LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 114
STENOGRAMA

2013 m. gruodžio 17 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. GEDVILAS,
Seimo Pirmininko pavaduotojai P. AUŠTREVIČIUS ir A. SYSAS

     PIRMININKAS (V. GEDVILAS, DPF). Labas rytas, gerbiamieji kolegos. Kviečiu visus užimti savo darbo vietas. Skelbiu 2013 m. gruodžio 17 d. (antradienio) plenarinio posėdžio pradžią. Kviečiu visus registruotis.
    Dėkoju. Užsiregistravo 85 Seimo nariai.

10.04 val.
    Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. gruodžio 17 d. (antradienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

    Taigi, gerbiamieji kolegos, darbotvarkės 1-1 numeris - darbotvarkės tvirtinimas. Kokių būtų pasiūlymų, pastabų? Gerbiamasis J. Razma. Prašom.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Frakcijos vardu noriu prašyti išbraukti iš darbotvarkės 1-14 klausimą - Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos įstatymo kelių straipsnių pataisas. Matome projekto iniciatorių bandymą labai politizuoti ir šią instituciją, kaip jau yra politizuota Seimo Etikos ir procedūrų komisija, ir manome, kad tikrai to nereikia daryti. Taip pat dėl Lygių galimybių kontrolieriaus prašome frakcijos vardu šiandien neplanuoti galutinio priėmimo. Mes ketvirtadienį ryte norėtume susitikti ir tuomet procedūrą galėtumėte užbaigti ketvirtadienį.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, girdėjote J. Razmos pasiūlymą. Kokių būtų pastabų, pasiūlymų dėl pasiūlymo? Galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Ne, balsuoti reikia. Dėl darbotvarkės 1-14 klausimo, jeigu nėra kitų pasiūlymų, balsuojame. Kas už tai, kad būtų išbraukta iš darbotvarkės, balsuoja už, kas kitaip mano, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Gerbiamieji kolegos, pasiūlymui nepritarta, 1-14 klausimas lieka darbotvarkėje. Prašom. A. Skardžius. Prašom.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Frakcijos vardu siūlau palikti įstatymo projektą dėl žuvininkystės Nr. XIIP-1166. Seniūnų sueigoje, kiek teko girdėti, dėl Vyriausybės negautos išvados jis buvo išbrauktas iš darbotvarkės, bet kadangi premjeras patikino, kad išvada šiuo klausimu ir nesutarimai tarp dviejų ministerijų, tai yra tarp Žemės ūkio ministerijos ir Aplinkos ministerijos, neturėtų būti kliūtis priimti šį įstatymą, nes nuo sausio 1 d. prasideda kvotų skirstymas. Bus didelių problemų verslinei žuvininkystei, tiesiog reikės sunešti į Aplinkos ministeriją irklus, tinklus ir visa kita tiems, kurie nelaimės kvotų.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, nėra Vyriausybės išvadų, todėl neturime galimybės šiandien svarstyti šį klausimą. Gerbiamasis V. Mazuronis. Prašom.
     V. MAZURONIS (TTF). Mielieji kolegos, iš tiesų nėra Vyriausybės sprendimo, kad ir ką kas pasakytų. Tai yra statutinė norma. Įtraukti to negalima, vienas dalykas.
    Antras dalykas, aš siūlyčiau šito įstatymo, kuris akivaizdžiai gina tam tikrų verslo grupių interesus ir, drįstu pasakyti, yra korupcinis, gerbiamasis Skardžiau, neprastūminėti taip. (Plojimai, balsai salėje)
     PIRMININKAS. Taip. Gerbiamasis A. Skardžius.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū. Nežinau, kas tą korupciją bando sukurti, ar Aplinkos ministerija, ar kas nors kitas, ar sunaikinti verslą. Būtent šis projektas yra svarstytas Žemės ūkio reikalų komitete, Žemės ūkio ministerija pritaria. Bet kažkas nori atiduoti kažkokiom verslo grupėm. Jeigu jis bus nepriimtas, nuo sausio 1 d. nebus galima verstis ta veikla, kuria verčiasi visas Kuršių marių regionas, t. y. ir Neringa, ir Šilutės rajonas, ir visi kiti žvejai. O ši išvada nesusijusi su biudžetu.
     PIRMININKAS. Prašom, gerbiamasis ministre.
     V. MAZURONIS (TTF). Mielieji kolegos, aš noriu užtikrinti, kad kvotų skirstymas sėkmingai vyksta. Mano įsakymai pasirašyti, konkursai paskelbti, nereikia gąsdinti, viskas vyksta pagal Lietuvos Respublikos įstatymus.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, reikia apsispręsti balsuojant. Kas už tai, kad... (Triukšmas salėje) Prašom.
     K. KOMSKIS (TTF). Atsiprašau, posėdžio pirmininke. Nuo kada mes svarstome klausimus, neperėjusius... Dar nei terminai nėra, Vyriausybės išvados nėra. Ir kaip mes galime svarstyti? Tada svarstykime ir 1-5 klausimą. Irgi Vyriausybės išvados nėra.
     PIRMININKAS. Prašom, premjere.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamasis Seimo Pirmininko pavaduotojau, aš manau, čia nėra tas įstatymas, kur reikėtų laužyti ietis. Trečiadienį yra į Vyriausybės darbotvarkę įtrauktas išvados svarstymo klausimas ir mes pateiksime išvadą trečiadienį, o ketvirtadienį galima svarstyti.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, galima pritarti su visais pasiūlymais bendru sutarimu šios dienos darbotvarkei? Ačiū. Pritarta bendru sutarimu.

10.09 val.
    Konstitucinio Teismo teisėjo V. Miliaus priesaika

    Taigi darbotvarkės 1-2 klausimas - Konstitucinio Teismo teisėjo priesaika. Kviečiu gerbiamąją Seimo Pirmininkę L. Graužinienę priimti priesaiką.
     L. GRAUŽINIENĖ. Gerbiamieji Seimo nariai, lygiai prieš savaitę, gruodžio 10 d., mes priėmėme Seimo nutarimą "Dėl Vytauto Miliaus paskyrimo Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo teisėju". Įstatymas numato, kad prieš pradėdami eiti savo pareigas Konstitucinio Teismo teisėjai prisiekia Seime. Priesaiką priima Seimo Pirmininkas Seimo posėdyje. Prisiekiantis asmuo priesaiką skaito padėjęs ranką ant Konstitucijos. Prisiekęs asmuo po priesaikos tekstu pasirašo. Priesaikos tekstas negali būti keičiamas.
    Kviečiu prisiekti naująjį Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo teisėją V. Milių.
     V. MILIUS. Aš, Vytas Milius, prisiekiu būti ištikimas Lietuvos Respublikai; prisiekiu garbingai ir sąžiningai eiti Konstitucinio Teismo teisėjo pareigas; prisiekiu ginti nepriklausomos Lietuvos valstybės konstitucinę santvarką ir saugoti Konstitucijos viršenybę, paklusdamas tik Lietuvos Respublikos Konstitucijai. Tepadeda man Dievas. Ačiū. (Plojimai)
     PIRMININKAS. Mielieji kolegos, šiandien dar turime labai rimtą, labai iškilmingą progą. Mūsų kolega V. Juozapaitis švenčia 50-ties metų jubiliejų. Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkė gerbiamoji L. Graužinienė, taip pat ir mes visi Seimo nariai norime jį pasveikinti. (Plojimai)
     L. GRAUŽINIENĖ. Labai trumpai noriu Seimo vardu padėkoti už toleranciją, už sugebėjimą meno žmogui greitai integruotis į Seimo politikų bendruomenę. Linkiu, kad tas pasirinkimas, pasirinktas politiko kelias jūsų širdyje pasiteisintų ir ateityje mes turėtume Seime daugiau tokių žmonių kaip jūs. Labai jums ačiū. (Plojimai)
     PIRMININKAS. Dėkojame Seimo Pirmininkei už sveikinimus.

10.13 val.
    Valstybės politikų, teisėjų, valstybės pareigūnų ir valstybės tarnautojų pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio, taikomo 2014 metais, įstatymo projektas Nr. XIIP-1112(2) (priėmimo tęsinys)

    Gerbiamieji kolegos, grįžtame prie darbotvarkės. Darbotvarkės 1-3 klausimas - Valstybės politikų, teisėjų, valstybės pareigūnų ir valstybės tarnautojų pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio, taikomo 2014 metais, įstatymo projektas Nr. XIIP-1112. Priėmimas.
    Gerbiamieji kolegos, liko balsavimas. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-1112(2), balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote. Dėkoju, kolegos.

    Šio įstatymo priėmimas

    Už - 66, prieš - 8, susilaikė 20. Įstatymo projektas Nr. XIIP-1112 priimtas. (Gongas)

10.14 val.
    Valstybės tarnybos įstatymo 3 priedo pakeitimo ir kai kurių su juo susijusių įstatymų pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIIP-1117(3) (priėmimo tęsinys)

    Darbotvarkės 1-4 klausimas - Valstybės tarnybos įstatymo 3 priedo pakeitimo ir kai kurių su juo susijusių įstatymų pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIIP-1117. Priėmimas. Kolegos, taip pat liko tik balsavimas. Taigi kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume... (Balsai salėje)
    Dėl vedimo tvarkos. Prašom. J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, balsavimui teikiamame tekste koks dabar yra variantas - ar skliausteliuose "Seimo kanceliarijoje", ar kaip Lietuvių kalbos komisijos parašyta? Ar ne šis projektas?
     PIRMININKAS. Dėkoju. Sekundę, patikslinsime ir informuosime. Gerbiamasis Jurgi, tikrai ne šis projektas. Čia pataisymų ir pastabų jokių nėra. Galime balsuoti, sutinkate su tuo?
    Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-1117(3), balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote.

