas - V. Saulis, pavaduotojas - E. Gentvilas? Gerai, ačiū.
    2 straipsniui bendru sutarimu pritarta.
    3 straipsnis: pavesti komisijai tyrimą atlikti ir išvadą parengti iki... Pirmininkas, pavaduotojas ir komisijos nariai? (Balsai salėje) Per savaitę, taip? Gerai. Gruodžio 5 d. Gruodžio 3 d. tinka? Per anksti? (Balsai salėje) Gruodžio 5 d. Vadinasi, teisingai pasiūliau iškart. Tai komisijai gruodžio 5 d.
    3 straipsniui galime pritarti? 4 straipsniui pritariame. Balsuojame dėl viso nutarimo.
    Dar motyvai, atsiprašau. Motyvai. Už kalba P. Urbšys. Atsiprašau, po to, aš jau paskelbiau, Vytautai.
     P. URBŠYS (MSNG). N. Venckienės pabėgimas iš Lietuvos man asmeniškai patvirtino tai, jog ji atėjo į Seimą tik dėl teisinės neliečiamybės įgijimo. Pagal jai inkriminuojamus nusikaltimus, dėl ko buvo panaikintas jos teisinis imunitetas, gresia piniginė bauda. Nejaugi jai taip rūpi pinigai, dėl kurių ji nutarė bėgti iš Lietuvos? Asmeniškai taip nemanau. Bėgti reikia tik tada, kai žinai, jog panaikinta teisinė neliečiamybė neapsaugo nuo įtarimų pareiškimo dėl kur kas sunkesnių nusikaltimų. Juk iki šiol neatsakyti šie klausimai: kodėl buvo nužudytas Kauno apygardos teisėjas J. Furmanavičius, kodėl buvo nužudytas Kauno apygardos teismo pirmininko įsūnis V. Milinis? Gal todėl buvusiai Kauno apygardos teismo teisėjai reikėjo prisidengus trapios moters kauke, pasinaudojus Seimo nario diplomatiniu pasu, paėmus vaiką kaip gyvą skydą bėgti iš Lietuvos?
    Specialiosios komisijos sudarymas dėl N. Venckienės padėtų mums visiems išsiaiškinti, ar toks Seimo narės elgesys, kuris nevienareikšmiškai vertinamas visuomenės, suderinamas su Seimo nario duota priesaika Lietuvos Respublikai.
     PIRMININKAS. Prieš kalba V. Vasiliauskas.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, pirmininke. Pirmiausia norėčiau replikuoti gerbiamajam Povilui, kad taip prastai išmano Baudžiamojo proceso kodeksą. Šeštas kaltinimas numato iki 5 metų laisvės atėmimą, tačiau aš ne apie tai.
    Seimas, pradėdamas apkaltos procesą, tampa jurisdikcine institucija, kurios pareiga yra tinkamai organizuoti visą... teisingą apkaltos procesą, kurio metu, be kita ko, būtų taip pat užtikrintos visos asmens, kurio atžvilgiu pradėta apkalta, teisės ir teisė į gynybą. Šiuo atveju aš manau, kad ši komisija bus ir pažeis Seimo kodekso 233 ir 236 straipsnius, kurie įsakmiai nurodo, kad apkaltos procese turi teisę dalyvauti ir tas asmuo, kuriam pradėta apkalta.
    Kita vertus, man šiandien visiškai nesuprantama ir kolegų liberalų, ir viso Seimo skuba, su kuria pradedama apkalta, nes juk tiems asmenims, kurie pažeidė... sulaužė priesaiką ir šiurkščiai pažeidė Konstituciją, negalioja senatis. Todėl buvo galima išsiaiškinti visas aplinkybes, ir čia niekas nedega. Tačiau jeigu taip skubate, tai labai gaila. Ačiū.
     PIRMININKAS. Už kalba A. Anušauskas.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad šiandien jau mes išsisėmėme, daugiau, matyt, nieko nesvarstysime, nes kalbėta apie viską, prisiminti ir okupantų nusikaltimai, lyginta su viskuo, su tuo, kas su šiuo mūsų svarstomu nutarimu neturi nieko bendro. Daug kalbėta apie baimę. Aš siūlau "Drąsos kelio" frakcijai pakeisti pavadinimą. "Baimės kelio" frakcija, aš manau, bus tinkamesnis, atitinkantis turinį ir visus veiksmus. Tuo aš siūlyčiau pradėti naują frakcijos etapą. Galbūt ateityje jūs galėsite grįžti prie dabartinio pavadinimo.
     PIRMININKAS. Prieš kalba P. Gylys.
     P. GYLYS (DKF). Čia iš aplinkos kilo toks pasiūlymas krikščionims irgi pakeisti pavadinimą, nes nieko bendro su krikščionybe aš nematau. Kaip vargonininko vaikas tai sakau.
    Žinote, "Drąsos kelias" nuėjo prieš sistemą. Aišku, mus apdaužė sistema, smarkiai. Mūsų tik septyni, bet su ta sistema kovojame kiekvieną dieną, sistema su mumis. Ir šiandien mes turime rezultatus: sistema pakilusi, vieninga, kovoja dėl ko? Dėl savo įtakos, kad mes neįgytume įtakos, neturėtume tiek jėgos priešintis jų neišmintingai politikai. Antra, susidorojimo su savo politiniais oponentais praktika. Čia kitaip nepavadinsi.
    P. Urbšiui noriu pasakyti: gerbiamasis Povilai, tai kodėl dėl tokio smulkaus nusikaltimo atsirado žodis "suimti"? Jūs gi pareigūnas, atrodytų, neturėtumėte vadovautis teisingumu tik tada, kai neteisybė paliečia jus. Kai neteisybė paliečia jus, jūs - kovotojas už teisybę. Jeigu neteisybė paliečia kitus, ne, jūs manote kitaip, kad nėra jokių grėsmių gyvybei, sveikatai ir t. t. Žuvusių yra nuo 4 iki 11. Gerbiamasis Povilai, ką jūs čia kalbate? O jeigu norite pasakyti, kad kažkas dalyvauja organizuotose žmogžudystėse, tai išeikite, pasakykite. Kodėl slepiate nusikaltimą? Neskleiskite gandų. (Balsas salėje "Na, baigiame. Balsuoti. Nusibodo klausyt!").
     PIRMININKAS. A. Salamakinas - už.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Išties kalbėsiu trumpai. Truputį viską supainiojome. Mano galva, šitą procesą reikėjo pradėti po mėnesio. Yra net trys Konstitucinio Teismo išaiškinimai, kas būna, jeigu Seimo narys neina į darbą. Konstitucinis Teismas vienareikšmiškai pasisakė - tai yra Konstitucijos pažeidimas.
    Be abejonės, mes gausime ir dabar išvadą, tikrai, komisija yra sudaryta, ji atliks savo darbą, tačiau nekurkime precedento. Užeis manija, aš irgi sakysiu: kažkokia fobija man, neinu į darbą, nes bijau atvažiuoti į Vilnių. Sėdėsiu kažkur savo kaime ir jūs neturėsite teisės pareikšti man... išmesti iš Seimo, tiesiai šviesiai, nes man atrodo, kad man kažkas yra. Stebiuosi. Stebiuosi ir savo buvusiu tikrai geru kolega P. Gyliu, kai jis dabar meta kaltinimus net rektoriui. Kaip čia yra? Aš rektoriaus irgi paklausčiau: kaip čia yra, kaip suprasti, kad pas jus tokie profesoriai dirbo, pone rektoriau? Ačiū.
     PIRMININKAS. N. Puteikis - prieš.
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Iki šiol dėl visų Seimo narių, iš kurių buvo atimta teisinė neliečiamybė, turiu omenyje iki N. Venckienės, nė vieno Seimo nutarimo formuluotėje nėra leidimo suimti. N. Venckienė pirma. Aš taip pat perėjau neliečiamybės atėmimą ir mano nutarimo formuluotė buvo perrašyta iš ankstesnių nutarimų formuluotės. Kas suranda Seimo nutarime iki N. Venckienės leidimą suimti, statau šampano, jeigu tai moteris, degtinės, jeigu tai vyras.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Povilai, aš jums suteiksiu po to, kai bus išsakyta prieš, už. V. M. Čigriejienė - už.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamieji Seimo nariai, kai žmogus sulaužo Konstituciją ar priesaiką, kas čia neaiškaus, ko mes ginčijamės, balsuokime ir vieningai išreiškime savo nuomonę, ir bus mūsų verdiktas, ir žmonės mus už tai pagirs. Ačiū.
     PIRMININKAS. V. A. Matulevičius - prieš. (Balsai salėje)
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamieji Seimo nariai...
     PIRMININKAS. Netriukšmaukite!
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Man atrodo, mes, turint omeny, kas paskirtas komisijos pirmininku, jau galime iš anksto numatyti rezultatą. Jeigu aš neklystu, komisijai vadovaus ponas V. Saulis. Jis jau vadovavo laikinajai tyrimo komisijai dėl neliečiamybės panaikinimo. Ponas V. Sauli, ar jūs žinote pagrindinį teisės principą? Teisėjas, kuris dalyvavo sprendžiant teisingumo klausimus vienos instancijos teisme, negali dalyvauti kitos dėl to, kad būtų surastas teisingumas. Aš kviečiu jus nusišalinti.
    Gerbiamieji Seimo nariai, nesupaprastinkime problemos, mes kalbame apie nevaikščiojimą į darbą, niekas nenori iškelti sau klausimo, kodėl N. Venckienė pabėgo? Kodėl ji pabėgo? Arti dešimties valstybėje... Arti dešimties žmonių žuvo arba mirė įtartinomis aplinkybėmis ir mes, valstybės parlamento nariai, užuot pareikalavę išsiaiškinti, kas čia vyksta ir kodėl šioje istorijoje žūsta žmonės, tiesiog rengiamės išmesti N. Venckienę iš Seimo. Ką gi, išmeskite, mes turėsime dar vieną pabėgėlę, kuri išsiskirs tuo, kad ta pabėgėlė bus Lietuvos parlamento narė ir reprezentuos Lietuvos valstybę pasaulyje štai tokiu būdu.
     PIRMININKAS. Ačiū. Į profesoriaus P. Gylio klausimą atsakys P. Urbšys. Minutėlę! Prašau.
     P. URBŠYS (MSNG). Gerbiamais profesoriau P. Gyly, skirtingai nuo jūsų, rinkimų kompanijos metu aš nenaudojau šitos temos tam, kad pelnyčiau vienokį ar kitokį rinkėjų palankumą. Kur jūs buvote tada, kai prasidėjo šita visa istorija, kai žmonės būriavosi Klonio gatvėje? Kodėl jūs atsiradote tada, kai pakvipo rinkimais? Tai jeigu mes kalbame apie padorumą ir teisingumą, tada būkime sąžiningi kiekvienas savo atveju. Man "Drąsos kelias" siūlė dalyvauti jų sąraše ir, kiek aš suprantu, būtų garantavę aukštą vietą. Bet aš atsisakiau tą daryti, nes esu įsitikinęs, kad šita istorija tikrai buvo dirbtinai politizuota, ir tai neleido ištirti realiai padarytų nusikaltimų.
     PIRMININKAS. Ačiū. Dabar nutraukiu diskusijas. Vienas kolega atsakė į jūsų tiesioginį paklausimą, o dabar vyksta balsavimas. Balsuojame. Replika po balsavimo po to. Pabalsuokite, ir po to bus replika po balsavimo. Balsuojame, ar pritariame Seimo nutarimui "Dėl specialiosios tyrimo komisijos pateiktų siūlymų pradėti apkaltos procesą Seimo narei Neringai Venckienei pagrįstumui ištirti bei išvadai dėl pagrindo pradėti apkaltos procesą parengti sudarymo".