	Šio įstatymo priėmimas

    Už - 93, prieš nėra, susilaikė 5. Taigi įstatymo projektas Nr. XIIP-1117(3) priimtas. (Gongas)

10.16 val.
    Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto 2014 metų rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1114(3) (priėmimas)

    Darbotvarkės 1-5a klausimas - Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto 2014 metų rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1114. Priėmimas. Taigi priėmimas pastraipsniui.
    Gerbiamoji Kristina, kviečiame jus į tribūną.
    Dėl 1 straipsnio - Seimo nario J. Razmos pasiūlymas. Gerbiamasis Jurgi, pristatykite savo siūlymą dėl šio įstatymo projekto.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, dar kartą priminsiu neseniai Seimo vienbalsiai priimtą nutarimą, kad visas viršplanines lėšas, gautas, manau, tiek "Sodros" biudžete, tiek valstybės biudžete, reikia nukreipti pensijoms kompensuoti. Mano pataisa dėl valstybės biudžeto, deja, nesurinko 71 balso. Tą patį aš teikiu ir dėl "Sodros" biudžeto, tuo labiau kad A. Sysas, diskutuodamas su manimi radijo laidoje, sakė, kad kompensavimą reikia spręsti iš "Sodros" biudžeto, o ne iš valstybės biudžeto. Tai priimkime mano pasiūlymą, kad visas gautas viršplanines "Sodros" pajamas atiduodam pensijoms kompensuoti.
     PIRMININKAS. Prašom, pirmininke.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Kadangi gruodžio 11 d. Socialinių reikalų ir darbo komitetas pritarė patobulintam "Sodros" biudžeto projektui, todėl šiam kolegos Seimo nario J. Razmos pasiūlymui nepritarta.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, jūs girdėjote komiteto pirmininkės nuomonę, kad šiam pasiūlymui yra nepritarta.
    Dėl pasiūlymo nori kalbėti vienas - už, vienas - prieš. Gerbiamasis R. J. Dagys - nuomonė už. Prašom.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mes nepadarėme atitinkamo įrašo valstybės biudžete, bet šiuo atveju mes galime elgtis nuosekliai ir padaryti socialinio draudimo biudžete. Jeigu bus viršplaninių lėšų, ką mes visą laiką teigiame, tokiu atveju jos turi būti nukreiptos kompensavimui. Tai vienas iš galimų sprendimo būdų. Todėl pasiūlymas tikrai vertas dėmesio.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė prieš - A. Butkevičius.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju Seimo Pirmininko pavaduotojui. Kažkaip labai keista, nes Lietuvoje pradedami įgyvendinti kažkokie iškreipti biudžeto planavimo principai. Aš suprantu, kad konservatoriai jaučia didžiulę kaltę visuomenei dėl padarytų ankstesnių klaidų, kurios brangiai kainuoja, ir tam reikia numatyti didesnius asignavimus. Bet kad būtų taikoma tokia metodika, kaip rašoma, kad viršplaninės pajamos būtinai turi būti skiriamos pensijoms kompensuoti, tai yra numatyta Seimo priimtame nutarime, bet ne įstatymuose. Įstatymuose tada turi būti numatytos ir tam tikrų skaičių prognozės.
    Ekonomistų vertinimu, tai yra toks žemas pasiūlymo lygis, kad, žinote, prasilenkia su bet kokia ekonomine logika, aš norėjau pasakyti, su pradiniu ekonominiu mokymu, ko gyvenime tikrai nėra. Čia yra daugiau populizmas, kuris tikriausiai nukreiptas pateisinti save arba apginti, nes valstybės finansams padarytos klaidos ankstesnės Vyriausybės.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, dėkoju. Taigi reikia 29 balsų palaikymo. Kviečiu visus balsuoti. Kas palaikote J. Razmos pasiūlymą, balsuojate už.
    Gerbiamieji kolegos, palaikymas yra - 43 Seimo nariai pritaria J. Razmos pasiūlymui ir palaiko. Taigi kviečiu visus balsuoti. Kas pritariate J. Razmos pasiūlymui, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Gerbiamieji kolegos, už J. Razmos pasiūlymą balsavo 42 Seimo nariai, prieš - 13, susilaikė 39. Taigi nepritarta J. Razmos pasiūlymui. Liekame prie komiteto nuomonės.
    Taigi priėmimas pastraipsniui. Prašau, kolega.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš apgailestauju dėl nekorektiškos Ministro Pirmininko kalbos, nes jis praktiškai įžeidė 102 Seimo narius, kurie balsavo už tokį Seimo nutarimą, kurį teikė Darbo partijos frakcija, kad viršplaninės pajamos gali būti numatytos pensijų kompensavimui. Kai tas pats įrašoma įstatyme, tai yra tiesiog nutarimo realizavimas. Beje, įžeidė ir savo kolegą A. Sysą, kuris per radiją tą patį siūlė - "Sodros" viršplanines pajamas skirti pensijų kompensavimui. Gaila, kad šito nepriėmėm, bet pagrindinė atsakomybė už tai dabar tenka Ministrui Pirmininkui, kuris, panaudodamas savo autoritetą, suniekino siūlymą ir taip atmetė galimybę spręsti pensijų kompensavimo klausimą.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis premjeras. Prašom.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Pone Razma, mes ir taip prisiimame kaip Vyriausybė ir valdančioji dauguma kompensuoti Lietuvos gyventojams pensijas, kurias jūs buvote sumažinę, pažeisdami Lietuvos pagrindinį įstatymą - Konstituciją.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, mes išgirdome visas nuomones dėl J. Razmos pasiūlymo. Mes dar gavome nemažai pasiūlymų, tris pasiūlymus, kuriuos teikia Seimo narys R. J. Dagys, bet mes neišlaikome... tik šiandien 9.05 val. pateikė, tiesiog negalime svarstyti. Visus informuojame.
    Dabar priėmimas pastraipsniui. Dėl pasiūlymo dėl 1 straipsnio mes jau kalbėjome. Kokių būtų pasiūlymų? Ar galime priimti bendru sutarimu 1 straipsnį? Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Labai ačiū jums. Galime? 1 straipsnis...
    Gerbiamasis R. J. Dagys. Prašom, kolega.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš nežinau, pirmininke, ar jūs esate visiškai tikslus. Praėjusiame posėdyje šitų pasiūlymų nesvarstėme per svarstymo stadiją, nes buvo formaliai neparašyta, dėl kokio straipsnio. Tiesiog komiteto išvadoje ir čia nebuvo užregistruota pataisų. Komiteto išvada dėl tų straipsnių yra, viskas yra, tik nebuvo parašyta, dėl kurio straipsnio teikiama, t. y. buvo techninė klaida. Ji yra ištaisyta. Aš nežinau, kodėl mes nesvarstome, jeigu komitetas išvadą parašė.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, aš labai apgailestauju, tiesiog mes negalime svarstyti, nes struktūriškai... Dėkoju, kolega.
    Dėl 1 straipsnio. Bendru sutarimu galime priimti? (Balsai salėje) Negalime. Balsuojame. Kas už 1 straipsnio priėmimą, balsuojate už, kas kitaip manote, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavimo rezultatai: už - 69, prieš - 15, susilaikė 13. Taigi 1 straipsnis yra priimtas.
    Dėl 2 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Balsuojame. Vis tiek reikalaujate balsuoti. Gerai, kolegos, balsuojame. Kas už 2 straipsnio priėmimą, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavimo rezultatai: už - 68, prieš - 12, susilaikė 18. Taigi 2 straipsnis yra priimtas.
    Dėl 3 straipsnio pastabų ir pasiūlymų yra? Nereikia balsuoti? Galime priimti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Vis tiek reikalaujate balsuoti. Balsuojame. Kas už tai, kad priimtume 3 straipsnį, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavimo rezultatai: už - 71, prieš - 12, susilaikė 13. 3 straipsnis yra priimtas.
    Dėl 4 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? 4 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
    Dėl 5 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra? Nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 6 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra? Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 7 straipsnio. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
    Taigi įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui yra baigtas.
    Dėl viso įstatymo priėmimo yra norinčių kalbėti. Nuomonė už - K. Miškinienė. Prašom, kolege.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, reaguodama į tam tikrą opozicijos reakciją svarstant šį klausimą, dar kartą noriu visiems priminti, kad Seimas, kaip jau čia buvo pasakyta, priėmė nutarimą, kuriuo numatyta pateikti iki kitų metų kovo 1 d. Seimui įstatymų projektus ir nustatyti senatvės ir valstybinių pensijų kompensavimo tvarką.
    Jums taip pat žinoma, kad šiam tikslui reikia daugiau kaip milijardo litų. Esame susitarę dėl principo: pirmiausia reikia atkurti viską, ką konservatorių valdžia sumažino, po to kompensuoti ir tik po to didinti. Visiems turiu priminti, kad ir ankstesniais metais "Sodros" biudžete buvo numatytos lėšos skolos administravimui, ir dar didesnės negu dabartiniame įstatyme. Įsigaliojus nuo Naujųjų metų pensijų kaupimo formulei 2+1+1, valstybės biudžete numatyta 90 mln. Lt, o 454 mln. "Sodros" biudžete... net neliko lėšų Stabilizavimo fondui.
    Noriu jus visus patikinti, kad rengiamės sistemiškai ir kompleksiškai spręsti "Sodros" problemas. Todėl, gerbiamieji opozicijos nariai, siūlau atsisakyti nereikalingo populizmo ir kviečiu visus pritarti "Sodros" biudžetui. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkei. Nuomonė prieš - K. Glaveckas.
     K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamieji kolegos, Liberalų frakcija nepritars "Sodros" biudžetui dėl kelių esminių pastabų, arba dalykų, visų pirma to, kad šis biudžetas, turint omeny ir patį "Sodros" biudžetą, ir visus įstatymus, kurie susiję su juo, sisteminiu požiūriu nėra subalansuoti. Dėl to pensijos išlieka vienos mažiausių Europos Sąjungoje, pašalpų sistema yra neefektyvi, be to, kitais metais išlieka didžiulis "Sodros" biudžeto deficitas, kuris dabartiniu metu... ir valstybės skola. Biudžeto deficitas dabartiniu metu sudaro 12 mlrd. Lt, arba lygus praktiškai "Sodros" biudžetui. Pirma.
    Antras momentas, dėl kurio liberalai negali palaikyti, tai vadinamosios "Sodros" lubos. Mes žinome, kad apie tai politiškai daug kalbama, bet realiai nieko nedaroma ir, atrodo, nesirengiama daryti. O dėl to, kad nėra "Sodros" lubų, arba "Sodros" kepurės, kai labai kvalifikuoti specialistai, mokėdami didžiules algas, iš esmės yra priversti ir bendrovės priverstos iškelti savo valdymo organus į aplinkines mūsų valstybes, pavyzdžiui, Estiją, ir ten mokėti didesnes algas, ir gauti didesnius atlyginimus negu Lietuvoje, nes mokesčių našta tiems, kurie yra aukštos kvalifikacijos specialistai ir gauna gana dideles algas, iš tikro neproporcingai didelė, neskatina investicijų ir visos sistemos tobulinimo. Todėl dėl šitų pagrindinių motyvų Liberalų frakcija ir nepalaikys "Sodros" biudžeto. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už nuomonę. Nuomonė už - gerbiamasis A. Butkevičius.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad finansinė ir ekonominė situacija Lietuvoje gerėja, ir tai pripažįsta netgi ir tarptautinės finansinės institucijos. Politikų sprendimai kai kada gali pakeisti situaciją per vieną dieną arba vienu mygtuko paspaudimu, kaip mėgsta politikai pasakyti. Didžiausia finansinė parama biudžetams yra tada, kai yra šalyje stabili, tvari ekonominė situacija. Aš manau, kad mes kaip tik turime kalbėti apie užimtumo gerinimą, apie fiskalinės drausmės laikymąsi, apie valstybės skolos mažinimą. Visos tos priemonės kaip tik ir leidžia sukurti naujas darbo vietas, leidžia didinti vidutinį darbo užmokestį, didinti darbo našumą, tai, ką matome dabar, - didėjant vartojimui ir didėjant vidutiniam darbo užmokesčiui, infliacija mažėja.
    Tai yra situacija, kuri tikrai yra sveikintina. Tai yra sveika, tvari ekonominė situacija, kurią reikia išlaikyti per vidutinį ir ilgalaikį procesą. Tokiu atveju bus gaunama papildomų pajamų į visus biudžetus, ir tada galėsime įgyvendinti finansinius įsipareigojimus ankstesnių laikų. Taip bus galima daug greičiau ir lengviau išspręsti pensijų kompensavimą. O jeigu galvojame apie kokį nors trumpalaikį populistinį populiarumo išsikovojimą arba, kaip ispanas (...), neseniai davęs interviu Lietuvos žurnalistams, sakė - norėdami papirkti tam tikrus rinkėjus per tam tikrus rinkimus, tada tikrai reikia didinti išmokas, kas po to šalį nuskandina į finansinę bedugnę. Aš siūlau balsuoti už šitą įstatymą, kuris tikrai yra realus.
     PIRMININKAS. Dėkoju Ministrui Pirmininkui. Nuomonė prieš - J. Razma. (Šurmulys salėje)
     J. RAZMA (TS-LKDF). Mums ne mažiau kaip Ministrui Pirmininkui rūpi fiskalinės drausmės dalykai, ir neteikėme pasiūlymų, kurie būtų didinę biudžeto deficitą. Tas šiandien balsuotas pasiūlymas viršplanines pajamas skirti pensijoms kompensuoti nebūtų gadinęs nustatytų deficito dydžių, bet balsavimas dėl jo atskleidė valdančiųjų tam tikrą dviveidiškumą, kai visi labai uoliai balsuoja už tokio pat turinio Seimo nutarimus, kurie nesukelia konkrečių teisinių pasekmių, bet tik sudaro prielaidas gražiai kalbėti. Kai reikia dėl to paties balsuoti įstatyme ir jau priimti konkrečiai, tų balsų nelieka.
    Taip pat priminsiu, kad Seimas, kad ir kaip būtų gaila, nepalaikė mūsų projektų, kuriais buvo siūloma ne iš karto atkurti atlyginimų koeficientus politikams, aukštiems pareigūnams, teisėjams. Jeigu tą paketą būtume priėmę, būtume sumažinę valstybės biudžeto deficitą. Tokiu būdu būtume galėję turėti didesnį "Sodros" deficitą ir spręsti bent šiokį tokį pensijų padidinimą ar jų kompensavimą jau visiškai konkrečiai. Tos galimybės, deja, nebuvo išnaudotos. Deja, pensininkai turi pagrindo manyti, kad jie yra paskutinėje vietoje priimant šios valdančiosios koalicijos sprendimus. Todėl aš tikrai negaliu balsuoti už tokį "Sodros" biudžetą, kuris pensininkams kitais metais neduos nieko.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegai už nuomonę. Nuomonė prieš - R. J. Dagys. Labai atsiprašau. Gerai. A. Sysas - nuomonė už. Labai atsiprašau.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, kad atskyrėte mane nuo Rimanto. Gerbiamieji kolegos, man malonu girdėti tas atgailavimo kalbas. Aš manau, kad laikas labiausiai tinkantis atgailauti už blogus darbus. Man labai keista - dešinioji dauguma kaip tik turėtų balsuoti, nes mūsų Vyriausybė tęsia svarbiausią socialinio draudimo įstatymo pradėtą reformą - pensijų reformą. Vyriausybė nesustabdė dar neaiškaus projekto 2+1+1. Mes žinome, kas įvyko Vengrijoje ir Lenkijoje. Mes šitą reformą finansuojame iš skolintų pinigų, didiname "Sodros" deficitą, o ne sprendžiame dabartinių pensininkų klausimų. Bet jūs tai pasiūlėte, jūsų pasiūlytas projektas! Dabar jūs daužote sau į krūtinę ir sakote, kad yra blogai. Tai gerai. Jūs turėtumėte kaip tik pritarti, o kad šita Vyriausybė moka išspręsti skolų klausimą...
    Noriu priminti, kai buvo pirmoji krizė, "Sodra" turėjo tikrai mažiukę skolą - tik pusę milijardo, bet atėję į valdžią mes, socialdemokratai, sugebėjome išspręsti ir skolas, ir kitus klausimus. Aš manau, išspręsime paliktas jūsų namų užduotis. Tikrai ir pensininkai, kuriems buvo 1 mlrd. 200 neišmokėta, tuos pinigus atgaus, bet paprasčiausiai reikia kantrybės ir laiko, ir viskas bus išspręsta. Aš suprantu, kad "Sodra" turi daug problemų, kurias reikia spręsti, bet tų problemų nesugebėjote išspręsti, kai kurias pagilinote būdami valdžioje. Balsuokite už.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už nuomonę. Nuomonė prieš - R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, man atrodo, kažkas yra su jūsų atmintim. Faktai yra tokie: taip, pensijos buvo anuo metu sumažintos, kai ekonomika krito 15 %, vidutinė pensija sumažėjo 7,5 %. Dabar yra ekonominio augimo laikotarpis. Ekonominio augimo laikotarpiu pensijos nedidinamos. Tai yra faktas. Visa kita, ką jūs čia kalbate, yra tuščios šnekos.
    Kitas faktas. Jokios "Sodros" reformos tęstinumo nėra. Suplanuoti įstatymai, kuriuos mes turėjome priimti gruodžio mėnesį, net nepateikti. Vėl šnekos, ponia Miškiniene. Nėra "Sodros" reformos.
    Kitas klausimas - mūsų pačios savigarbos klausimas. Mes atmetėme "Sodros" biudžetą po pirmojo pateikimo su pasiūlymu pakoreguoti 1 mlrd. Lt ir gavome pakoreguotą "Sodros" biudžetą 400 tūkst. Tai yra mūsų valdančiosios daugumos ambicijų kaina yra 3 tūkstantosios procento nuo "Sodros" biudžeto. Jiems to gana. Lygiai tas pats bus su visais pažadais kompensuoti pensijas, nes teisinio įrodymo, teisinio fakto nė vieno jūs neužfiksavote. Bus taip pat, kaip su progresiniais mokesčiais.
    Dabartiniame biudžete yra įdėta papildoma našta "Sodros" biudžetui, nes Darbo birža užkrauta "Sodrai" finansuoti, už pensinio amžiaus padidinimą taip pat tie pinigai nusavinti. Lygiai taip pat ir iš valstybės nebekompensuojami pervedimai į pensinius fondus. Visa tai sudaro 615 mln. ir 615 mln. reiškia 75 Lt vidutinės pensijos pakėlimą. Tais draudikų pinigais jūs finansavote valstybės biudžetą. Nerėmėte "Sodros", o ėjote į valstybės biudžetą savo visokiems žvakių fabrikėliams. Tai yra tikrasis jūsų veidas, o visa kita šnekos. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Kolega, labai ačiū, kad jūs laiku baigėte.
    Gerbiamieji kolegos, nuomonė už - I. Šiaulienė. Prašom, kolege.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, man atrodo, kad ir labai jautrus pensininkams klausimas ir, žinoma, tų pinigėlių nėra niekada jiems per daug, bet vis dėlto gal nereikėtų šitaip beatodairiškai, neatsakingai spekuliuoti jautriu klausimu. Manau, kad ir pensininkai labai puikiai skiria, kada yra daroma nuoširdi pastanga padėti jiems ir kada iš to padėjimo yra siekiama tiktai politinių dividendų. Krizės metu, kai nukentėjo būtent jautriausi socialiniai sluoksniai, kažkaip iš konservatorių tų ašarų ir rūpesčio pensininkais nebuvo ir buvo nurėžta daugiausia, ir krizė buvo sprendžiama šitų labiausiai pažeidžiamų žmonių sąskaita. Taigi, kolegos, ekonomika atsigauna ir socialdemokratai ne pirmą kartą kompensuoja sumažintas pensijas. Mes baigėme kompensuoti dar prieš dešimt metų sumažintas pensijas, šias sumažintas pensijas socialdemokratų Vyriausybė taip pat kompensuos. Biudžetas yra apgalvotas, parengtas ir, kolegos, kviečiu pritarti teikiamam projektui. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju I. Šiaulienei. Nuomonė prieš - gerbiamasis D. Jankauskas.
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, valdančioji koalicija, teikdama tokį "Sodros" biudžetą, elgiasi ir veidmainiškai, ir nesąžiningai. Ir dabar kalbant už liejasi melas, sakoma netiesa. Veidmainiškai elgiamasi ir dėl to, kad dabar, kaip ir prieš metus, yra daug žadama, bet realiai daromi visiškai priešingi sprendimai. Veidmainiškai dėl to, kad net ir šiandien sugebama kaltinti opoziciją dėl to, kad tokius sprendimus, kurie yra siūlomi, ruošiasi priimti valdančioji koalicija.
    Biudžeto projektas yra nesąžiningas dėl keleto dalykų. Gerėjant ekonominei situacijai ir turbūt siekiant, kad valstybės biudžetas atrodytų gražiau, nei iš tikrųjų yra, "Sodros" biudžetui yra paliekami daug didesni įsipareigojimai ir našta, nei buvo per giliausią sunkmetį. Nuo 2009 m. nė karto nebuvo siūloma, kad iš "Sodros" biudžeto būtų finansuojama antroji pensijų pakopa. Noriu priminti, kad tai yra maždaug 0,5 mlrd. Lt.