    Šio nutarimo priėmimas

    Už balsavo 63, prieš - 6, susilaikė 14. Seimo nutarimas "Dėl specialiosios tyrimo komisijos pateiktų siūlymų pradėti apkaltos procesą Seimo narei Neringai Venckienei pagrįstumui ištirti bei išvadai dėl pagrindo pradėti apkaltos procesą parengti sudarymo" priimtas. (Gongas)
    Replika po balsavimo, profesorius B. Juodka.
     B. JUODKA (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, žinote, aš kažkaip nemėgstu kalbėti be reikalo, bet kai pamini pavardę, kažkaip dera atsakyti. Gerbiamasis kolega, jūs paminėjote, kad jūs manęs nesuprantate. Žinote, aš ne tik jūsų seniai nebesuprantu, bet aš nebesuprantu ir kai kurių Seimo narių, ypač šiandien. Man toks įspūdis... Kaip biomedicinos atstovas, matau kai kurių ne tik psichologinių, bet ir psichinių problemų. (Juokas salėje) Dalykas koks? Logiškai samprotaudamas, aš nesuprantu, ko jūs norite.
    Pirmas dalykas, ekstradicija. Klausykite, ką reiškia ekstradicija? Kas jai draudžia pačiai atvažiuoti ir prisistatyti, kodėl reikia specialaus įstatymo, kad būtų priversta atvažiuoti? Niekaip negaliu suvokti. Kitas dalykas, apkalta. Kiek čia mes išklausėme, ponas N. Puteikis citavo: kažką nešė, kažką spardė. Klausykite, apkalta šiuo atveju žmogui, kuris neina į darbą. Kodėl jūs čia aiškinatės visus teisinius procesus. Kolegos, aš seniai daug ko čia nebesuprantu. (Plojimai)
     P. GYLYS (DKF). Noriu reaguoti į konservatorių ir socialdemokratų jungtinį plojimą, kai rektorius siūlo psichiatrinę pagalbą. Žinote, aš dar iki tolio lygio nepakilau, man dar reikės tobulėti. Aš noriu reaguoti į Povilo pasakymą. Aš nuo pat pradžių stebėjau, kas vyksta Klonio gatvėje. Važinėjau, stebėjau, kaip gyvena vaikas, kokia ten aplinka. Labai sureagavau kovo 23 d., dar labiau sureagavau gegužės 17 d. Nuėjau į teismą, mane teisė, kad aš neteisėtai elgiausi. Jūs šito nežinote. Aš ėjau į rinkimus, pablogindamas ne tik savo bendrą padėtį, dabar jau ir psichiatrus man siūlo buvęs darbdavys, aš pabloginau netgi savo finansinę padėtį. Bet aš ėjau ne dėl to, kad patekčiau į Seimą, atėjau dėl to, kad mačiau, kad teisingumui Lietuvoje, jau jūs šitą turėtumėte suprasti, yra didelių grėsmių.
     PIRMININKAS. N. Puteikis.
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Nesuveikė mygtukas, prašau įskaityti, aš balsavau prieš komisijos sudarymą.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Naglis prieš komisijos sudarymą.
     A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Mano panaši problema - balsavau už, išėjo prieš. Prašau laikyti už.
     PIRMININKAS. Supratome. Ačiū. Dėl protokolo. A. Salamakinas.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Labai trumpai. Išties čia yra nedaug mūsų, kurie virš 20 metų dirba šiame Seime. Buvo visko: ir susipykdavome, ir viską, bet praeina savaitė, paduodi vienas kitam ranką ir vėl tarsi viena komanda. Bet man gyvenime pirmą kartą yra toks atvejis, kai ponas P. Gylys, išbuvęs dvi kadencijas, tai yra 1992-1996 m. kadenciją, dirbęs kartu, dabar virš 80 Seimo narių nepaduoda rankos. Tai šiuo atveju aš įsitikinęs, kad ponas rektorius yra teisus - kažkas yra nenormalu. (Plojimai)
     PIRMININKAS. Galbūt tie pasisakymai ir padės lengviau suprasti vienam kitą. Gerbiamieji kolegos, toliau posėdžiui pirmininkaus mano kolega J. Narkevičius. Prašom.
     PIRMININKAS (J. NARKEVIČ, LLRAF). Ačiū ponui Algirdui. Laba diena visiems, su kuriais dar nepasisveikinau ir kam neturėjau garbės paduoti rankos. Tęsiame darbą.

17.08 val.
    Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos 2012 metų veiklos ataskaita

    Darbotvarkės 2-3a klausimas - Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos 2012 metų veiklos ataskaita. Pranešėja - ponia G. Imbrasienė, laikinai einanti Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos pirmininko pareigas. Prašom, ponia Gražina. Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos 2012 metų veiklos ataskaita.
     G. IMBRASIENĖ. Labas vakaras, gerbiamieji Seimo nariai. Pristatau Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos 2012 m. veiklos ataskaitą. Kadangi su ataskaita esate susipažinę, trumpai apžvelgsiu pagrindinius momentus.
    Kaip žinote, komisijos veiklos tikslas yra stiprinti visuomenės pasitikėjimą valstybės tarnyboje dirbančiais asmenimis, užtikrinant jų priimamų sprendimų nešališkumą. Ataskaitiniais metais komisija atliko 263 tyrimus dėl valstybės tarnyboje dirbančių asmenų elgesio atitikties įstatymo nuostatoms ir priėmė 105 sprendimus dėl konkrečių asmenų elgesio atitikties įstatymo nuostatoms. Ataskaitiniais metais komisija priėmė sprendimus dėl 137 asmenų elgesio atitikties įstatymo reikalavimams. Daugiau kaip pusė tų asmenų buvo valstybės politikai. Valstybės tarnautojai sudarė vieną ketvirtį visų vertinamųjų asmenų. Dažniausiai pagrindas pradėti tyrimą dėl asmens elgesio atitikties įstatymo nuostatoms ataskaitiniais metais buvo iš juridinių ir fizinių asmenų gauti atitinkami prašymai. Komisija 2012 m. valstybės interesą gynė 52 civilinėse ir administracinėse bylose. Iš jų tik 28 bylose buvo priimti galutiniai sprendimai, iš kurių 25 bylos laimėtos, 3 sprendimai buvo nepalankūs komisijai. 2012 m. rugpjūčio 1 d. komisija, bendradarbiaudama su Valstybine mokesčių inspekcija, įgyvendino ypač svarbią korupcijos prevencijos programą, įdiegė elektroninį privačių interesų deklaravimą. Visi asmenys, privalantys deklaruoti privačius interesus, teikė naujos formos elektronines deklaracijas, atsisakyta popierinių deklaracijų.
    Vykdant įstatymo nuostatas išplėstas valstybinėje tarnyboje dirbančių ir privačius interesus privalančių deklaruoti asmenų sąrašas. Pakito deklaracijos turinys. Nuo 2600 Lt iki 10 tūkst. Lt padidinta sandorio suma, kurią sudarius privaloma deklaruoti, optimizuotas dovanų deklaravimas ir panašiai. Svarbu paminėti, kad elektroninio deklaravimo sistemos ir duomenų bazės normaliam funkcionavimui, jau nekalbant apie jų tobulinimą ir plėtros užtikrinimą, 2013 m. nebuvo skirta jokio finansavimo. Todėl būtina numatyti, kad kiekvienais metais būtų užtikrintas toks tikslinis finansavimas.
    Ataskaitiniais metais valstybinėje tarnyboje dirbantiems asmenims komisija surengė 31 seminarą, teikė konsultacijas žodžiu ir daugiau kaip 100 rašytinių rekomendacijų dėl interesų konfliktų prevencijos. Lobistinės veiklos įstatymo šios srities kontrolė taip pat pavesta komisijai. Ataskaitiniais metais komisija į lobistų sąrašą įrašė 5 asmenis, bet realiai veiklą vykdė 13 lobistų. Komisija raštu ataskaitoje pateikė daugybę siūlymų dėl prevencinio darbo gerinimo, kad būtų išvengta kuo daugiau Viešųjų ir privačių interesų derinimo valstybinėje tarnyboje įstatymo pažeidimų.
     Tai tiek trumpai. Mielai atsakysiu į klausimus.
     PIRMININKAS. Dėkojame poniai G. Imbrasienei už pristatymą. Dabar klausimai. Pirmasis klausia ponas A. Mazuronis.
     A. MAZURONIS (TTF). Dėkui. Gerbiamoji pirmininke, kaip jūs vertinate faktą, kad, mano nuomone, dviejose identiškose situacijose praeitais metais jūsų komisija pateikė visiškai skirtingus išaiškinimus? Aš turiu omeny poną A. Štarą ir poną A. Zarembą, kai abu viceministrais buvo paskirti turėdami galiojančius viešųjų ir privačių interesų pažeidimus, tik vienam išaiškinimas buvo vienoks, kad gali eiti pareigas, o kitam išaiškinimas buvo visiškai kitoks. Tas kitas išaiškinimas vėlgi buvo lyg ir komisijos sprendimu, lyg ir ne komisijos, kažkas pakomentavo vienaip, paskui pagalvojo antraip, po to trečiaip. Kaip jūs vertinate ir apskritai, kaip jūsų komisijai pavyksta atsispirti politiniam spaudimui ir politiniam bangavimui?
     G. IMBRASIENĖ. 2012 m. aš nedirbau, buvau paskirta tik metų pabaigoje, tačiau šią situaciją žinau. Iš tikrųjų aplinkybės yra kitos. Įstatymo pakeitimai buvo 2012 m., todėl buvo skirtingi sprendimai. Tą jau tikrai aiškinomės ir jokio politinio spaudimo mes nejaučiame.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausimą užduoda ponas V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamoji pirmininke, man teko daugelyje rajonų girdėti, kad rajonų tarybos etikos komisijos kreipiasi į jus vienu ar kitu klausimu konkrečiai dėl tarybos narių tam tikrų pažeidimų. Kiek žinau, praėjo mėnuo, kai viena Prienų tarybos narė prašė jūsų atsakyti į klausimą, tačiau atsakymo iki šiol nėra. Per kiek laiko konkrečiai jūs turite atsakyti?
     G. IMBRASIENĖ. Jeigu nepradėtas tyrimas, mes atsakome per 5 dienas, bet jeigu pradėtas tyrimas, yra duoti 3 mėnesiai, o jeigu reikalingi papildomi duomenys - iki 6 mėnesių. Tokia nuostata yra įtvirtinta įstatyme.
     PIRMININKAS. Klausia ponas S. Jovaiša.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamoji pranešėja, norėjau paklausti dėl buvusios ūkio ministrės B. Vėsaitės. Kodėl jūsų komisija nesiėmė nagrinėti jos prašymo, galbūt jai reikėjo jūsų nuomonės, kad ji jaustųsi truputį švaresnė? Kaip žinote, Seimo Etikos ir procedūrų komisija... žinodami jos sudėtį, mes kažko per daug ir nelaukėme. Kodėl buvo priimtas sprendimas to nenagrinėti? Ačiū.
     G. IMBRASIENĖ. Mes klausimų dėl Seimo narių paprastai nenagrinėjame, jeigu nėra pradėtas ikiteisminis tyrimas, t. y. jeigu nepradėtas tyrimas komisijoje. Šiuo atveju realiai tyrimas nebuvo pradėtas, todėl pagal kompetenciją mes perdavėme Etikos ir procedūrų komisijai. Kiek žinau, tokių klausimų yra buvę, 2012 m. aš dar nedirbau, kai Etikos komisija yra svarsčiusi Seimo narius, bet pradėjo tuo metu, kai jis dar nebuvo Seimo nariu, ir tik pats sprendimas buvo pateiktas, kai jis tapo Seimo nariu.
     PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą. Paskutinioji klausia ponia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamoji pirmininke, aš jus prisimenu kaip puikią vaiko teisių kontrolierę. Jūs sukūrėte tą pirmą instituciją, padėjote jai pagrindus. Tai buvo dar A. Paulausko laikais. Prašom pasakyti, kodėl taip ilgai užtrunka nagrinėjimas Tarnybinės etikos komisijoje, ar negalima greičiau, galbūt yra labai ilgos procedūros? Labai ačiū.
     G. IMBRASIENĖ. Ne, komisija dirba iš tikrųjų labai greitai, sparčiai, tačiau problema yra ta, kad po kelis kartus tenka kreiptis į institucijas, kad mums pateiktų reikiamus dokumentus. Mes matome tą problemą ir jau rengiame administracinę atsakomybę už dokumentų nepateikimą, nes išreikalauti dokumentams kartais pasitelkiama net prokuratūra.
     PIRMININKAS. Dėkojame laikinai einančiai Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos pirmininko pareigas poniai G. Imbrasienei.
     G. IMBRASIENĖ. Jeigu galima, dar vieną sakinį.
     PIRMININKAS. Prašom.
     G. IMBRASIENĖ. Aš kreipiuosi į Seimo narius ir labai prašau skirti komisijos pirmininką. Yra nenormalu, kai pusantrų metų nėra komisijos pirmininko. Jūs patys suprantate, kad tai trukdo veiklai, trukdo sekretoriato darbui ir visiems kitiems. Kiekvienas pirmininkas turi savo viziją ir yra daug dalykų, kuriuos reikia išspręsti, o be nuolatinio pirmininko tai neįmanoma. Kreipiausi jau visur - ir į Seimo Pirmininką, ir į komitetą, kad kuo greičiau būtų skiriamas komisijos pirmininkas. Labai ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū poniai Gražinai ne tik už metų veiklos ataskaitos pristatymą, bet ir už kreipimąsi.
    Dabar einame prie kito darbotvarkės 2-3b klausimo, be abejo, susijusio, t. y. Seimo nutarimo "Dėl Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos 2012 m. veiklos ataskaitos" projekto. Ponas V. Bukauskas. Prapuolė.

17.19 val.
    Savaitės (nuo 2013-12-02) - 2013 m. gruodžio 3 d. (antradienio) ir 5 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės pateikimas ir tvirtinimas

    Tada yra siūlymas ponui V. Gedvilui išeiti į tribūną ir pristatyti kitos savaitės, prasidedančios gruodžio 2 d., darbotvarkę. Prašom, pone Vydai.
     V. GEDVILAS (DPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, tradicinis darbotvarkės pateikimas. Visada pristatydavo Seimo Pirmininkė, bet šiandien turiu garbės pristatyti pats. Galbūt patikslinsiu - gruodžio 3 d., antradienio, plenarinių posėdžių darbotvarkė. Projektą jūs visi turite, tiek 3 d., tiek 5 d. projektus turite. Pagrindinis dalykas bus priėmimai. Norėtųsi, kad aktyviai dalyvautumėte. Faktiškai rytinis posėdis bus skirtas įstatymams, kurie bus priimami po svarstymo, ir kitiems. Ko nors negalėčiau išskirti dėl gruodžio 3 d. (antradienio). Tiesiog laukiu klausimų. Gal kas nors norite paklausti, pasiūlyti arba papildyti? Dar, aišku, turėsime galimybę Seniūnų sueigoje apsvarstyti ir priimti galutinį sprendimą kitą savaitę. Taigi dėl gruodžio 3 d. Gerbiamasis pirmininke, paklauskite, gal kas nori paklausti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Prašau.
     V. GEDVILAS (DPF). Nėra norinčių.
     PIRMININKAS. Klausimų nėra. Prašau pristatyti.
     V. GEDVILAS (DPF). Dėl gruodžio 5 dienos. Tai bus taip pat gana svarbi diena, galbūt ji nebus tokia ilga, bet pagrindiniai dalykai - tai įstatymų projektai, susieti su valstybės biudžetu, jie užims didelę laiko dalį. Pirmasis klausimas - 2014 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas, kuris faktiškai dvi valandas tęsis, daugiau kaip dvi valandas tęsis. Po to - svarstymo tęsinys: Pelno mokesčio įstatymas, Seimo nutarimo "Dėl 2014, 2015, 2016 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų konsoliduotos visumos planuojamų rodiklių" projektas. Tai daugelis klausimų... Po to - tradicinė opozicinės Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos darbotvarkė. Posėdį planuojama baigti 19 val. Mes tiesiog nekvestionuojame opozicinės darbotvarkės. Siūlome pritarti gruodžio 5 d. darbotvarkei. Klausimai gana aiškūs.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūs pristatėte 3 ir 5 d. darbotvarkes. Klausimų, pastabų nėra. Bendru sutarimu pritariame jūsų pateiktam klausimui. Taigi ačiū.

17.21 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos 2012 metų veiklos ataskaitos" projektas Nr. XIIP-632 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Grįžtame prie darbotvarkės 2-3b klausimo. Pono V. Bukausko nėra. Gal mes paprašysime ponios V. V. Margevičienės pristatyti Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto poziciją ir šito nutarimo projektą.
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, pagrindinis komitetas, nori jums pristatyti išvadą. Išvada yra pritarti bendru sutarimu Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos 2012 metų ataskaitai ir teikti Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos 2012 metų veiklos ataskaitos" projektą. Dėkui.
     PIRMININKAS. Ačiū. Dabar dėl nutarimo projekto. Pateikimo stadija. Norinčių kalbėti ir paklausti nėra. Taigi bendru sutarimu pritariame. Ačiū.
    Einame prie svarstymo stadijos. Irgi norinčių kalbėti, pareikšti nuomones nėra. Bendru sutarimu neprieštaraujame.
    Einame prie priėmimo stadijos. Priėmimo stadija pastraipsniui. 1 straipsniui pritarta. Pastabų ir pasiūlymų nėra. 2 straipsniui pritarta.
    Taigi dėl viso nutarimo projekto balsuojame. Priėmimo stadija.

    Šio nutarimo priėmimas

    Dėkojame už balsavimą. Užsiregistravo 65, tiek pat balsavo: už - 61, prieš - 1, susilaikė 3. Taigi priėmimas įvykęs. (Gongas)

17.24 val.
    Įstatymo "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Gernsio Vyriausybės susitarimo dėl keitimosi su mokestiniais klausimais susijusia informacija ratifikavimo" projektas Nr. XIIP-1086 (pateikimas)

    Darbotvarkės 2-4 klausimas - Įstatymo "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Gernsio Vyriausybės susitarimo dėl keitimosi su mokestiniais klausimais susijusia informacija ratifikavimo" projektas Nr. XIIP-1086. Pateikimo stadija. Paprašysime pristatyti finansų viceministrą V. Galvoną. Prašau, pone viceministre.
     V. GALVONAS. Dėkui, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, jūsų dėmesiui norėčiau pateikti labai svarbų klausimą, tai yra Lietuvos ir Gernsio susitarimo dėl keitimosi su mokestiniais klausimais susijusia informacija ratifikavimą. Kadangi mūsų įgaliota atstovė Šiaurės Airijos Karalystėje A. Skaisgirytė-Liauškienė yra pasirašiusi 2013 m. birželio 20 d. šį dvišalį susitarimą, pagal reikalavimus mes turėtume šitą pasirašymą ratifikuoti, kadangi toks susitarimas pagal Konstitucijos 138 straipsnio 2 dalį ir Lietuvos Respublikos tarptautinių sutarčių įstatymo 7 straipsnio 1 dalies 8 punktą turi būti ratifikuotas Seime. Todėl aš ir teikiu šitą klausimą Seimui ratifikuoti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti, priminsiu, pateikimo stadija, ponas A. Dumbrava.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Gerbiamasis pranešėjau, tai dabar pasakykite, ta Gernsio Vyriausybė kur yra ir kokia tos valstybės sostinė?
     V. GALVONAS. Apie Gernsį galėčiau daug papasakoti. Gernsis šiaip yra salų grupė Lamanšo sąsiauryje prie Prancūzijos krantų. Gernsis yra Britanijos karūnos priklausinys, bet neįeina nei į Jungtinės Karalystės, nei į Europos Sąjungos sudėtį. Panašiai kaip Meno sala ir Džersis. Šiaip sala yra nedidelė, plotas - 78 kv. km, gyventojų skaičius - 65 tūkst., tankis - 836 žmonės kv. km. Šalies BVP yra 2,59 mlrd. svarų sterlingų, praktiškai 40 tūkst. svarų sterlingų kiekvienam gyventojui. Valiuta Gernsio yra svaras sterlingas. Galiu dar (...) pasakyti, jeigu norite, ir t. t. Turi dešimt parapijų.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas V. Kamblevičius. (Balsai salėje)
     V. GALVONAS. Sostinė? (Balsas salėje: "Nėra sostinės.") Sent Piter Portas.
     PIRMININKAS. Jau dabar gali klausti ponas Vytautas.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, mano klausimas buvo panašus į gerbiamojo Algimanto. Aš noriu paklausti. Šiaip daug salų pasaulyje yra. Kokia nauda ir ką mes su jais darysime?
     V. GALVONAS. Nauda labai paprasta. Dvišalė sutartis ir dvigubas apmokestinimas (...) tik tiek, kad yra su dvigubu apmokestinimu susiję, bet tai yra taip pat mokesčių išieškojimas, mokesčių plovimas, mokesčių slėpimas. Kai yra tam tikrų lengvatinių šalių, kuriose gali paslėpti, ir jos neduoda informacijos, tai mes negauname tos informacijos. Dabar, kai yra pasirašoma sutartis su kitomis šalimis, jeigu yra kokių nors finansinių įsipareigojimų, kokių nors dalykų, mes galime kreiptis į jų mokesčių administratorius ir jie mums pateikia informaciją.
     PIRMININKAS. Ačiū. Dėkojame ponui viceministrui. Ponia Irena, prašau. Prie šoninio mikrofono - ponia I. Degutienė.
     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Labai atsiprašau. Iš tikrųjų aš maniau, kad čia tik aš viena nesuprantu, bet čia, žiūriu, daugiau nelabai susigaudome. Tai gal galite pasakyti, kokia būtinybė būtent su šita Vyriausybe sudaryti sutartį? Ar mūsų yra kokie ypatingi prekybiniai santykiai, nes jūs sakote, kad ten... ar čia yra kokia ofšorinė?.. Čia kažkas labai neaiškaus. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Minutėlę, kolegos. Minutėlę. Ačiū už pastabą, aš suprantu, kad jūs tiesiog nespėjote užsirašyti klausti ir dabar panaudojate tą galimybę. Prašau, pone viceministre, papildomai atsakyti į klausimą.
     V. GALVONAS. Būtinybė yra labai paprasta. Kai yra tam tikros šalys, kurios nėra pasirašiusios dvigubo apmokestinimo sutarčių, tai yra galimybė slėpti mokesčius. Kuo daugiau jų bus, tuo mažiau galimybių tam bus. (Balsai salėje) Prašau? Prekybiniai santykiai nėra dideli. Aš galiu pasakyti tiksliai, kiek ten yra. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Gerbiamieji, kadangi čia yra pateikimo stadija, aš siūlau nutraukti ir manyti, kad ponas viceministras atsakė į klausimus, o toliau išreikšti nuomonę balsuojant. Ačiū, pone viceministre, tikrai laikas jau baigėsi. Dabar einame prie...
     V. GALVONAS. Aš jums pasakysiu individualiai, nors aš turiu tuos visus duomenis.
     PIRMININKAS. Ačiū. Dabar einame prie motyvų už ir prieš. Matau, vis dėlto yra norinčių pasakyti motyvus. Už - ponas A. Mazuronis. Prašau.
     A. MAZURONIS (TTF). Aš tik siūlau pritarti, nes viceministras labai puikiai pristatė, ir tikėtis, kad tol, kol įstatymas įsigalios, dėl klimato kaitos tos salos vis dar išliks.
     PIRMININKAS. Ačiū. Motyvų prieš nėra. Siūlau bendru sutarimu pritarti po pateikimo.
    Balsuojame. Gerai, skelbiu balsavimą. Primenu, kad balsuojame dėl įstatymo "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Gernsio Vyriausybės susitarimo dėl keitimosi su mokestiniais klausimais susijusia informacija ratifikavimo" projekto. Pateikimo stadija.
    Užsiregistravo 66. Balsavo 65: už - 61, prieš nėra, bet susilaikiusių 4. Taigi po pateikimo pritarta. Pagrindinis komitetas - Užsienio reikalų komitetas, papildomas - Biudžeto ir finansų komitetas. Prieštaravimų nėra. Siūloma svarstyti gruodžio 19 d. Šia pastaba šį klausimą baigėme.