    Šiandien elgdamiesi nesąžiningai, gerbiamieji, jūs atimate bet kokią galimybę šiandieniniams pensininkams, mūsų senjorams, padidinti pensijas arba kompensuoti už tą dvejų metų laikotarpį. Būsimiesiems pensininkams jūs paliekate tą naštą, papildomai ją uždedate "Sodros" biudžetui, o iš būsimųjų pensininkų jūs atimate bet kokią galimybę turėti realiai socialiai teisingą perspektyvą Lietuvoje.
    Taigi žodžiai skiriasi nuo darbų. Aš manau, Lietuvos žmonės yra gana protingi, kad atskirtų grūdus nuo pelų, jie įvertins ne tik jūsų žodžius ir veidmainiškus pažadus tiek prieš metus, tiek ir dabar, bet ir konkrečius sprendimus. Gerbiamieji, rinkimai baigėsi prieš metus, laikas yra ne pažadais, o darbais įgyvendinti tai, kas buvo žadama. Pasisakau prieš tokį nesąžiningą ir veidmainišką biudžetą.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, mes išklausėme nuomones už, nuomones prieš. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto 2014 metų rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą Nr. XIIP-1114(3), balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 72, prieš - 23, susilaikė 12. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1114(3) yra priimtas. (Gongas)
    Replika po balsavimo. Prašom, gerbiamasis Jurgi.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Aš apgailestauju, kad I. Šiaulienė klaidina besiklausančius žmones, skelbdama, kad per krizę pensininkai buvo labiausiai nuskriausti, kad jiems labiausiai nurėžta. Kaip žinome, tai buvo tik 7,5 % ir tik dvejus metus. Ir dar paminėkime, kad krizės išvakarėse buvo pakėlimas, ir dar pridėsiu, kad tas sumažinimas buvo ne mūsų, o buvusių liberaliųjų koalicijos partnerių iniciatyva. (Balsai salėje) Dėl to bent jau vadinkite buvusia valdančiąja koalicija, o neminėkite žodžio "konservatoriai". (Balsai salėje) O tikrą rūpestį pensininkais parodo...
     PIRMININKAS. Kolegos, ramybės!
     J. RAZMA (TS-LKDF). ...vidutinės pensijos ir vidutinio atlyginimo santykis. Dabar antrus metus valdant socialdemokratams tas santykis nuolat mažėja.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis D. Kreivys.
     D. KREIVYS (TS-LKDF). Brangūs valdantieji, Tėvynės sąjunga yra atsakinga partija, todėl siūlydama bet kokias išlaidas nurodo šaltinį. Dar kartą sakau, neliekite krokodilo ašarų, bet pasižiūrėkite į valstybines įmones. Pajamos iš valstybinių įmonių šiemet sudaro kiek daugiau nei 100 mln. Noriu priminti, kad per paskutinius keletą metų iš valstybės įmonių į biudžetą nuolat buvo paimama nuo 400 iki 500 mln., t. y. 300 mln. Lt, kuriuos jūs drąsiai galėtumėte paimti iš valstybės įmonių ir juos paskirti pensijoms kompensuoti. Taigi dar kartą noriu pasakyti - neliekite ašarų, neapsimetinėkite, o dirbkite normaliai su valstybės įmonėmis. Ačiū. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Ministras Pirmininkas. Prašom, kolega.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėl valstybinių įmonių. Noriu pasakyti, kad toks kelias valstybines įmones veda į bankrotą. Arba yra kitas kelias, kurį pasirinko šita Vyriausybė, - kofinansavimui skirtos lėšos yra naudojamos dividendų sąskaita.
    Antras dalykas. Aš manau, per daug emocijų ir teisinimosi. Aš tikėjausi, kad prieš šv. Kalėdas bus atsiprašyta visuomenės už padarytas klaidas, suprasta, ypač iš konservatorių pusės. Mano pasiūlymas: kad kompensavimui atsirastų papildomų lėšų, gal reikėtų įsipareigoti dalį atlyginimo pervesti į Pensijų kompensavimo fondą?
     PIRMININKAS. Dėkoju. K. Daukšys.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų labai džiaugiuosi, kad po penkerių metų išryškėjo, kad praeitai Vyriausybei vadovavo liberalas A. Kubilius. Nes tik tokiomis jėgomis buvo galima sumažinti žmonėms pensijas, pakelti šildymo kainas ir kitus dalykus. Konservatoriai čia tikrai nekalti.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis R. J. Dagys. Prašom.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis premjeras užmiršo savo ugningas kalbas, kad anksčiau krizės išvis nebuvo, jis apie tai ištisai trejus metus kalbėjo. Bet čia jau paliksime jo sąžinei. Kaip didžiajam ekonomistui, tai turbūt yra labai geras dalykas. (Balsai salėje) Šiaip norėčiau priminti gerbiamajam buvusiam premjerui, kad niekas dar tokio palikimo, kaip po jūsų valdymo, - 3 mlrd. skolos dar neturėjo. Blogam šokėjui vis kas nors trukdo. Dabar jums konservatoriai trukdo pusantrų metų, tai dar kas nors. (Balsai salėje) Faktas yra tas, kad jūs paėmėte pinigus iš socialinio draudimo biudžeto ir panaudojote kitoms valstybės reikmėms - čia faktas, o visa kita yra emocijos. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Gerbiamasis A. Skardžius. Prašom.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Išties reikėtų priminti ponui R. J. Dagiui, ponui D. Kreiviui, kad iš įmonių buvo atimami pinigai tam, kad įmonės galėtų skolintis. Valstybinės įmonės, įgyvendindamos joms priskirtus projektus, skolinosi už 7-9 %, o už tai buvo imami pinigai. Tokio verslo modelio pasekmių nei ekonomistas D. Kreivys, nei ekonomistas R. J. Dagys turbūt net neįsivaizdavo, bet kartu milijonai, šimtai milijonų buvo dalijami draugams per energetikos įmones. Buvo leidžiama žaisti, buvo įvairūs konsultantai, tarpininkai, kurie remdavo net ir kai kurių jūsų aukštų lyderių šeimos narių fondus. Pasižiūrėkite, kur nukeliavo tie pinigučiai, t. y. 1 mlrd., galbūt ir daugiau. Tai yra pensininkų pinigai. Sakėme - veržkimės diržus! Dabar jau socialdemokratai blogi, nes mes išdalijome pinigus ir pensininkų pinigus. Palaukite! Atidavėme 2000 m., atiduosime pensininkams ir dabar.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis A. Salamakinas. Prašom.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū. Kadangi matau stovintį poną D. Kreivį, tai aš dar kartą jo pavardę paminėsiu. Pone Kreivy, kodėl jūs kalbate netiesą? Tarsi valstybinės įmonės moka labai mažai. Praeitą savaitę mes diskutavome apie valstybinių miškų mokesčius ir privatininkų. Galiu jums pasakyti - valstybiniai miškai moka kelis kartus daugiau nei privatininkai, bet kada buvo siūlymas pridėti privatininkams 5 % mokesčių miško infrastruktūrai, tai jūs kategoriškai priešinotės - viskas sugrius! Truputį, pone ekonomiste, pasidomėkite skaičiais ir nekalbėkite netiesos. Aš suprantu jūsų norą vėl kurti, viską privatizuoti, viską atiduoti privatininkams. Dar 6 mlrd. valstybinių miškų yra, bet su mumis tai neišdegs, galite nedėti pastangų.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis D. Kreivys.
     D. KREIVYS (TS-LKDF). Noriu primininti, kad "Visuomis" buvo skirtas ne privatizuoti, o efektyviam valstybės turto valdymui. Dar noriu jums priminti skaičius, kadangi jūs nesate ekonomistas, aš jums skaičiais pasakysiu. Šiais metais jūs planuojate iš valstybės įmonių paimti 128 mln. Lt, praeitais metais turėjote paimti... šiais metais 540 mln. ir bus surinkta kiek daugiau nei 100, net 100 nebus surinkta. Realiai 400 mln. Lt jūs paleidote vėjais. Už tuos 400 mln. Lt galėjote ir pensijas kompensuoti, ir atlyginimus pakelti, ir panaudoti kitiems dalykams.
    A. Skardžiui noriu pasakyti, kad valstybinės įmonės niekada nesiskolino po 8-9 %, nes valstybės įmonės turi gana neblogus finansus ir jų skolinimosi procentai niekada tokie nebuvo.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamasis D. Jankauskas. Prašom, kolega.
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Noriu pasakyti keletą skaičių ir datų, kad neliktų stenogramoje pasakyta vien tik netiesa. Šiuo atveju kreipiuosi į I. Šiaulienę, kuri sakė, kad mes kompensavome senus įsiskolinimus už 1995-2002 m. Taigi, 2012 m. birželio mėn. buvo išmokėta virš 260 mln. Lt likusiems 80 tūkst. gavėjų, kuriems dar nebuvo kompensuota, buvusiems, dirbusiems pensininkams už 1995-2002 m. Nežinau, ar kolegė savo vardu, ar frakcijos vardu kalbėjo, bet vis tiek smagu, kad socialdemokratai prisiima nuopelnus už tai, kas buvo atlikta 2012 m. vasarą.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Gerbiamasis E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Gerbiamieji konservatoriai, kai kuriems jūsų atstovams reikia raiškiai ir aiškiai kalbėti, nes kalbate ne Seimo nariams, o liaudžiai, ir jie neišgirdę nesupranta, apie ką kalbama.
    Pradžioje norėčiau pasakyti savo buvusiam gerbiamajam ministrui D. Jankauskui. Mes jį ministerijos padaliniuose vadinome tiesiai - "pažaduku". Kodėl? Nes jo tiek įstatymų pataisos, tiek įsakymai, tiek pažadai, kad ateis tada ir tada pasitarti, nebuvo vykdomi. Ir turi prisiminti, kad kaip tik jo vadovavimo po R. J. Dagio laikotarpiu "Sodros" reforma buvo daroma visus likusius beveik trejus metus ir nieko nebuvo padaryta, išskyrus tai, kad buvo išvaikytas ministerijos ekipažas, pririnkta savų pseudospecialistų, ir dabar dėl to naujam ministrui labai sunku dirbti ir atkurti visą tą bazę, kuri buvo suardyta kaip tik gerbiamojo D. Jankausko valdymo periodu.
    Atsiminkite, kad šiuo metu, kai mes darome tvarką, tai, ką jūs padarėte antikonstituciškai, mes turime dar daug laiko, bet jo gali net ir pritrūkti. Nes suardyti galima per dieną, o atkurti reikia jau kur kas ilgesnio laiko. Dėkui.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, labai daug kartojame kitų nuomonę. Tiesiog norėtųsi, kad mes judėtume į priekį kur kas greičiau, negu judame. Daugiau norinčių kalbėti nėra. Ačiū.