17.31 val.
    Tam tikrų dopingo medžiagų kontrolės įstatymo projektas Nr. XIIP-653, Administracinių teisės pažeidimų kodekso 13, 210, 224, 2591, 320 straipsnių pakeitimo ir Kodekso papildymo 447 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-654, Baudžiamojo kodekso 199 straipsnio pakeitimo ir papildymo ir Kodekso papildymo 1601, 2761, 2762 ir 2763 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-655 (pateikimas)

    Einame prie darbotvarkės 2-5 klausimo. Prašome į tribūną šį kartą poną pranešėją A. Sysą. Pristatys keletą klausimų, bet pirmas bus Tam tikrų dopingo medžiagų kontrolės įstatymo projektas ir, be abejo, lydimieji - Administracinių teisės pažeidimų kodekso tam tikrų straipsnių pakeitimo ir kodekso papildymo 447 straipsniu įstatymo projektas ir Baudžiamojo kodekso 199 straipsnio pakeitimo ir papildymo ir kodekso papildymo tam tikrais straipsniais įstatymo projektas. Pakeitimas. Prašau, pone.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, kartu su Sveikatos ministerija yra teikiamas Tam tikrų dopingo medžiagų kontrolės įstatymo pakeitimas. Pagrindinis tikslas, kad tam tikroms dopingui priskiriamoms medžiagoms: anaboliniams androgeniniams steroidams, augimo hormonams ir panašiems, būtų taikoma griežtesnė kontrolė siekiant sumažinti jų vartojimą ne pagal paskirtį. Mes žinome, kad yra daug sporto šakų, kai šių preparatų vartojimas yra neribojamas. Išvardintų medžiagų gaminimas, perdirbimas, įgijimas, didmeninė, mažmeninė prekyba, laikymas, gabenimas valstybės viduje, importas ar eksportas, tranzitas leidžiamas tik sveikatos priežiūros, veterinarijos, mokslo tikslams teisės nustatyta tvarka. Dabar šie preparatai juda laisvai, be jokios kontrolės. Vaistiniai preparatai, kuriuose yra išvardytų medžiagų, turėtų būti kvalifikuojami kaip receptiniai vaistiniai preparatai. Tada atsirastų tam tikra tvarka.
    Yra Teisės departamento pastabų, su kai kuriom aš galėčiau sutikti. Reikėtų apibrėžti, ar atskirti. Aš manau, svarstymo stadijoje tai ir Sveikatos reikalų komitetas tikrai galėtų. Tai yra dalykai, kai vartojama sportinei veiklai arba siekti rezultatų, kai vartoja šitas medžiagas, ir kitas, kai jos vartojamos gydymo tikslams. Tai yra esminis pasiūlymas.
    Du lydimieji yra siejami su tuo, kad jeigu... Mes galime priimti įstatymą, bet jeigu nebūna už tai tam tikros atsakomybės - tiek administracinės, tiek baudžiamosios, dažniausiai teisės aktai neveikia. Taigi priimkite tokį mano siūlymą. Pabandysiu atsakyti į jūsų klausimus.
     PIRMININKAS. Ačiū, pone Algirdai. Jūsų dabar klaus kolegos Seimo nariai. Pirmasis - B. Pauža. Prašau.
     B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamasis Algirdai, viskas gerai. Kad reikia sugriežtinti, aš turbūt pritariu, bet prašau pasakyti, kaip tą visą organizacinę struktūrą jūs įsivaizduojate, kaip čia bus pradėta ta kontrolė ir kas ją vykdys? Kiek aš suprantu, čia daug institucijų turėtų būti įtraukta į šitą kontrolę? Gal vis dėlto keletą žodžių pasakykite, kaip čia bus pradėta?
     A. SYSAS (LSDPF). Aš manau, kad pirmiausia mes jau Lietuvoje turime tam tikrų medžiagų, kurios yra uždraustos, mes turime ir institucijas, kurios sprendžia tuos klausimus. Pavyzdžiui, aš ir pats priklausau Narkotikų, alkoholio ir tabako prevencinei komisijai, kuri nuolat bendradarbiauja su Narkotikų, alkoholio ir tabako departamentu. Kai kurias funkcijas galima jiems... Manau, kad didžiausia yra Sveikatos ministerija ir jos kontroliuojamos įstaigos - Vaistų kontrolės tarnyba ir kitos, bet paprasčiausiai mes keliame klausimą, kad yra tokia problema. Mes siūlome sprendimo būdus. Sveikatos ministerija yra pasirengusi rimtai šitą klausimą spręsti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponia R. Tamašunienė.
     R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamasis pranešėjau, truputį čia taip nuskambėjo jūsų pristatymo metu, kad siūlote Tam tikrų dopingo medžiagų įstatymo projektą, kuriame bus numatyta tam tikra tvarka ir tam tikra atsakomybė. Iš tiesų skamba labai netikrai. Jeigu jūs siūlote papildyti medžiagų sąrašą, kurios priklausys dopingo medžiagoms, galbūt reikėtų patį pavadinimą rašyti konkrečiau? Dopingo medžiagų įstatymas, kuris jau numatytų, kokias medžiagas ar dabar, ar ateityje prekursoriams priskirti, dopingo medžiagas? Ačiū.
     A. SYSAS (LSDPF). Matot, mokslas ir chemijos pramonė, pirmiausia chemijos mokslas, sintetinių narkotikų ir sintetinių medžiagų gamyba elementariai visą laiką eina į priekį. Čia pas mus sėdi šios srities profesoriai. Jie gali pasakyti, kaip galima iš vienos medžiagos, taikant skirtingą formulę, turėti beveik tokį patį poveikį, jeigu mes kalbame apie psichotropines ar narkotines medžiagas. Todėl visų surašyti negalime, nes rytoj gali būti dar 30 naujų. Tiek Pasaulio sveikatos organizacija, tiek Dopingo komitetas, tiek policija, tiek Interpolas ir atskiros šalys nuolat papildo savo šalių draustinų preparatų sąrašą. Čia yra nesibaigiantis procesas. Todėl, jeigu svarstymo metu mes surasime formulę, kaip užrašyti, kaip pakeisti pavadinimą, aš su mielu noru sutiksiu. Kas šiek tiek ilgiau dirbo Narkotikų prevencijos komisijoje, žino, kad vien amfetamino formulės keičiant vieną sudedamąjį cheminį elementą gali būti 263 pavadinimai, arba 263 cheminės medžiagos sudėtys. Viską surašyti aš nesiėmiau, nes tikrai neturiu tokios patirties. Manau, kad mes, žiūrėdami ir į kitas šalis, galime kalbėti apskritai, kad yra problema, ir bandyti ją tokiu būdu spręsti.
     PIRMININKAS. Ponas M. Zasčiurinskas. Prašau.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis kolega, tokie paprasti atskiri klausimai. "Maximose" dabar parduodamos prekės, kurių yra visuose skyriuose. Ar tai palies šitas įstatymas? Koks čia yra sporto organizacijų vaidmuo, pavyzdžiui, Olimpinio komiteto ir policijos vaidmuo?
    Dar vienas. Jūs sakote, kad reikės lėšų tyrimams. Aš įsivaizduoju, kad tos organizacijos, kurios pirks ir norės čia platinti, turės atlikti tyrimus ir už tai sumokėti pinigus. Ar čia jūs kalbate apie kontrolinių patikrinimų tyrimams reikalingas lėšas? Ar pasikeis "Maximų" tų skyrių padėtis, o jie yra didžiuliai? Sportininkų vaidmuo, Olimpinio komiteto, policijos vaidmuo ir pinigai.
     A. SYSAS (LSDPF). Noriu atsakyti, kad vaikštau tik į mažas "Maximas", ne todėl, kad bijau, kad nukris stogas, bet paprasčiausiai jos arčiau namų. Ten tokio skyriaus nėra. Aš manau, kad yra daug visokių maisto papildų, kuriuos vėlgi gamintojai gamina vos ne kasdieną, iškabas, pavadinimus keičia, visa kita. Aš manau, kad mes ir turime numatyti įstatyme, apibrėžti, kokios medžiagos, jeigu Lietuva jas įtraukia į uždraustų, turi būti parduodamos arba kaip vaistiniai preparatai nustatyta tvarka, arba jos neturi laisvai būti prekyboje, nes tokiomis medžiagomis piktnaudžiaujama ir turime problemų.
    Dabar dėl piniginių dalykų. Aš manau, kad jeigu mes išsikeliame sau vieną iš užduočių kovoti su įvairiomis priklausomybėmis, o iš dalies anabolikų koks nors vartojimas irgi yra kaip priklausomybė, jeigu aš noriu turėti A. Schwarzeneggerio figūrą, arba aš turiu juodai dirbti ir valgyti tik vištienos krūtinėles ir baltymus kilogramais, arba yra kitas būdas: paprasčiausiai nusipirkti maisto papildo kilograminį stiklainį ir šaukštais jį vartoti, kad bicepsas būtų kaip Arnoldo apimties. Aš tokių būdų nenaudoju, todėl naudoju paprastą fizinį lavinimą, o mes žinome, kad Lietuvoje naudojama ir šita sritis. Jinai pakankamai jau išplitusi. Jūs pamatysite tokius skyrius ne tik didžiosiose parduotuvėse. Yra labai daug parduotuvių, kur tiesiog kviečia, ateikite, jūsų figūra bus... Nenuleis akių nuo jūsų, taip vadinasi. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ponas S. Jovaiša. Jūs klausiat.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, aš gal tokį patarimą jums galėčiau pabandyti pasiūlyti. Juk vis tiek dabar yra baigtiniai sąrašai. Juos turi Tarptautinis olimpinis komitetas, Sveikatos apsaugos asociacija, kitos medicinos organizacijos. Ar būtinai reikia palikti tokį nelabai apibrėžtą pavadinimą? Nes nauja atrasta medžiaga bus tik įtraukiama į tą sąrašą, tuomet nereikės dėl kiekvienos tokios medžiagos vėl naują įstatymą priimti. Kaip jūs manote? Ar jūs jau turite kokius nors kontūrus, koks baigtinis sąrašas turėtų būti šiandien?
     A. SYSAS (LSDPF). Bent aš žinau, kad ir Olimpinis komitetas neturi baigtinio, ir jūs puikiai žinote, kad prieš kiekvienas Olimpines žaidynes yra vėl paskelbiamas naujas sąrašas, kokius preparatus draudžiama vartoti. Čia, manau, yra besivystantis procesas. Rytų sportininkai naudoja ir vadinamąją liaudies mediciną, kuri irgi turi kažkokių teigiamų arba kokių kitokių požymių ir duoda naudos. Aš manau, kad svarstymo metu galima diskutuoti, aš neužsiciklinęs, kad turi būti būtent taip. Bet kelia tą klausimą ir sveikatos specialistai, ir Olimpinis komitetas. Mes už sąžiningą sportą, mes už sąžiningus rezultatus, tai jeigu tie sąžiningi rezultatai gaunami teisėtais keliais, valio! Pirmyn! Bet jeigu tam naudojamos įvairios cheminės medžiagos, aš manau, kad tai nelygios sąlygos. Pirmiausia tai kenkia sveikatai, žiūrint jau į perspektyvą.
     PIRMININKAS. Matyt, paskutinioji klausia V. M. Čigriejienė. Prašau.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis Algi, prašom pasakyti, nelabai įsivaizduoju, kaip galima sugriežtinti preparatų vartojimą, draustinių preparatų sąrašą? Galbūt sportinėje veikloje, bet gydydami mes tikrai to negalime padaryti. Prašom pasakyti, ne visi preparatai, ne visos grupės įeina į tą sąrašą, į tą įstatymą, atsiranda vis naujų. Taigi čia bus labai didelių sunkumų.
     A. SYSAS (LSDPF). Visiškai sutinku, pradedant bet kokį darbą visada iškyla labai daug sunkumų. Noriu priminti, kad apie tai mes seniai Lietuvoje kalbame, bet taip ir nebuvo pajudėta iš mirties taško. Bandau tą tašką pajudinti, kas iš to bus, priklausys nuo mūsų visų. Priklausys nuo tų institucijų, kurios tą turės daryti. Bet manau, kas susiduria su tų medžiagų vartojimu arba dirba panašiose... supranta, kad taip tęstis negali. Mes negalime nueiti į parduotuvę ir vietoj kilogramo morkų nusipirkti kilogramą anabolikų ir juos, draugui patarus, pradėti vartoti. Aš manau, kad kai chemija vystosi taip stipriai, gali būti sukurtų ir visiškai kenksmingų žmogaus organizmui. Jeigu mes pradėsime prevenciškai šitą klausimą svarstyti ir spręsti, manau, turėsime rezultatų, galbūt ne iš karto.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausimų laikas baigėsi. Taigi dėl viso projektų paketo pateikimo stadijoje klausti, pasisakyti dėl motyvų... Atsirado norinčių. Ar tikrai, ponia Larisa, norėtumėte? Gerai, ponia L. Dmitrijeva - motyvai už.
     L. DMITRIJEVA (DPF). Aš labai patenkinta, kad galų gale nuo 2006 m., kai įsigaliojo tarptautinė konvencija dėl dopingo vartojimo sporte, ratifikuota... Mes jau seniai laukėme viso paketo pasirodymo. Noriu dar iš savo pusės kaip komisijos pirmininkė patvirtinti, kad mes, kai bendraujame ir su reabilitacinėmis bendruomenėmis, ir su priklausomybės ligų centrais, tai jie visi seniai atsisakė vartoti šiuos papildus, nes žmonės darosi labai grėsmingi ir tampa priklausomi. Tikrai ačiū, visus kviečiu palaikyti ir balsuoti už.
     PIRMININKAS. Ačiū už išsakytą nuomonę. Motyvų prieš nėra. Gal po pateikimo bendru sutarimu? Neprieštaraujame šiems trims projektams? Taigi šiems trims projektams po pateikimo yra pritarta. Siūloma, kad dėl Tam tikrų dopingo medžiagų kontrolės įstatymo projekto pagrindiniu būtų Sveikatos reikalų komitetas, papildomais - Biudžeto ir finansų komitetas ir Jaunimo ir sporto reikalų komisija. Dėl kitų pagrindiniu būtų Teisės ir teisėtvarkos komitetas, o papildomais - Biudžeto ir finansų komitetas, Sveikatos reikalų komitetas ir Jaunimo ir sporto reikalų komisija. Pastabų nėra, prieštaravimų nėra. Siūloma svarstyti IV (pavasario) sesijoje. Tuo mes paketą 2-5a, 2-5b, 2-5c baigėme.
    Dabar siūlyčiau, kadangi ponas Algirdas yra tribūnoje, svarstyti 2-7a, 2-7b klausimus. Prieštaravimų nebus? Ačiū.
    Pone Algirdai, prašau pristatyti. O prie 2-6 klausimo grįšime po šių klausimų pristatymo. Ačiū. Bendru sutarimu jums, pone Algirdai, suteiktas žodis pristatyti dabar.

17.47 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 2475 ir 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-901(2), Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 2013 straipsniu ir 224, 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-903(2) (pateikimas)

     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke, ačiū, kolegos. Aš pasistengsiu labai greitai. Čia yra dviejų įstatymų projektai dėl administracinių teisės pažeidimų ir Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo. Būtent yra toks techninis pataisymas. Dabar įstatyme yra parašyta "Narkotikų, tabako ir alkoholio kontrolės departamento pareigūnai", siūloma įrašyti "valstybės tarnautojai", nes dėl to iškyla kai kurių problemų surašant administracinio pažeidimo protokolus. Paprasčiausiai siūloma sudaryti galimybę bausti už prekursorių naudojimą. Jūs turbūt girdėjote, kad paskutiniu metu Lietuvos policija kartu su kitomis institucijomis sulaikė labai didelę grupę kontrabandininkų, kurie veždavo iš Rusijos (iš Permės), BMK prekursorių (pagrindinė amfetamino gamybos medžiaga), dalį panaudodavo Lietuvoje, kitą dalį veždavo į Rusiją. Tai yra labai greitai plintantis narkotikas visoje Europoje ir Lietuvoje. Lietuva yra viena iš šalių pagrindinių tiekėjų Europos Sąjungai. Paprasčiausiai siūlome sugriežtinti galimybę pareigūnams, kurie tiria tas veikas, prižiūri, kontroliuoja, sudaryti teisę bausti pažeidėjus.
     PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Aš gal paminėsiu, klausiančių nėra. Ačiū, pone Algirdai. Pristatėte Administracinių teisės pažeidimų kodekso 2475 ir 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą ir Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 2013 straipsniu ir 224, 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Klausimų nėra. Norinčių kalbėti už, prieš nėra. Bendru sutarimu? Neprieštaraujame. Po pateikimo pritarta. Siūlomi komitetai. Vienu ir kitu atveju pagrindiniu - Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomu - Sveikatos reikalų komitetas. Svarstymą numatome IV (pavasario) sesijoje. Prieštaravimų nėra. Taigi 2-7a, 2-7b klausimai išnagrinėti, pritarta po pateikimo.

17.50 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį Viktorą Uspaskichą patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę sudarymo" projektas Nr. XIIP-1264 (pateikimas)

    Grįžtame prie darbotvarkės. 2-6 klausimas. Prašome pranešėją poną P. Gražulį, kurio kol kas nematau. Turėtų pristatyti klausimą - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį Viktorą Uspaskichą patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę sudarymo" projektą Nr. XIIP-1264. Tuoj surasime. Per šoninį mikrofoną - ponas V. Bukauskas. Prašom.
     V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Šiuo svarstomu klausimu frakcijos vardu norėčiau prašyti pertraukos iki kito posėdžio, nes Seimo Pirmininkė kreipėsi į Etikos ir procedūrų komisiją. Manau, kad būtų logiška sulaukti visiems Seimo nariams būtent Etikos ir procedūrų komisijos išvados. Prašau frakcijos vardu pertraukos iki kito posėdžio.
     PIRMININKAS. Supratau. Kadangi jūs prašote frakcijos vardu, tai siūlome balsuoti, nėra čia ko vilioti. Balsuojame dėl pertraukos, prašymas frakcijos vardu.
    Ačiū. Užsiregistravo 70 Seimo narių. Balsavo 70 Seimo narių: už - 48, prieš - 20, susilaikė 2. Pertraukai reikia vieno trečdalio, ir jisai yra. Skelbiama pertrauka. Skelbiama šio klausimo pertrauka iki kito posėdžio.
    Judame toliau. 2-8 klausimas negali būti svarstomas, nėra surinkta atitinkamo kiekio Seimo narių parašų. 2-9 klausimą ponas A. Paulauskas atsisakė teikti šiuo metu.

17.52 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1241, 222, 2591, 2602 ir 269 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1030(2) ir Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo 10 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1031(2) (pateikimas)