10.52 val.
    Pensijų kaupimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1326(2) (svarstymas ir priėmimas)

    Gerbiamieji kolegos, kitas darbotvarkės klausimas yra 1-5b - Pensijų kaupimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1326. Pranešėja - Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininkė gerbiamoji K. Miškinienė. Svarstymas. Laukiame jūsų, pirmininke.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, gruodžio 16 d. Socialinių reikalų ir darbo komitetas pritarė iniciatorių pateiktam įstatymo projektui bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Dėkoju pirmininkei. Išgirdote komiteto nuomonę. Diskusijos. Kviečiu į tribūną R. Šimašių.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, iš tiesų manęs nestebina, kad komitetas bendru sutarimu pritarė šiam pasiūlymui, nes Liberalų frakcija, deja, neturi savo atstovo komitete ir nebuvo kam išsakyti nuomonės, kuri iš tikrųjų atspindėtų pensijų kaupėjų nuomonę ir privačios paslaugos teikėjų nuomonę. Iš tiesų girdėjau argumentus per ankstesnę stadiją, apie ką buvo kalbama, kad neva sveikatos draudimas atsilygina socialiniam draudimui už kaupimo lėšas ir neva reikia dabar iš privačių pensijų fondų lygiai taip pat to paprašyti, neva privatūs pensijų fondai gauna lėšas ir atseit kaupimas, surinkimas tų lėšų yra sritis, už kurią fondai nesusimoka. Tačiau su šita ekonomika, bijau, truputį yra prasiskaičiuota.
    Įmokų surinkimas iš esmės yra susijęs su fiksuotais kaštais, tai yra fiksuoti kaštai. Ar būtų pervedama fondams, ar nebūtų pervedama fondams, ar mokestis didesnis, ar mažesnis, jokio skirtumo įmokų administravimui tai nedaro. Įmokų administravimas yra susijęs su fiksuotais kaštais, tą noriu pabrėžti. Todėl tai, kad lėšos yra pervedamos vėliau į kai kurias sąskaitas, nieko bendro neturi su kaštų tariamu išaugimu. Mes galime sumažinti socialinio draudimo įmokas atitinkamu lygiu - niekas nepasikeis, kaštai liks tokie patys. Todėl kalbėti apie teisingumą, kad čia reikia būtinai pasidalinti ir neva pensijų fondai arba pensijų kaupėjai už tai nemoka, tas argumentas yra niekinis.
    Aišku, mes visą laiką galime ieškoti teisybės ir visą laiką ką nors lygiai dalinti. Bet tokiu atveju mes padarome dar didesnę nuodėmę - mes pabėgame nuo pamatymo ir įvardijimo, kur yra tikrosios problemos. Mes žinome, kad socialinio draudimo sistema šiandien išgyvena aukso amžių dėl demografinės situacijos Lietuvoje. Ir tas aukso amžius yra nuo praeitų metų, man atrodo, nuo šių metų, jis važiuoja žemyn nuo kalniuko. Baigiasi tas laikas. Iš esmės, jeigu mes neturėsime kaupimo, tai aukso amžiui pasibaigus, kai demografinė situacija bus visiškai kita, mes turėsime didelių sisteminių problemų dėl socialinio draudimo sistemos.
    Todėl apskritai tas skirstymas socialinio draudimo, privatus kaupimas ar kitas, jis yra truputį dirbtinis. Iš tiesų mes turime galvoti apie labai paprastą dalyką: ką padaryti, kad sistema būtų gyvybinga ilgai. Privatus kaupimas yra iš tikrųjų vienas iš tų dalykų, kuris yra būtinas. Aš labai džiaugiuosi, kad daugiau žmonių, negu prognozavo Vyriausybė, vis dėlto pasirinko privatų kaupimą. Nepaisydami didelės kai kurių kolegų antiagitacijos, žmonės tikrai sveiko proto nepametė ir supranta, kad sukauptos lėšos yra jų lėšos, o ne kokios kitos lėšos, galiausiai net mirties atveju jos yra paveldimos, kitaip nei "Sodros" pensija; kad tai yra tikra nuosavybė, o ne butaforinė nuosavybė. Mes turime galvoti, kaip padaryti, kad tam kaupimui būtų palanki teisinė terpė.
    Dabar iš esmės tas primetimas, kas yra siūloma įstatymo projektu, galbūt ne visi kolegos iki galo galėjo įsigilinti... Siūloma, kad dėl tos dalies, kurią "Sodra" perveda į privačių pensijų kaupėjų sąskaitas, atitinkamai būtų susimokama už įmokų surinkimą. Bet, kolegos, tai yra visiškai kitas pasaulis, tai yra įmokos mokamos sau. Kaip tik aš galėčiau sakyti, kad būtų teisinga kelti atvirkštinį klausimą, ar nėra taip, kad kai kurie darbuotojai ateina pas darbdavį ir sako: aš nebenoriu vokelio, mokėk man atlyginimą legaliai, nes jie žino, kad nuo legalaus atlyginimo jiems kapsi ir į privatų pensijų fondą. Tai kaip tik yra įmokų surinkimo paskatinimas, "Sodra" sutaupo dėl šito pervedimo, o ne išleidžia daugiau.
    Gerbiamieji kolegos, todėl aš kviesčiau už tą projektą nebalsuoti, atkreipti dėmesį, kad dabartinė sistema, kai žmonės kaupia privačiai, išsprendžia ilgalaikes pensijų sistemos ydas, o tie argumentai, kurie čia yra pateikti, yra pritempti, butaforiniai. Įmokų surinkimas yra susijęs su fiksuotais kaštais, pervedimas tik padidina motyvaciją mokėti socialinio draudimo įmokas, todėl šitas įstatymo projektas yra tiesiog nereikalingas. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Kviečiu į tribūną A. Sysą, Seimo Pirmininko pavaduotoją, išsakyti savo nuomonę.
     A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, galbūt į mano kolegos R. Šimašiaus kalbą aš sureaguosiu, jeigu liks laiko, nes suprantu, kad sistema kalta, nes yra visi tokie, kurie nori gyventi kitų sąskaita. Kuo pasižymi pensijų fondų valdytojai? Kad jie, pavartosiu nelietuvišką žodį, nemokamai viską nori gauti. Nemokamai gauti gerą pelningumą, gerai ir gražiai gyventi. O valstybės (...) ir po to kalbame: "Sodra" ydingai gyvena. Ydingai todėl, kad vedame, pervedame, už tai nesusimoka.
    Bet aš noriu grįžti prie įstatymo projekto. Aš dar kartą noriu pakartoti, kad įstatymo projektas derina du įstatymų projektus. Kaip buvęs teisingumo ministras, turėtų puikiai suprasti, kad teisinėje bazėje taip neturėtų būti.
    Noriu atkreipti dėmesį, kad Pensijų kaupimo įstatymą rengė kaip tik tie, kurie šiandien ir protestuoja. Jie gudriai iš karto įdėjo tokias bombikes, liaudiškai vadina. Taip, mes padarėme klaidą, nes mes nepažiūrėjome, kad rodiklių įstatyme yra ir surinkimas, ir pervedimas, ir skaičiavimai. O tie, kas rašė sau įstatymą, kad mažiau mokėtų, gudriai praleido patį svarbiausią etapą, t. y. patį sunkiausią, lėšų surinkimą. Mes puikiai žinome, kaip mokesčius surenka "Sodra", kokiu procentu ir kokiu Mokesčių inspekcija. Pusę procento sudaro milijonas litų. Taigi ir siūlymas, kad už viską reikia visiškai sumokėti. Todėl ir siūlymas ne į lengvinančią pusę, o į tikrąją pusę tiek, kokie tie kaštai yra.
    Aš, kaip ir visi kiti turbūt, gavau Fondų asociacijos laišką, tokį graudų, su pagraudenimais ir net pagrasinimais, tokiais dviprasmiškais. Aišku, kas nesigilina į šitą klausimą, tai atrodo, kad tikrai taip ir yra. Bet aš noriu atskirti, pasakyti jums, kad atskirkime įmokas, atskaitymus, kuriuos daro nuo mūsų pinigų, sukauptų tose sąskaitose, tai yra metinės 1 % ir 2 % einamųjų, kitais metais mažėja iki 1,5 %. Noriu pabrėžti, kad jų pajamos yra biznis visada su pliusu, niekada nebus su minusu. Nes suma pinigų, kuri kaupiasi pensijų fonduose, visą laiką auga. Jūs galite padaryti paprastus du veiksmus, kiek per šiuos metus išaugo pensijų fondų pajamos, tai yra maždaug 11-12 mln. Lt papildomai, ir noras, kad "Sodrai" būtų sumokėti 2 mln. Lt. Aišku, 2 mln. - tai dideli pinigai. Bet aš manau, kad litas prie lito ir sudaro "Sodrai" tas skolas, kurias mes turime mažinti. Todėl nuogąstavimas ir aiškinimas, kad "Sodra" drastiškai keičia mokesčius, ne "Sodra" drastiškai keičia mokesčius. Mes paprasčiausiai keliame klausimą, kad už viską reikia normaliai mokėti. Jeigu mes priėmėme sprendimą, kad ir Sveikatos fondas moka už suteiktą paslaugą, tai manau, ir antra pensijų pakopa irgi turi mokėti. Manau, kad mes vis tiek bet kokiu atveju grįšime prie pensijų fondų anksčiau ar vėliau, nes, noriu priminti, reformos pirmos dvi šalys, kurios Europoje pradėjo šitą biznį, jau nacionalizavo, tiek vieni, tiek kiti. Aš turiu omenyje ir Vengriją, ir Lenkiją. Aš manau, kad mums, kaip politikams, kaip valstybės atstovams svarbiau galvoti apie Valstybinį socialinio draudimo fondą ir palaikyti, kad šis fondas normaliai egzistuotų, nes iš jo išmokas gauna milijonas Lietuvos piliečių per senatvės ir invalidumo, ir kitas išmokas, tai yra mamytės, ligos ir sveikatos išmokos, tai yra bedarbių išmokos. Ir mūsų, kaip politikų, pareiga užtikrinti, kad šis fondas gyvuotų ir veiktų stabiliai. Labai ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Buvo išsakytos nuomonės svarstant įstatymo projektą. Nuomonė už, nuomonė prieš po svarstymo. Gerbiamasis A. Sysas - nuomonė už. Arba gerbiamasis G. Steponavičius - nuomonė prieš, kol gerbiamasis A. Sysas pasiruoš.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Toks jausmas, kad kolega A. Sysas dar būtų nekalbėjęs šia tema ir nebūtų teikęs savo projekto.
    Gerbiamasis posėdžio pirmininke, ačiū už suteiktą galimybę. Noriu pasakyti galbūt dar sykį akcentuodamas pagrindinius du momentus, kodėl, Liberalų frakcijos vertinimu, šis projektas yra ydingas. Pirma, tai yra tipiškas A. Sysui būdingas būdas, kaip pateikti tokį projektą. Pripažįstant iš jo paties lūpų nuskambėjusius žodžius, kad taip, jie mano, kad padaryta klaida, nesužiūrėta dėl nesuderinamumo, bet buvo palaukta, kada baigsis terminas žmonėms pasirašyti naują formulę du plius vienas, plius vienas iki lapkričio pabaigos ir tada dedama ant stalo parodant: šekit, gerbiamieji privačiuose fonduose kaupiantys žmonės, jums dar nuo to, ką jūs sunešate savo sprendimu į pensijų fondus, 2,4 mln. į "Sodros" biudžetą.
    Gerbiamasis Sysai, apie būdą galbūt tiek. Bet apie pačią esmę. Nereikėtų vartoti tokių terminų, kad pensijų fondai pradėjo šitą biznį, kad gyvena kitų sąskaita, nes šalia milijono žmonių, kurie iš "Sodros" gauna įvairias išmokas, tiek pensijas, tiek motinystės, yra dar milijonas darbuotojų, kurie dar yra apsidraudę ir kaupia savo sąskaitose privačiuose pensijų fonduose, ir jų interesų reikia paisyti. Ir taip pat jūs neturėtumėte pamiršti, kad pinigus tie patys milijonas darbuotojų suneša ir į "Sodrą", ne tik sau pensijų fonde kaupia. Aš manau, kad dalis jūsų argumentų tokiu atveju yra niekiniai, kaip sakė kolega R. Šimašius.
    Todėl litas prie lito, žiūrėkime, kad motyvai šiandieniniams darbuotojams ir taip ganėtinai menką pensinio kaupiamųjų fondų nuošimčio dalį leidžiantiems kaupti, turėtų motyvą ir sau kaupti, kad negautų tokių bombikių post factum, kai jie apsisprendžia pasitikėti pensijų fondais. Todėl siūlymas balsuoti prieš.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už nuomonę. Gal gerbiamasis A. Sysas atsisakys, nes jūs kalbėjote? Ar jūs neprieštaraujate? Mes nubalsuosime.
     A. SYSAS (LSDPF). Ne, kadangi paminėjo mano pavardę, tai aš pasinaudosiu.
     PIRMININKAS. A, pavardę paminėjo. Gerai, reaguokite.
     A. SYSAS (LSDPF). Aš galiu pasakyti, kad tipiška liberalų pozicija imti iš bendro katilo ir privatizuoti. Šitas tęsiasi per visus darbus, ir nieko keisto, kad ginama ši nuostata.
    Gerbiamasis kolega, ne tik 1 mln. darbuotojų. Jų daugiau. Pagrindinę pensiją gaus ne iš antros pensijų pakopos, kad ir kaip jūs labai norėtumėte, o iš "Sodros". Ir jeigu mes nesugebėsime suvaldyti "Sodros" procesų, tai jie ir iš antros pensijų pakopos nieko negaus. Tada nežinau, kuris čia iš politikų padarys kokias nors akytes ir aiškins, kad kažkas blogai. Mes turėkime omenyje, kad nė vienoje pasaulio šalyje stebuklų su antra pensijų pakopa neįvyko. Ir visi pensijos liūto dalį gauna iš valstybės. Taigi saugokime valstybę, reikalaukime, kad visi už viską valstybei susimokėtų. O ne ateitų, pasinaudotų ir išeitų.
    Aš manau, kad, skirtingai nuo mano kolegos, aš paisau ir savo interesų, nes aš buvau ir esu antros pensijų pakopos dalyvis ir matau, kas vyksta su mano pinigais. Jeigu kas nors nemato ir nesupranta, čia jau ir mano problema, kad aš nesugebu išaiškinti, galbūt neaiškiai aiškinu. Bet problemų antroje pensijų pakopoje yra be galo daug, nes tai yra netvari sistema. Skolintais pinigais jokia sistema tvari negali būti, nes vieną dieną pinigų gali pritrūkti. Todėl ir kviečiu balsuoti už įstatymo projektą.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, išgirdome dvi nuomones. Vieną nuomonę už, vieną nuomonę prieš. Taigi po svarstymo mes turime apsispręsti balsuodami. Kas už tai, kad po svarstymo būtų pritarta įstatymo projektui Nr. XIIP-1326, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Gerbiamieji kolegos, už balsavo 67, prieš - 9, susilaikė 14. Po svarstymo įstatymo projektui Nr. XIIP-1326 yra pritarta.
    Gerbiamieji kolegos, Seimo Pirmininkė siūlo šį įstatymo projektą priimti ypatinga skuba. Ar pritartumėte bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ne. Dėl vedimo tvarkos gerbiamasis G. Steponavičius. Prašom, kolega.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Ačiū, pone pirmininke. Gerbiamieji kolegos, paskutiniu momentu ištrauktas projektas ir atsidūrė darbotvarkėje. Dabar stumiama be jokios diskusijos. Turbūt ir jūs, ir kiti kolegos gavote laiškus tų, kuriuos tiesiogiai liečia, tų žmonių ir tų organizacijų, kurių atžvilgiu daromi pakeitimai. Jie net nebuvo supažindinti ir pakviesti išsakyti savo argumentus. Palaukime. Yra dar pirmadienį posėdis. Tegul komitetas randa progą padiskutuoti ir elementariai parodyti pagarbą tiems žmonėms, kurie nenori būti pastatyti prieš faktą.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Aišku, galima, Kristina, tik reikia sulaukti savo eilės. Gerai? R. J. Dagys. Prašom.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš manau, kad tikrai jokios ypatingos skubos nėra, nes argumentai vienos ir kitos pusės - viskas sudėta į krūvą. Iš principo dėl to, kad turi būti apmokama ir t. t., čia nekyla klausimų. Aš ir praėjusį kartą sakiau. Bet vis tiek mes turėtume bent tokiu klausimu gauti Vyriausybės motyvuotą išvadą, nes tai susiję su pinigais, atskaitymais ir visa kita. Tai yra atskaitymai, tai yra procentai, kiek jie yra pagrįsti ir t. t. Manau, kad Vyriausybė tikrai galėtų pateikti savo išvadą, ir tada mes normaliai nubalsuosime, dar tikrai turime laiko. Tai yra finansiniai dalykai, todėl manau, kad nereikia suplakti į krūvą. Ir judėti į priekį.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Gerbiamasis P. Gylys. Prašom.
     P. GYLYS (DKF). Gaila, kad Lietuvoje taip ir nevyksta rimta diskusija tarp antivalstybinio ir valstybinio požiūrio į pensijas. Jeigu žmogus nori privačiai kaupti, tai jis tą gali daryti, niekas jam to nedraudžia. Bet dabar, kai paimama iš viešųjų finansų ir perpumpuojama, negaunat viešosios naudos, pinigus į privačias individualias sąskaitas, tai yra nonsensas, neteisėta ir t. t. Aš sveikinu, kad socialdemokratų stovykloje kartais blyksteli socialinio teisingumo idėja. Sveikinu. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Gerbiamoji Kristina.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš noriu pasakyti, kad privačių pensijų fondų atstovai šiandien buvo pakviesti į Socialinių reikalų ir darbo komiteto posėdį. Jie sutiko, kad šiame etape turi būti neišvengiamai suvienodintos įstatymo nuostatos taip, kaip mes balsavome už "Sodros" biudžeto įstatymą. Ten yra parašyta, kad 0,45 % yra mokama, tai lygiai ta pati nuostata turėtų būti ir kitame įstatyme, kurį ir pateikė gerbiamasis A. Sysas.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, su tais privačiais fondais, manyčiau, yra liberalų lobizmas. Galima dar sugalvoti, pavyzdžiui, iš pelno mokesčio irgi atskaitykime 2 % ir skirkime kokioms nors investicijoms per fondus, o ne tiesiogiai. Tai yra biudžeto pinigai. Žiūrėkime, kur eina Lenkija, Vengrija...
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, mes kalbame...
     P. GRAŽULIS (TTF). Manau, kad einame tikrai teisingu keliu, o niekas nedraudžia pačiam kur nori pirkti žemę, butus. Jeigu turi pinigų, rūpinkis savo senatve, bet ne kokiu nors fondu.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, norėčiau paprašyti, kad jūs laikytumėtės tvarkos. Dabar yra kalbama dėl vedimo tvarkos, o ne dėl motyvų. Dėl motyvų jau buvo kalbėta. Gerbiamasis Mečislovai, jūs dėl vedimo tvarkos?
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Taip, dėl vedimo tvarkos. Gerbiamieji kolegos, aš siūlau balsuoti dėl ypatingos skubos ir neužmiršti vieno vienintelio dalyko, kad mūsų, Seimo narių, pareiga yra bent jau pranešti ir informuoti visus žmones, kas iš tikrųjų yra privatūs kaupiamieji fondai, kad tai viešųjų finansų duobkasys.
     PIRMININKAS. Mečislovai!
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Siūlau balsuoti, pritarti ir žengti, kaip R. J. Dagys sako, į priekį. Žengti į priekį be jokių galinių minčių, be jokių lobistinių veiksmų. Ačiū.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis G. Steponavičius.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Gerbiamasis pirmininke, jūsų gerumas begalinis. Noriu pasakyti dėl viešųjų ir privačių interesų, noriu pasakyti garsiai. Taip, liberalai prisiima lobistinį interesą atstovauti ir ginti milijonų dirbančių ir kuriančių žmonių interesus. Taip, mes šia prasme esame įsipareigoję lobistai.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume ypatingai skubai, kurią siūlo Seimo Pirmininkas, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. (Balsai salėje) Dėl ypatingos skubos. Užimam savo darbo vietas ir balsuojame, išsakom savo nuomonę.
    Už - 63, prieš - 16, susilaikė 11. Ypatingai skubai yra pritarta.
    Priėmimas pastraipsniui. Yra du straipsniai. Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru suarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš yra? Tuoj žiūrėsime, ar yra norinčių. Norinčių nėra. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, kviečiu visus...
    Gerbiamasis R. Šimašius. Atsiprašau. Prašom, kolega. Nuomonė prieš.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Iš tiesų diskusijoje tarsi ir kalbėjome, nuomones išryškinome. Bet vis dėlto noriu pasakyti porą argumentų gerbiamajam A. Sysui, kuris neišvengia liberalų pamokymų, teigdamas, kad mes neva propaguojame rankos kišimą į svetimą daržą, į svetimą katilą ir dalijimą ne pagal nuopelnus. Buvom netgi apkaltinti antivalstybine veikla.
    Drįstu priminti, gerbiamasis Algirdai, kad tos lėšos, kurios šiandien yra surenkamos, kurias surenka "Sodra", tai nėra "Sodros" lėšos. Tai ne "Sodros" sąskaita viskas vyksta. Kas vyksta, tai yra Lietuvos mokesčių mokėtojų sąskaita, tai yra žmonių, kurie šiandien dirba, kuria, galvoja, kaip jiems išmaitinti ir auginti savo vaikus, jų sąskaita visa tai vyksta.