    Dabar 2-10a. Teikėjas - ponas A. Paulauskas. Tai būtų Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1241, 222, 2591, 2602 ir 269 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas ir, be abejo, lydintysis būtų 2-10b - Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo 10 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas, taip pat 11a ir 11b - Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymas kai kuriais straipsniais bei Administracinių teisės pažeidimų kodeksas irgi. Pone Artūrai, jūs, manau, pristatysite. Prašom.
     A. PAULAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, parengti šiuos projektus paskatino siekis užtikrinti geresnį viešosios tvarkos lygį savivaldybėse ir sėkmingiau kovoti su leistino greičio viršijimu, nes jis yra pagrindinė daugelio eismo įvykių priežastis. Derinant teisės aktų nuostatas, buvo parengtas ir Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo 10 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas.
    Leistino greičio viršijimas, neeksploatuojamų transporto priemonių laikymas kiemuose, transporto priemonių statymas, pažeidžiant kelių ženklų ir ženklinimo reikalavimus, tapo kasdieniu reiškiniu daugelyje valstybės vietovių. Aukštas teisės pažeidimų toleravimo gyvenamojoje aplinkoje lygis sukelia labai daug neigiamų pasekmių. Policijai yra paskirta kovoti ir tirti skirtingo pobūdžio ir sunkumo nusikaltimus ir nusižengimus, tačiau dėl jos veiklos prioritetų, dėl ribotų žmogiškųjų ir finansinių išteklių nėra pasiektas visuomenę tenkinantis viešosios tvarkos ir eismo saugumo užtikrinimas.
    Manome, kad ne vien tik didinant finansavimą policijai, bet ir panaudojant savivaldybėse turimą tokių nusižengimų tyrimo potencialą, galima užtikrinti Saugaus eismo įstatymo vykdymą. Todėl projekte siūloma suteikti teisę savivaldybių pareigūnams surašyti protokolus ir skirti baudas už šiuos administracinius teisės pažeidimus: neeksploatuojamų transporto priemonių laikymą bendro naudojimo vietose, neleistiną transporto priemonių sustojimą ir stovėjimą, taip pat savivaldybių eksploatuojama stacionariąja Kelių eismo taisyklių fiksavimo įranga nustatytą greičio viršijimą, važiavimą "A" juosta, važiavimą degant raudonam šviesoforo signalui ir kitus pažeidimus.
    Šis įstatymo projektas yra derintas su Savivaldybių asociacija, Teisingumo ministerija ir jam yra pritarta, todėl siūlau pritarti šiam įstatymo projektui ir pradėti jį svarstyti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų vis dėlto nori paklausti. Pirmasis - ponas R. J. Dagys. Neklausia. Ponas E. Jonyla. Prašom.
     E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, bet kokiu atveju tikriausiai tiek policijoje, tiek ir savivaldybėse papildomai reikės žmonių resursų. Tai gal tada stipriname vis dėlto policiją, kuri ir atlieka dabar šitą darbą? Bet kokiu atveju tikriausiai kainuos. Skaičiavote, kiek ir iš kur atsiras pinigų, kad būtų tų kontrolierių daugiau?
     A. PAULAUSKAS (DPF). Aš kalbu apie tai, kad norint fiksuoti pažeidimus, surašyti protokolus, nubausti, be abejo, reikia pareigūnų. Bet šiandien policija nepajėgi to padaryti. Duosiu pavyzdį. Vilniuje 2012 m. per mėnesį buvo fiksuota vidutiniškai 2650 pažeidimų, o surašyta protokolų 500. Ir daugeliu kitų atvejų mes matome, kad policija tikrai nepajėgi, tarkime, dėl tų pačių greičio matavimo prietaisų. Jie gauna tuos įrašus, juos žiūri, rašo protokolus.
    Savivaldybėse, ypač miestų, yra tie tvarkos skyriai, kurie jau dabar surašo tūkstančius protokolų. Aš čia galėčiau jums lyginamąją lentelę pateikti, ir yra matyti, kad jie veikia šitoje srityje. Dabar suteikti šalia tuos įgaliojimus ir savivaldybei, vadinasi, praplėsti galimybę reaguoti į pažeidimus, operatyviai reaguoti. Jie nedubliuotų, ko čia labiausiai bijoma, nes šiandien 8 atvejais už administracinius pažeidimus taip pat gali bausti ir savivaldybė, ir policija. Jie visiškai tvarkingai šitą darbą daro. Pavyzdžiui, yra tokia Administracinių teisės pažeidimų kodekso 124 straipsnio 4 dalis. Tai štai Vilniaus mieste per 2013 m. spalio mėnesį už šitą pažeidimą surašyti 5694 protokolai, o visos Vilniaus apskrities VPK - 17 protokolų. Kitaip sakant, policijos prioritetai vieni, savivaldybių...
    Kad kiemuose nebūtų tų mašinų, kiemas nebūtų užgriozdintas, kad mašinos būtų teisingai statomos, nebūtinai reikia kviesti policininką kiekvienu atveju, kad surašytų protokolą. Tai galėtų daryti tvarkos skyriai, taip iš policijos paimdami dalį funkcijų. Pati Savivaldybių asociacija, išnagrinėjusi šitą projektą, parašė, kad pritaria šių straipsnių patikslinimui, įteisinančiam savivaldybių teisių išplėtimą. Jie patys to nori.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, aš, aišku, nesiruošiu su jumis aiškintis teisiniais klausimais, kadangi jūs vis tiek gerai žinote viską, šitą visą sistemą. Tai ar nebūtų paprasčiau perduoti policiją savivaldybei ir išspręsti problemas kompleksiškai? Nebus nė vargo, nieko, ir bus tvarka. Ar nebus taip paprasčiau?
     PIRMININKAS. Gal galite pakartoti? Atsiprašau, pone Vytautai.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Kadangi jūs siūlote gerus pasiūlymus, mano būtų toks pamąstymas, jūs galite atsakyti, neatsakyti. Kadangi policija nespėja atlikti tiesioginių savo pareigų, jūs norite primesti, kad tam tikras darbus dirbtų savivaldybė. Ar nevertėtų išvis policiją perduoti savivaldybei ir būtų baigta? Viską savivaldybė spręstų ir nebūtų problemų.
     A. PAULAUSKAS (DPF). Ačiū. Supratau klausimą. Kažkada taip ir buvo - savivaldybių policija. Bet tik jie vaikščiojo, galima sakyti, be kelnių, nes neturėjo finansavimo. Tada vėl grąžino į bendrą sistemą. Bet jeigu žiūrėtume daugelio Europos valstybių patirtį, tai taip ir yra. Yra savivaldybių policija, ji užtikrina tame mieste tvarką, sakysime, eismo, chuliganiškų pasireiškimų, kitaip sakant, tai yra municipalinės policijos reagavimo sritis. O policija jau užsiiminėja nusikaltimų, sunkesnių, lengvesnių, organizuotu tyrimu ir čia ji koncentruoja savo jėgą, o ne barsto, sakysime, kaip dabar protokolams rašyti iš videojuostų. Aš esu už tai, bet tai yra didesnės reformos klausimas. Jeigu kas keltų tokį klausimą, galėčiau prisidėti ir dirbti toje grupėje.
     PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą. Ponia V. M. Čigriejienė. Klausom.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, aš vieno klausimo noriu paklausti. Įstatyme Nr. XIIP-1030(2) rašote: "Projekto tikslai: siekiant užtikrinti geresnį viešosios tvarkos lygį savivaldybėse ir veiksmingiau kovoti su kelių eismo saugumo pažeidimais, suteikti įgaliojimus savivaldybių pareigūnams atskirais atvejais..." Ką jūs turite omenyje "atskirais atvejais"? Kokie čia atskiri atvejai? Ačiū.
     A. PAULAUSKAS (DPF). Tai tie, kurie nurodyti. Jie bus nustatyti šiame įstatyme. Aš galėčiau straipsnius pavardinti. Bet būtent tais atvejais, kurios aš siūlau išplėsti, kad jie galėtų tais atvejais reaguoti, kitaip sakant, surašyti protokolus.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponia Z. Žvikienė klausia.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, vis tiek norisi jūsų nuomonės. Sakykime, šiandien didžiųjų miestų savivaldybėms kompetencijos galbūt ir pakaktų, tačiau rajonų savivaldybėms kompetencijos fiksuoti ir surašyti protokolus iš tikrųjų gali pritrūkti. Ar jūs nemanote, kad tokiu atveju gali būti tiesiog nefiksuojami tie pažeidimai ir nerašomi protokolai? Tiesiog būtų sudaryta tokia galimybė. Kaip jūs galvojate, kaip galėtų būti sprendžiamas šis klausimas? Ar savivaldybės turėtų sustiprinti juridinius skyrius? Iš tikrųjų reikalingas teisininkas tam, kad fiksuotų ir surašytų protokolą. Kokia būtų nuomonė šiuo klausimu?
     A. PAULAUSKAS (DPF). Aišku, kad rajonuose, kur nėra tų tvarkos skyrių, matyt, kaip ir dabar policija atliks pagrindinį darbą ir reaguos į tuos pažeidimus. Aš manau, kad savivaldybės nelabai kurs, ypač nedidelių rajonų. Čia kalbama apie miestus, kurie turi tuos tvarkos skyrius, kurie turi tikrai didelę patirtį ir protokolų tikrai surašo tūkstančius. Nebent kokia nors savivaldybė matys, kad reikia padėti policijai. Tokiu būdu ji prisidėtų prie tų pažeidimų išaiškinimo, fiksavimo, bet tai nėra prievarta. Kiekviena savivaldybė pati spręs: prisidėti, ar neprisidėti. Policijai ta funkcija išlieka, kaip ir dabar.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ir paskutinysis ponas P. Narkevičius
     P. NARKEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, ne paslaptis, kad dabar gyventojai šalia daugiabučių dažniausiai stato mašinas ganėtinai netvarkingai, tačiau jie stato todėl, kad nėra kur parkuoti mašinų. Ar jūs nemanote, kad savivaldybė eis lengviausiu keliu vien bausdama, o ne padėdama gyventojams statyti aikšteles parkuoti mašinoms? Ačiū.
     A. PAULAUSKAS (DPF). Dabar yra pasiūlymas šiek tiek pertvarkyti Biudžeto įstatymą, bet šiandien, kas baudžia, tam ir baudos į biudžetą yra pervedamos. Yra paradoksas. Sakysime, greičio matuokliai yra savivaldybių nuosavybė. Savivaldybė perka, eksploatuoja, prižiūri ir ji nieko negauna už tai, kad tas aparatas fiksuoja pažeidimą. Turiu duomenis. Klaipėdoje teliko tik keli aparatai, kurie veikia, nes jie negali jų išlaikyti. Vilniuje du trečdaliai yra neeksploatuojami, sakysime, nieko nefiksuoja. Jeigu ateityje bus tokia situacija, tai tie aparatai apskritai bus nupirkti, bet nefunkcionuos. Taip pat ir su stovėjimo aikštelėmis. Jeigu eitų už baudas savivaldybei tos sumos, ji galėtų investuoti į stovėjimo aikštelių geresnį tvarkymą.
     PIRMININKAS. Dėkojame ponui A. Paulauskui. Pristatė du klausimus. Taigi atsakė į visus klausimus, motyvų už, prieš nėra. Pateikimo stadijoje bendru sutarimu pritariame. (Balsai salėje) Jau pritarėme, vadinasi, pritarėme. Toliau. Svarstys komitetai, pagrindinis komitetas - Teisės ir teisėtvarkos komitetas, o papildomas - Biudžeto ir finansų komitetas. Prieštaravimų nėra? Ačiū, kad neprieštaraujate. Svarstymą numatome ketvirtojoje pavasario sesijoje. Prašau, ponia Zita, per šoninį mikrofoną.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Aš siūlyčiau, kad kaip papildomas komitetas svarstytų Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas.
     PIRMININKAS. Kaip papildomas ir vieną, ir kitą projektą?
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Taip.
     PIRMININKAS. Gerai, neprieštaraujame. Taigi papildomas dar Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Taigi ketvirtojoje sesijoje numatytas svarstymas. Tuo mes 2-10a, 2-10b klausimą išnagrinėjome, po pateikimo pritarėme.

18.05 val.
    Sveikatos draudimo įstatymo 21 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-709(2) (svarstymas)