    Mes turime dvi alternatyvas: arba leisti tuos pinigus palikti ir kaupti tiems patiems žmonėms, arba tuos pinigus išdalinti per socialinio solidarumo sistemą. Nedemonizuoju nei vieno, nei kito varianto, bet, gerbiamasis Algirdai, gal kitą kartą jau nekaltinkite kitų rankų kišimu į bendrą katilą, nes būtent "Sodros" sistema ir yra bendras katilas. Atimamos privačios lėšos ir išdalijamos visiškai kitiems žmonėms. Tai, kad žmonės gali pasilikti dalį tų lėšų, yra tų žmonių pasilikimas jų pačių kišenėse. Galėtumėte vieną kartą tai ir suprasti. Ačiū.
     PIRMININKAS. M. Zasčiurinskas - nuomonė už.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Kai aš paklausiau, kas yra lobizmas, man vienas rimtas teisininkas atsakė: lobizmas - tai yra įteisintas kyšininkavimas. Nežinau, jeigu Seime įteisintas kyšininkavimas ir už tai kas nors prisiima atsakomybę, tai yra labai smagu. Liūdna tik tai, kad mes mokome kitas valstybes, kaip jos turi elgtis, o patys negalime susitvarkyti su konkrečia atsakomybe. Ką aš turiu galvoje? Kai politikas priima sprendimą ir dėl to nukenčia žmonės, tai jis turėtų sėdėti kalėjime. Tada būtų tvarka. O ne taip, kaip pas mus yra: galima šnekėti ką nori, spręsti ką nori, po to milijardiniai nuostoliai valstybei, ir tie patys politikai toliau apsimeta, kad nieko nesupranta.
    Dabar apie šį įstatymo projektą. Gerbiamieji kolegos, aš siūlau palaikyti net nedvejojant. Juk mes puikiai žinome, kad privatūs kaupiamieji fondai tokie, kokie jie yra Lietuvoje, yra tik socialistinėse šalyse. Pabrėžiu: Rusijoje, Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje... (Juokas salėje) Taip, taip, taip, tai buvusios socialistinės šalys. Pasaulio bankas specialiai padarė tokį produktą, kaip viešuosius finansus perpumpuoti į privačias kišenes.
    Vengrai, kurie pirmieji įvedė privačius kaupiamuosius fondus, juos nacionalizavo. Antrieji privačius kaupiamuosius fondus tokia pačia forma įsivedė lenkai. Nuo Naujųjų metų jie taip pat privatizuojami. Būkime biedni, bet teisingi. Nacionalizuoti. Jeigu žmonės nori savo privačius pinigus kaupti, prašau, jokių problemų nėra, bet čia kalbama apie tai, kai valstybės biudžetas yra 18 mlrd., kad 5,6 mlrd. yra sukaupta privačiuose kaupiamuosiuose fonduose. Siūlau balsuoti už. Ačiū.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, norėčiau kreiptis į kolegas, kurie toliau sakys nuomones už ir prieš. Gal būtų galima balsuoti, ar jūs būtinai norite kalbėti?
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Ne, ne, ne.
     PIRMININKAS. Būtinai norite kalbėti. Gerai, aš tik mandagiai jūsų paprašiau. Gerbiamasis R. J. Dagys - nuomonė prieš.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Mano laiko jūs jau šiek tiek suvalgėte, bet aš stengsiuosi sutilpti.
    Gerbiamieji kolegos, pagailėkime mūsų žmonių. Kodėl mes kažką priešiname salėje? Tiek "Sodra", tiek kaupiamoji sistema, valstybinė kaupiamoji sistema, tiek administruojama privačių administratorių turi savo minusų ir savo pliusų. Pagrindinę naštą neša "Sodra", papildomos galimybės yra kaupiamieji fondai. Niekas nežino, kuri sistema bus efektyvesnė po 30 metų. Nereikia supriešinti, mes negalime čia burti iš kavos tirščių. Tai yra subalansuota sistema. Kaupiamieji fondai turi savo... Kaupiamosios lėšos paveldimos mūsų sąskaitose, indėliai yra apdrausti, tai iš esmės yra mūsų kišenė. Tai vienas aspektas.
    Čia mūsų fondų naikinimo apologetai visą laiką kalba, kad privatūs fondai, kai kas lobsta. Įstatymas nedraudžia jums įkurti valstybinę kaupiamąją sistemą. Tai yra parašyta. Ko jūs iki šiol nesukaupėte prie Lietuvos banko ar Finansų ministerijos? Kodėl nepadarėte? Tik orą drebinate ir nieko nepasakote. Dėl ko aš iš esmės linkęs labiau susilaikyti štai dėl šito projekto, tai dėl to, kad, na, man nepatinka, kad mes priimame tokius svarbius sprendimus be Vyriausybės išvados. Na, atskaičiavimai į fondus ir visa kita - vis tiek Vyriausybės nuomonė ir skaičiavimai turi būti. Ne mes, gerbiamasis Algirdai, čia turime sugalvoti tuos procentus. Tai tikrai nėra tvarka ir nėra gerai arba reikėjo anksčiau tuos dalykus daryti. Tik dėl tos priežasties aš susilaikau, bet ne todėl, kad iš principo manau, kad...
     PIRMININKAS. Laikas baigėsi, kolega, jūsų.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF) ...turėtų būti mokami mokesčiai.
     PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonė už - gerbiamasis J. Olekas.
     J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš norėčiau pratęsti ką tik kalbėjusio kolegos mintį apie artėjančias Kalėdas ir ramybę. Visos kalbos, kurios buvo prieš šį pasisakymą, buvo apskritai apie pensijų reformą, pensijų kaupimus ir kita. Šis įstatymas kalba tik apie tai, ką mėgsta pabrėžti mūsų kolegos liberalai, kurie buvo apkaltini pono J. Razmos už nežinia ką praeitos kadencijos metu. Bet tiek to, prieš Kalėdas aš siūlau atleisti, jeigu ir buvo kalti.
    Šis įstatymo pataisymas kalba apie tai, kad už atliktą darbą reikia sumokėti. Išlaidų turi "Sodra" ir surinkdama į Valstybinio socialinio draudimo fondą, ir surinkdama lėšas ir pervesdama į privačius kaupiamuosius fondus. Šiame įstatyme nieko daugiau nėra pasakyta, tik pasakyta, kad už tą darbą, kurį atlieka šiuo atveju "Sodra", surinkdama privatiems kaupiamiesiems fondams lėšas, turi būti apmokėta. Man atrodo, tas yra labai teisinga. Ar jūs matote čia kokį nors prieštaravimą netgi liberalų pažiūroms? Kaip suvalkietis sakau: tai teisingas sprendimas, ir kviečiu pritarti įstatymo projektui.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonė prieš - gerbiamasis G. Steponavičius.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Aš apgailestauju dėl kai kurių kolegų visiškai į pievas nuėjusių argumentavimų, sulyginant nuomonės išsakymą, lobizmą ir dar per vieną žingsnį stumiant logiką į visišką proto užribį, siejant tai su korupcija.
    Gerbiamieji kolegos, aš noriu paprašyti balsuojant už šį įstatymą suprasti, kad mes turime gerbti dirbančius Lietuvos žmones, mokesčių mokėtojus. Elementariai jie nusipelno pagarbos, kad turi pasirinkimo teisę, kur ir kaip jie nori kaupti. Jie yra verti pagarbos, kad didžiąją dalį socialinio draudimo mokesčio įmokų sumoka būtent į valstybinę sistemą ir šitos sistemos administravimo kaštus jie taip pat kaip mokesčių mokėtojai dengia.
    Todėl, kolegos, kviesčiau suprasti, kad jų paklausimas, jų interesas žinoti, kaip milijonai jų sumokėtų pinigų bus panaudojami, yra visiškai teisėtas ir logiškas. Todėl mes prašėme neskubėti ir neforsuoti šiandien įstatymo priėmimo tokiu būdu, kaip tai yra daroma dabar. Deja, mes tikrai negalėsime balsuoti už tokį įstatymo projektą.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonė už - P. Gylys.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Tai, aišku, yra kompromisas, kuris manęs asmeniškai netenkina, bet tai yra geriau negu kiti variantai. Aš noriu priminti, kad ta sistema, kuri čia mums buvo primesta Pasaulio banko, aš visiškai sutinku su gerbiamuoju M. Zasčiurinsku, yra naudinga privačioms finansinėms institucijoms, net nėra draudimas! Atkreipkite dėmesį - čia nėra draudimo! Čia yra viešųjų pinigų pervedimas į individualias sąskaitas be solidarumo. Nėra draudimo!
    Antra, kai liberalai čia kalba, kad jie gina teises žmonių, to milijono, tai yra visiška netiesa. Dabartinius pensininkus skriaudžia šita sistema. Būsimieji pensininkai, ypač mažas pajamas turintys, bus nuskriausti. Viešieji finansai yra nuskriausti. Naudą gauna tik privačios finansinės institucijos. Taigi, jeigu čia yra lobizmas, tai ne darbo žmonių, ne paprastų žmonių, tai yra finansinių institucijų atstovavimas. Taigi kompromisas nekoks, bet ką darysi.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolegos. Buvo išsakytos trys nuomonės už ir trys nuomonės prieš. Nuomonės išsiskyrė. Kviečiu visus balsuoti. Kas už įstatymo projekto Nr. XIIP-1326 priėmimą, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 77, prieš - 7, susilaikė 11. Įstatymas Nr. XIIP-1326 yra priimtas. (Gongas)
    Repliką po balsavimo - gerbiamasis B. Bradauskas. Prašom.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Aš kreipiuosi į M. Zasčiurinską. Jis, aišku, įsikarščiavęs paminėjo, matyt, netyčia, kad Estija ir Latvija socialistinės valstybės. Kad nekiltų kokių nesusipratimų, gal jis patikslintų savo sakinį?
     PIRMININKAS. Gerbiamasis R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Kadangi, pasirodo, mūsų transliacijos žmonės klausosi, negaliu nesusilaikyti - šiek tiek patikslinsiu čia kolegą P. Gylį, nes nežinau, kokios čia mažos pensijos pralošė dėl tos kaupimo sistemos. Kiekvienais metais, kiekvieną mėnesį tie, kurie apsidraudė, tai turintys minimalią algą perveda į fondą dabar 10 Lt, o valstybės į tą paveldimą sąskaitą kiekvieną mėnesį yra 22. Tai elementaru suskaičiuoti, nereikia didelių mokesčių.
     PIRMININKAS. M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui. Aš turiu padėkoti budriajam Broniui. Aš, kalbėdamas apie Estiją, Latviją, Lietuvą, Lenkiją, Vengriją ir Rusiją, turėjau galvoje, kad tai buvusios socialistinės šalys. Bet man labai nepatinka žodis "posovietinės", toks labai lietuviškas žodis. Todėl dar kartą ačiū, Broniau, už tavo pastabumą. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Daugiau norinčių kalbėti nėra. Ačiū, kolegos. Judame toliau.