    Kitas darbotvarkės klausimas... Lyg ir iš pagrindinės darbotvarkės būtų viskas, nes ponas J. Sabatauskas dalyvauja kitose veiklose.
    Taigi rezerviniai klausimai, gerbiamieji Seimo nariai. Pirmas rezervinis klausimas. Ponia K. Miškinienė. Nėra. Irgi klausimas... D. Mikutienė irgi nepristatys, ką gi. Tada šį klausimą prašau pristatyti.
    Sveikatos draudimo įstatymo 21 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-709(2). Buvo 29 Seimo nariai. Pristatys ponia R. Popovienė. Prašom.
     R. POPOVIENĖ (LSDPF). Komiteto sprendimas yra pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui, atsižvelgiant į komiteto pasiūlymą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausimų nėra. Viskas. Tada papildomas komitetas, Sveikatos reikalų komitetas. Ponia D. Mikutienė. Ponia Kristina pristatė Socialinių reikalų ir darbo komiteto nuomonę. Ponia D. Mikutienė, Sveikatos reikalų komiteto nuomonė.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Sveikatos reikalų komitetas siūlė nepritarti įstatymo projektui ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį atmesti. Nes įpareigojimas PSDF biudžeto lėšomis mokėti privalomojo sveikatos draudimo įmokų surinkimo ir pervedimo mokestį prieštarauja viešojo administravimo principams, nes reikalavimas atlyginti už tiesioginių teisės aktais pavestų, tai yra Sveikatos draudimo 18 straipsnio 2 dalis, funkcijų vykdymą šalies mastu didina bendras viešojo administravimo institucijų išlaidas, o tarpinstitucinis abipusis bendradarbiavimas ir keitimasis informacija yra visų viešojo administravimo institucijų funkcijų pareiga, būtina tinkamam valstybės valdymui.
     PIRMININKAS. Ačiū, ponia Dangute. Jūs pristatėte Sveikatos reikalų komiteto poziciją. Dabar dėl svarstymo, mes jau baigėme... Jūs norite dalyvauti svarstyme? (Balsai salėje) Jau šiandien bus antra išimtis jums, gerbiamasis pone Mečislovai.
    Gerbiamieji, jau artėjame prie dienos pabaigos. Diskusijoje nori dalyvauti, su malonumu suteikiame žodį, ponas A. Matulas. Prašom.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kai Lietuvoje buvo įgyvendinamas, sakyčiau, gana sėkmingai Vokietijos pavyzdžiu 2K projektas, kai valdžioje buvo socialdemokratai ir konservatoriai, kai socialinių reikalų ir darbo ministrė buvo V. Blinkevičiūtė, Sveikatos reikalų komitetas kreipėsi į Vyriausybę, kad būtų sprendžiama problema ir būtų atlyginama gydytojams, medikams, kurie atlieka sau nebūdingas funkcijas, t. y. "Sodros", Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos funkcijas atlieka nedarbingumo ekspertizės. Kiekvienoje poliklinikoje, kiekvienoje gydymo įstaigoje veikia tokios gydymo konsultacinės komisijos, kuriose medikai sprendžia, kokį neįgalumo lygį suteikti, nesuteikti ir tai atlieka be jokio atlygio. Tada Vyriausybė pritarė, kad šitą problemą reikia spręsti, ir buvo kalbama apie tam tikras sumas, kuriomis reikėtų atlyginti medikams už šį darbą.
    Dabar viskas apsivertė aukštyn kojomis. Gerbiamasis M. Zasčiurinskas sugalvojo, kad reikia atvirkščiai - nureketuoti Sveikatos draudimo fondą, nes per krizę jis buvo valdomas efektyviai. Pensijų prieš krizę nedidinome, bet, atvirkščiai, mažinome balą, subalansavome sveikatos draudimo biudžetą ir dabar sugalvojom pasipinigauti. Viena viešojo administravimo įstaiga - "Sodra" sugalvojo paimti, atrodo, 18 mln. Lt už kitos viešojo administravimo įstaigos lėšų surinkimą.
    Noriu priminti, kad sveikatos draudimo mokestį iki šiol surenka "Sodra" ir Mokesčių inspekcija. Įsivaizduoju, kad dabar bus kitas žingsnis - ponas M. Zasčiurinskas paprašys dalį pinigų iš Sveikatos draudimo fondo pervesti Mokesčių inspekcijai už lėšų surinkimą. Kolegos, tai paradoksas! Pasikeitė valdžia ir pasikeitė situacija. Jeigu Sveikatos apsaugos ministerija, gydymo įstaigos atlieka vieną funkciją nemokamai, už ją neatlyginama (nors toks sprendimas ir tokia darbo grupė buvo sudaryta), dabar atvirkščiai - už vieną viešojo administravimo funkciją bus atlyginama institucijai, kurios pinigai negali būti pervesti toms funkcijoms, dėl kurių žmogus, mokėdamas privalomąjį sveikatos draudimą, nesidraudžia. Jeigu jūsų sprendimą paduotų į teismą, manau, akivaizdu, kad žmonės, kurių lėšos yra panaudojamos ne pagal paskirtį, ne apmokėti už sveikatos draudimo paslaugas, laimėtų šį sprendimą.
    Aš džiaugiuosi, kad Sveikatos reikalų komitetas, t. y. 9 žmonės, kurie yra įvairių frakcijų, opozicijos ir pozicijos atstovai, vieningai nutarė nepritarti tokiam įstatymo projektui, kad "Sodra" pasipinigautų sveikatos draudimo ir Lietuvos žmonių sveikatos sąskaita. Kolegos, siūlau visiems nepritarti šiam sprendimui.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūs neišnaudojote viso laiko. Dėkojame. Gal ponas Mečislovas? (Balsai salėje) Labai rimtai ruošiasi pasakyti. Taigi jūsų teisė. Ponas M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, aš visada svarstau, ar žmonės, nuoširdžiai kalbantys ta tema, nesupranta, apie ką kalbama, ar jie sąmoningai klaidina? Tada reikia pasakyti šiek tiek istorijos. Prie šito sprendimo mes ėjome praeitoje kadencijoje trejus metus. Iškilo klausimas - kas turi administruoti privalomąjį sveikatos draudimą? Mes visi sakėme - privalomąjį sveikatos draudimą tegul administruoja Sveikatos apsaugos ministerija, o socialinį draudimą tegul administruoja Socialinės apsaugos ir darbo ministerija. Ar logiška? Logiška. Bet Sveikatos apsaugos ministerija suskaičiavo, kad jiems PSD administruoti reikės maždaug 120 mln. Lt, o tai yra didžiulė suma.
    Tada mes čia svarstėme, buvo ilgi svarstymai ir tada buvo rastas kompromisas. Tiek to, paveskime PSD administravimą Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos struktūriniam padaliniui "Sodrai", bet už tai PSD šiais metais mokės 14 mln. Lt už administravimą ir valstybės mastu tai bus didžiulis ekonominis efektas: vietoj 120 mln. Lt, kur kainuotų administravimas Sveikatos apsaugos ministerijai, kainuotų tik 14 mln. Lt iš "Sodros" biudžeto.
    Kaip įvykiai klostėsi toliau? Praeitoje kadencijoje mes priėmėme tris įstatymus ir juose buvo įrašyta, kad tie 14 mln. Lt iš Privalomojo sveikatos draudimo fondo turi būti paliekami "Sodrai". Tačiau, prasidėjus naujai kadencijai, Sveikatos apsaugos ministerija staiga sugalvojo, kad iš keturių įstatymų trijuose įstatymuose tas sprendimas jau yra padarytas, o viename įstatyme padaryta klaida, ir viso to neįrašė. Tada aš užregistravau įstatymo pataisą ir jums pateikiau kaip techninį tos klaidos atitaisymą.
    Na, ir prasidėjo vyniojimas, visokios biudžetinės paslaugos ir panašiai. Todėl man ir kilo klausimas, ar žmonės nesupranta, apie ką apskritai kalbama, ar jie nori, nežinau, kaip čia pasakyti, pasakyti netiesą mums visiems, kad mes nuspręstume neteisingai?
    Maža to, Valstybės kontrolė du kartus savo akte įrašė, kad iš "Sodros", arba trumpai apibendrintai pasakius, iš pensininkų pinigų, negali būti finansuojamas privalomojo sveikatos draudimo administravimas. Tai yra kategoriška nuostata. Konstitucinis Teismas taip pat du kartus išaiškino, kad iš valstybinio socialinio draudimo lėšų, populiariai šnekant, iš pensininkų pinigų, negali būti finansuojama absoliučiai niekas, išskyrus draudiminiai įvykiai. (Balsai salėje) Laikas. Ačiū. Dar 1 min. 50 s, bet supratau, kad jau laikas.
    Kolegos, bandau jums paaiškinti tai, kaip yra iš tiesų. Čia nėra jokios apgavystės. Trečią kartą sakau, man visiškai nesuprantama šiuo atveju Sveikatos reikalų komiteto pozicija. Jeigu supranta, tai elgiasi nesąžiningai, o jeigu nesupranta, tai galima išsiaiškinti. Aš buvau atėjęs į Sveikatos reikalų komiteto posėdį pateikti tą informaciją. Deja, pirmą kartą man pranešė, kad klausimas bus svarstomas 11.20 val., o svarstymas buvo 10.15 val., ir man tą pačią dieną buvo atsiųsta į paštą, kai ruošiesi žmogui... Aš negalėjau tos informacijos dar kartą pateikti tame komitete.
    Gerbiamieji kolegos, balsuokime už Socialinių reikalų ir darbo komiteto siūlomą sprendimą. Tai yra kad kiekvienas turime mokėti administravimą už save. Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos "Sodra" moka iš "Sodros" biudžeto, PSD moka iš savo biudžeto, privalomieji kaupiamieji fondai už administravimą taip pat moka iš savo biudžeto. Ačiū. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Ačiū. Pone Mečislovai, nesigailime, kad suteikėme jums žodį. Dabar mes... Prie šoninio mikrofono. Ar tikrai, ponia Dangute? D. Mikutienė.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, aš noriu pasakyti, kad iš šitos tribūnos gerbiamasis Seimo narys M. Zasčiurinskas pasakė netiesą. Jam buvo iš vakaro išsiųsta informacija apie laiką, kada vyks šio klausimo svarstymas. Kai jis atėjo į mūsų komitetą ir neteisėtai apkaltino sekretorę, jam buvo pateiktas išrašas iš elektroninio pašto. Aš siūliau, kad jis atsiprašytų biuro darbuotojų. Negana to, jis atsistojęs dar kartą pakartoja savo nesąmonę. Reikia skaityti kompiuteryje elektroninius laiškus. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Aš kalbėsiu po to, nes paskui būsiu neteisi dėl balsavimo, Mečislovas suves su manimi sąskaitas.
     PIRMININKAS. Jūs jau išnaudojote galimybę kalbėti dabar. Ačiū. Balsuojame, bet dabar pastraipsniui dėl pasiūlymų. Išnagrinėkime Sveikatos reikalų komiteto pasiūlymą, jo pozicija buvo nepritarti 7 punktui. Dabar pasiūlymą turėtų pristatyti ponia D. Mikutienė, A. Matulas. Kuris pristatys? (Balsai salėje) Pasiūlymą dėl 7 punkto, kuriam nepritarė Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Na, matote, panaudojote laiką prie šoninio mikrofono, bet praradote laiką savo pasiūlymams pristatyti.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, Sveikatos reikalų komitete buvo siūloma išbraukti 21 straipsnio 1 dalies 7 punktą, kad išlaidos Socialinio draudimo fondo sąnaudoms, skirtoms sveikatos draudimo įmokoms surinkti ir pervesti į Privalomojo sveikatos draudimo fondą apmokėti... Mes išdėstėme argumentus, kad įmokų administravimas ir informacijos teikimas kitoms institucijoms yra viena iš valstybinių funkcijų. Tada sveikatos sistema lygiai taip pat turėtų pateikti sąskaitas "Sodrai", nes mūsų gydytojai pildo visokias pažymas, rengia kitus dokumentus neįgalumui ir t. t. nustatyti. Tada reikia šiuos klausimus spręsti kompleksiškai, arba valstybė sako, kad tai yra nemokama, arba duoda visoms sistemoms, kad visos sistemos galėtų viena su kita atsiskaityti. Išeina: aš tau duosiu litą šiandien, jeigu tu man duosi litą rytoj. Na, yra visiška nesąmonė. Siūlau...
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūs pristatėte pasiūlymą dėl 7 punkto, dėl išbraukimo 1 straipsnio. Dabar motyvai už ir prieš dėl jūsų teikto pasiūlymo. Motyvai už - ponas A. Matulas.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Na, žinote, aš žaviuosi komiteto pirmininke, kaip aš ją gerai išmokiau, išugdžiau ir kaip ji teisingai mąsto, nors siūlymą teikia jos frakcijos narys. Išties, kolegos, argumentai labai svarūs, na, negali būti taip mąstoma kaip ponas M. Zasčiurinskas: arba jūs mums duokite, jeigu ne, administruokite patys. Jūs ką, siūlote įsteigti trečią mokesčių surinkimo instituciją, kuri valstybei kainuos šimtus milijonų? Va, valstybinis požiūris. Kompiuteryje reikia žiūrėti savo elektroninį paštą ne kartą per savaitę, bet kasdien, kas valandą, arba tam turite padėjėjus, jie turi jus informuoti. Jeigu jūs žiūrite vieną kartą per savaitę, tai taip ir išeina. Ateinate pavėlavęs vieną valandą, po to dar rėkiate ant darbuotojų. Labai nekultūringa. Siūlau pritarti komiteto siūlymui.
     PIRMININKAS. Ačiū. Motyvai prieš irgi yra - ponas A. Dumbrava. Gerbiamieji Seimo nariai, mes jau priartėjame prie darbotvarkės... Ponia Irena, labai ačiū, bet dar truputį kantrybės. Ponas A. Dumbrava.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Aišku, teisingai, reikia žiūrėti valstybiškai. Ponas Antanas teisingai sako. Bet matome, kaip ta mūsų "Sodra" nustekenta, biudžeto deficitas didžiulis. Ir tais darbais mes apkrausime žmones. Darbas labai didžiulis, didžiulės lėšos, didžiulės įplaukos, administravimas ir visa kita. Aš manau, tai nėra labai dideli pinigai, ir Privalomojo sveikatos draudimo fondas tikrai neturi tokio biudžeto deficito, kokį turi šiandien "Sodra". Todėl, manau, vis dėlto reikia palaikyti mūsų Socialinių reikalų ir darbo komiteto poziciją. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū už išsakytą nuomonę. Dabar mes išklausysime dar Socialinių reikalų ir darbo komiteto nuomonę. Pristatys ponia R. Popovienė. Galima iš vietos. Jūsų komiteto nuomonė.
     R. POPOVIENĖ (LSDPF). Socialinių reikalų ir darbo komiteto nuomonė yra nepritarti.
     PIRMININKAS. Nepritarti, taip?
     R. POPOVIENĖ (LSDPF). Taip.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų komiteto pozicija - nepritarti. Dabar balsuojame. Skelbiu balsavimą dėl pataisos. Nuomonės pareiškimas dėl Seimo narių D. Mikutienės, A. Matulo ir t. t. pasiūlymo. Kas už, pritariate. (Balsai salėje) Ačiū, pone Matulai, patikrinau jūsų budrumą. Taigi skelbiu balsavimą. (Balsai salėje) Ne. Yra Seimo narių pasiūlymas, ar pritariame, ar ne. Seimo narių pasiūlymui, o ne komiteto.
    Ačiū. Užsiregistravo 45, balsavo 44: už - 18, prieš - 5, susilaikė 21. Taigi pasiūlymui nepritarta.
    Mes atsiradome tokioje situacijoje, kad po svarstymo 1 straipsniui... Motyvai už ir prieš po svarstymo. Motyvai už - ponas A. Dumbrava.
     A. DUMBRAVA (TTF). Aš jau viską pasakiau.
     PIRMININKAS. Jūs atsisakote. Motyvai prieš - ponas A. Matulas.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, išties labai nedaug balsų trūko. Aš tikrai dėkingas jums visiems už supratimą, tai yra bendras valstybinis reikalas, nei konservatorių, nei Darbo partijos, nei "tvarkiečių", nei socdemų. Ar mes eisime tuo keliu, kad viena valstybinė įstaiga atsiskaitys kitai už mokesčių surinkimą? Jeigu eisime tuo keliu, vadinasi, toliau turėsime mokėti Mokesčių inspekcijai, viešojo administravimo įstaigai, kuri irgi dalį PSDF lėšų surenka. Arba tada įsteikime, kaip ponas M. Zasčiurinskas siūlo, trečią instituciją. Mokėkime porą šimtų milijonų, priimkime į darbą naujus žmones, ir tada atsiskaitykime. Geriausia, tada turime taikyti pariteto pagrindu. Jeigu medikai vietoj žiūrėjimo, paciento tyrimo pusę laiko turi praleisti pildydami "Sodros" dokumentus ir dėl to padaro, matyt, ir klaidų, ir už tai niekas nemoka, o socialinių reikalų buvusi ministrė V. Blinkevičiūtė tą suprato, ir jau kalbėjome apie šimtą milijonų atsiskaitymą, tai čia analogiška suma, matyt, yra. Tai padarykime ir eikime kitu keliu. Jeigu mes savo situaciją išsaugojome, neįlindome į deficitą, tai dabar kažkas pasipinigaus keliolika milijonų litų. Kaip mes žiūrėsime žmonėms į akis, jeigu sveikatos paslaugos pablogės?
    Žiūrėkite, kokia dabar situacija. 100 % įstaigų skendi skolose. Praeitais turėjome, galėjome 0,92 ct balo užtikrinti, šiais metais sugebame tik 0,89, ir įstaigos lenda į skolą. Ir dar pasiimsime 14 mln. Kas iš to išeis?
    Kolegos, tikrai būkime vieningi ir neleiskime pasipinigauti. Šiandien "Sodros" skola virš 10 mlrd. Lt. Tai tie 14 ar 18 mln. išgelbės situaciją? Neišgelbės. Tikrai siūlau nepritarti įstatymo projektui. Tegul Vyriausybė apsisprendžia. Sutaria dvi ministerijos, nes tokia pozicija yra ir gerbiamojo sveikatos ministro V. P. Andriukaičio.
     PIRMININKAS. Ačiū už išsakytą nuomonę. Taigi nieko nelieka, kaip skelbti balsavimą. (Balsai salėje) Viskas. Balsavimas. Balsuojame dėl Sveikatos draudimo įstatymo 21 straipsnio papildymo įstatymo projekto. Svarstymas. (Šurmulys salėje) Gerbiamieji, vyksta balsavimas dėl projekto Nr. XIIP-702(2).
    Ačiū. Užsiregistravo 49, balsavo 48: už - 34, prieš - 6, susilaikė 8. Taigi po svarstymo yra pritarta.
    Dabar po svarstymo turime... Gerai. Supratau. Teikiu galimybę pasisakyti po balsavimo. Ponia D. Mikutienė.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Žinote, gerbiamieji kolegos, štai šiai situacijai iliustruoti lieka perfrazuoti E. Hemingvėjų: tu neklausk, ką tau davė Lietuva, tu geriau paklausk, ko dar iš tavęs neatėmė "Sodra".
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponia V. M. Čigriejienė. Džentelmenas palauks.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis Mečislovai, pats esi visada teisus ir nekaltas. Aš atsimenu, kaip šioje salėje ardeisi dėl mamyčių, kad jos trejus metus gautų tam tikrą finansinę injekciją. Niekur Europoje taip nėra. Ką darei? Todėl ir "Sodra" tokia liko visa nualinta. O dėl sveikatos apsaugos ypač Sveikatos reikalų komitetas buvo reiklus. Mes žiūrėjome į balą, žiūrėjome į viską, mes taip nenustekenome sveikatos sistemos, kaip jūs nustekenote "Sodrą". Ko jūs ten neprigalvojote?! Tikrai, Mečislovai, nors mano kaimynas - nepyk, šį kartą esi labai labai neteisus. Negalvok, kad Sveikatos reikalų komitete dirba, kaip beveik pasakei, visi žiopli. Ten dirba kompetentingas kolektyvas, mes žinome, ką darome, ir išmanome, kas vyksta sveikatos apsaugoje. Nenorime, kad... pats pirmiausia parašysi skundą dėl sveikatos apsaugos darbuotojo, kai jis nežiūrės į tave, o rašys ir nepakels akių nuo popieriaus. Aš beveik šimtu procentų garantuota, tikrai būsi nepatenkintas ir parašysi. Taip bus. Taigi tikrai prisipažink, kad šį kartą esi neteisus. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū, ponia Vida, už tokią emocingą kalbą. Priminsiu tik tai, kad mes šiandien svarstymo stadijoje apsisprendėme. Pone Mečislovai, jūs...
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Aš keletą sakinių noriu pasakyti kolegai A. Matului. Antanai, šitas klausimas buvo svarstytas trejus metus praėjusią kadenciją ir šitas sprendimas buvo priimtas jūsų vadovaujamos ministerijos ministro D. Jankausko siūlymu. Po rinkimų jūs dabar kažkaip apsivertėte. Tai viena.
    Antra, jokie mokesčiai į "Sodrą" nemokami. "Sodra" yra socialinio draudimo įmonė, kur daromi mokėjimai. Tai nėra mokesčiai.
    Trečia, dėl tų mamyčių. Valstybė apsisprendė, kad gimstamumas, demografija, kur dabar gimstamumas yra 134...16, o kad valstybė neišnyktų, reikia, kad būtų per 2. Valstybė sumokėjo tą kainą, padidino motinystės išmokas tam, kad gimtų daugiau vaikų. Šitas sprendimas, kuris buvo priimtas 2007 m., davė (taip mechaniškai pasakysiu) prieaugį - valstybėje gimė 3 tūkstančiais vaikų daugiau, nes valstybei yra svarbu išlikti ir neišmirti.
     PIRMININKAS. Gerai. Ačiū. Viskas! Baigėme kalbas. Tyla reiškia, kad iš dalies išsikrovėme ir dabar galime dirbti toliau.

18.33 val.
    Miškų įstatymo 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1226(2) (pateikimas)

    Rezervinis antras klausimas - Miškų įstatymo 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pateikimo stadija. Ponas A. Salamakinas. Prašau, pone Algimantai.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Pabandysiu labai trumpai suprasdamas padėtį. Pavasario sesijoje mes priėmėme Teritorijų planavimo įstatymo naują redakciją, buvo 22 jį lydintys įstatymai. Aš tada sakiau, kad išties gali būti tam tikrų neatitikimų ar klaidų, kurias taisysime rudens sesijoje. Vienas iš šios dienos teikiamų įstatymų projektų yra Miškų įstatymo pataisa, kuri turėtų būti priderinta prie Teritorijų planavimo įstatymo naujos redakcijos. Yra keičiamos kai kurios sąvokos. Tai yra susiję su valstybei svarbiais projektais. Aš kalbu apie dujotiekio tiesimą nuo Klaipėdos iki Kuršėnų. Praėjusią savaitę mes pataisėme Saugomų teritorijų įstatymo kai kurias... buvo pateikimas, dabar reikia pataisyti Miškų įstatymą. Atsiranda naujų sąvokų: vietoje sąvokos "ypatingai svarbūs objektai" atsiranda sąvoka "svarbūs subjektai". Tai yra susiję, tai tikrai nedidelės pataisos. Nebus padaryta žala miškui, tai jums garantuoju. Siūlau po pateikimo pritarti.
     PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Jūsų nori paklausti vis dėlto ponas B. Pauža. Prašau.
     B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamasis Algimantai, gal mano klausimas truputį ne į temą, bet vis dėlto mes tuos įstatymus čia keičiame, priimame (gal jie ir yra neblogi?), bet dabar skundžiasi žmonės savivaldybėse, kad nėra įstatymus lydinčių teisės aktų šiems įstatymams vykdyti. Jūs, kaip komiteto pirmininkas, parlamentinės kontrolės būdu kontroliuojate, kaip tie įstatymus lydintys teisės aktai yra priimami ir ar jie iš viso yra priimami? Ačiū.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Labai ačiū, kolega, už gerą klausimą. Iki sausio 1 d. turi būti priimti 54 įstatymus lydintys teisės aktai. Aš jau girdėjau nusiskundimų, kad einama vėžlio tempu. Rytoj mano kabinete bus viceministras ir mes aptarsime tuos klausimus. Aš tikrai informuosiu Seimo narius, nes tai yra labai svarbus dalykas. Jeigu bus nepriimti įstatymus lydintys teisės aktai, iš esmės įstatymas neveiks, bet bandysime susitarti su vykdomąja valdžia, kad tai būtų padaryta.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas K. Starkevičius. Prašau.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, iš tikro šį įstatymą priėmėme, jis reikalingas, priėmėme dieną, ne naktį, bet, kaip matyti, gyvenimas koreguoja. Ar tik dėl dabar numatytų objektų tos ypatingos svarbos galios, ar atsiras ir dar kitų objektų, ir irgi galios? Ar čia mes vis taip kaitaliosime? Ar čia dabar mes viską padarėme ir numatėme, kad nereikėtų kaitalioti, kai atsiras dar koks nors vienas objektas? Dabar buvo elektros linijos, dujotiekis, gal atsiras ir kelias. Ar čia dabar nereikės kaitalioti?
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū. Tikrai geras klausimas. Išties tai galios ir ateity, nes mes visą laiką susidurdavome su ta problema. Reikia plėtoti svarbius valstybei objektus, ar kelius, ar elektros... įstatymas neleidžia, neleidžia, neleidžia. Mes tai pataisome. Čia su B. Paužos susijęs klausimas. Įstatymus lydintys teisės aktai turi lengvinti tuos dalykus. Kaip eksministrui atsakau - šios įstatymo pataisos dėl ateities. Žinau, kad jūsų komitetas kaip pagalbinis svarstys. Aš lauksiu pasiūlymų.
     PIRMININKAS. Ačiū. Motyvų už, prieš nėra. Balsuoti nebūtina. Po pateikimo pritariame bendru sutarimu. Ačiū.
    Numatoma svarstyti gruodžio 5 d., bet prieš tai pagrindinis komitetas būtų Aplinkos apsaugos komitetas, papildomas - Kaimo reikalų komitetas. Prieštaravimų nėra. Rezervinį antrą klausimą baigėme pritarę po pateikimo.
    Rezervinis trečias klausimas. P. Čimbaras. (Balsai salėje) Nėra, nebus.
    Ketvirtas klausimas. Gerbiamieji Seimo nariai, Seimo narių pareiškimai. Jų nėra.
    Taigi šios dienos popietinį posėdį baigsime registracija. Ponas Antanas prašo. Registruojamės! Prašau registruotis.
    Užsiregistravo 36 Seimo nariai.
    Ačiū už bendradarbiavimą. Šios dienos vakarinį posėdį skelbiu baigtą. (Gongas) Labai ačiū. Viso gero!