11.27 val.
    2014 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1116(5) (priėmimas)

    Darbotvarkės 1-6 klausimas - 2014 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas, registracijos Nr. XIIP-1116. Priėmimas. Jokių pasiūlymų ir pastabų nėra.
    Priėmimas pastraipsniui. Vienas straipsnis. Aišku, galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
    Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-1116, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 66, prieš - 11, susilaikė 11. Įstatymo projektas Nr. XIIP-1116 yra priimtas. (Gongas)
    Gerbiamieji kolegos, noriu jūsų visų dėmesio ir noriu pranešti, kad mirė mūsų buvęs kolega, 1992-1996 metų kadencijos Seimo narys Algirdas Sadkauskas. Kviečiu visus pagerbti tylos minute.

    Tylos minutė

    Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, norėčiau su jumis pasitarti. Mes labai sėkmingai judame pagal programą. Pagal darbotvarkę lyg ir būtų numatyta nedidelė pertraukėlė. Ar judame toliau, ar darome pertrauką? (Balsai salėje) Judame toliau? (Balsai salėje) Ar judame toliau? (Balsai salėje) Judame.

11.29 val.
    Vidaus tarnybos statuto 57 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1168(2) (svarstymas ir priėmimas)

    Gerbiamieji kolegos, darbotvarkės 1-7 klausimas - Vidaus tarnybos statuto 57 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1168. Pranešėjas - gerbiamasis J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas. Ruošiasi M. Petrauskienė, ji pristatys Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto nuomonę. Prašom, pirmininke.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė Vidaus tarnybos statuto 57 straipsnio įstatymo pakeitimo projektą ir, atsižvelgęs į Teisės departamento bei papildomo komiteto pastabas, pritarė patobulintam įstatymo projektui bendru sutarimu. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke. Kviečiu gerbiamąją M. Petrauskienę išsakyti Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto nuomonę. Gerbiamieji kolegos, tiesiog kviečiu tik išvadą perskaityti.
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas siūlo pagrindiniam komitetui įstatymo projektą tobulinti pagal Teisės departamento pastabą. Pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegoms už pasakytą dviejų komitetų nuomonę. Po svarstymo norinčių kalbėti už, prieš nėra. Galbūt po svarstymo galime pritarti bendru sutarimu įstatymo projektui? Gerbiamieji kolegos, nematau prieštaraujančių. Taigi pritarta bendru sutarimu.
    Seimo Pirmininkė siūlo ypatingą skubą. Kokių būtų nuomonių dėl ypatingos skubos? Ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Motyvuoja, kad nėra pasiūlymų, pastabų, kad visi draugiškai pritaria. Yra tik vienas straipsniukas. Labai nesudėtingas straipsnis. Gerbiamasis Jurgi, jūs galbūt artėjant Kalėdoms pritarsite? Ačiū. Bendru sutarimu pritarta.
    Priėmimas. Priėmimas pastraipsniui. Yra vienintelis straipsnis. Pritarta bendru sutarimu.
    Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra.
    Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-1168, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. Gerbiamieji kolegos, matau vaikščiojančių salėje. Kviečiu balsuoti. Jūsų balsai labai reikalingi. Dėkoju.

    Šio įstatymo priėmimas

    Už - 74, prieš nėra, susilaikė 4. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-1168) yra priimtas. (Gongas)

11.32 val.
    Elektroninio parašo įstatymo 2, 4, 12 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1135(2) (svarstymas ir priėmimas)

    Darbotvarkės 1-8 klausimas - Elektroninio parašo įstatymo 2, 4, 12 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1135. Pranešėjas - gerbiamasis M. Bastys, Informacinės visuomenės plėtros komiteto pirmininkas. Kviečiame jus į tribūną. Ruošiasi V. Gapšys. Nematau V. Gapšio.
     M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Informacinės visuomenės plėtros komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė...
     PIRMININKAS. Išvada.
     M. BASTYS (LSDPF). ...Lietuvos Respublikos elektroninio parašo įstatymo 2, 4 ir 12 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą. Komiteto sprendimas: pritarti komiteto pakoreguotam Lietuvos Respublikos elektroninio parašo įstatymo 2, 4 ir 12 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Jūs atlikote savo misiją. Aš paprašysiu galbūt Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininką, nes, matau, V. Gapšio nėra salėje, pristatyti komiteto nuomonę. Mes čia protokolą jūsų turime, tiesiog formalumą atlikime.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė Elektroninio parašo įstatymo keleto straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą ir, atsižvelgęs į pastabas, pasiūlė pagrindiniam komitetui...
     PIRMININKAS. Dėkoju. Tiesiog pasakykite komiteto išvadą.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). ... vis dėlto sujungti du projektus, pasirenkant pagrindiniu projektu Vyriausybės parengtą įstatymo projektą Nr. XIIP-1135, kaip siūlantį tikslesnį teisinį reguliavimą, su Nr. XIP-909. Kadangi dabar...
     PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke. Labai. Išklausę dviejų komitetų nuomones, po svarstymo galime pritarti bendru sutarimu šiam įstatymo projektui? Pritarta bendru sutarimu.
    Gerbiamieji kolegos, Seimo Pirmininkė siūlo ypatingą skubą. Pritartumėte ypatingai skubai, nereikia balsuoti? Bendru sutarimu pritarta. Ypatingą skubą siūlo Pirmininkė ir jūs pritariate.
    Šio įstatymo projekto priėmimas. Priėmimas pastraipsniui. Ypatingų pasiūlymų, pastabų nėra. Dėl 1 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 4 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Įstatymo priėmimas pastraipsniui baigtas. Ačiū.
    Priėmimas. Norinčių kalbėti už, prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-1135, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Gerbiamieji kolegos, trūksta mums balsų. Neturime balsų. Kolegos, gal pabandome dar kartą. Jeigu jau nebus balsų, judėsime toliau prie kito įstatymo projekto svarstymo. Pabandome dar. Gal gerbiamasis R. Dagys galėtų mums padaryti paslaugą ir balsuoti?
    Gerbiamieji kolegos, užimkite savo vietas. Mobilizuojamės ir balsuojame už įstatymo projektą Nr. XIIP-1135. Kas pritaria, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. Pabandom dar kartą. Gerbiamieji kolegos, kiek galima... Dar traukiantys dūmą, jeigu ateitų, visai gerai būtų. O! Pabandykim. Dangute, greičiau. Mums labai trūksta tavo balso. Vieno balso... Jūsų balso. Dar kartą. (Balsai salėje) Prašau. Greitai į savo vietą. Jūs labai laiku atvykote. Aš tikiuosi, kad trečias kartas bus sėkmingas. Greičiau, greičiau!
    Gerbiamieji kolegos, dar kartą įsidedame korteles ir pabandome balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-1135, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. Valdai, greičiau! Reikalingas tavo balsas.

    Šio įstatymo priėmimas

    Gerbiamieji kolegos, balsavo 70: už - 68, prieš... (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, užtenka - užsiregistravo 72. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-1135) balsų dauguma yra priimtas. (Gongas) 68 - už, prieš nėra, susilaikė 2. Taigi įstatymas yra priimtas.

11.37 val.
    Elektroninių ryšių įstatymo 68 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1133(2) (svarstymas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Elektroninių ryšių įstatymo 68 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1133. Pranešėjas - gerbiamasis M. Bastys, Informacinės visuomenės plėtros komiteto pirmininkas. Ruošiasi gerbiamasis S. Šedbaras.
     M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Informacinės visuomenės plėtros komitetas svarstė Lietuvos Respublikos elektroninių ryšių įstatymo 68 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą ir pritarė komiteto pakoreguotam Elektroninių ryšių įstatymo 68 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui.
    Balsavimo rezultatai - bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu S. Šedbarą pristatyti Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonę.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tai yra projektas, kuriame atsisakoma valstybės pareigos finansuoti įrangos palaikymą, kuris skirtas skambinančiojo vietai nustatyti. Tai susiję su Bendrojo pagalbos centro ir operatorių veikla. Komitetas, kaip papildomas, gruodžio 4 d. svarstė šį projektą ir bendru sutarimu už pritarė šiam įstatymo projektui.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Išklausėme dviejų komitetų nuomonę. Yra gerbiamojo J. Razmos pasiūlymas. Tiesiog reikia laiko ir priėmimo metu mes galėsime jūsų pasiūlymą svarstyti, gerai? Po svarstymo galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu po svarstymo. (Balsai salėje) Balsuojame? Kas už tai, kad po svarstymo pritartume įstatymo projektui Nr. XIIP-1133, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Balsavimo rezultatai: už - 67, prieš nėra, susilaikė 1. Po svarstymo įstatymo projektui Nr. XIIP-1133(2) yra pritarta.
    Replika po balsavimo - gerbiamasis M. Bastys. Prašom.
     M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Tai būtų ne replika, o siūlymas. Būtų galima šį įstatymo projektą svarstyti ypatingos skubos tvarka, jeigu kolega J. Razma atsisakytų savo iniciatyvos...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, bet mes neturime Pirmininkės pritarimo. Reikėjo tą derinti, kai buvo Pirmininkė, aš nežinau, kokia jos nuomonė.
     M. BASTYS (LSDPF). Klausimas buvo derintas.
     PIRMININKAS. Jeigu ketvirtadienį priimsime, nebus labai blogai, taip?
     M. BASTYS (LSDPF). Gerai, dėkoju.
     PIRMININKAS. Čia viskas gana aišku. Tuo labiau kad dar J. Razmos pasiūlymą apsvarstysime.
    Judame toliau į priekį. Darbotvarkės 1-10 klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos prokuratūros 2012 metų veiklos ataskaitos" 2 straipsnio papildymo" projektas Nr. XIIP-1322. Pranešėjas - gerbiamasis A. Skardžius. Nematau A. Skardžiaus, bet matau M. Petrauskienę.

11.43 val.
    Valstybės tarnybos įstatymo 2 priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1158(2) (svarstymas)

    Nagrinėsime kitą įstatymo projektą. Darbotvarkės 1-11a - Valstybės tarnybos įstatymo 2 priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1158(2). Pranešėja - gerbiamoji M. Petrauskienė, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. (Balsai salėje) Tuoj galėsite kalbėti. Taip, Milda, aš pakviečiau gerbiamąjį...
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). ...įstatymą!
     PIRMININKAS. Prašau, klauskite.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Pone pirmininke, aš noriu paklausti, kuriam laikui nukeltas prieš tai buvęs projektas, kurį turėjo pristatyti A. Skardžius, nes mes irgi turime savo darbus, ruošiamės, ateiname, užsirašome.
     PIRMININKAS. Aš nieko prieš, bet jo nėra. Aš nežinau, kaip man...
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). A. Skardžius valgo valgykloje. Tai ne priežastis, kodėl Seime neturi būti pristatytas projektas.
     PIRMININKAS. Gerbiamoji kolege, 12.20 val. buvo numatytas šio įstatymo svarstymas. Dabar yra...
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Kai A. Skardžius pavalgys, tada bus?
     PIRMININKAS. Labai atsiprašau. Jeigu jūs žiūrite į darbotvarkę, tikrai nereikia su manimi piktai kalbėti.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Aš nepiktai.
     PIRMININKAS. Šio įstatymo projektas turi būti pristatytas 12.20 val., dabar yra 11.43 val. Aš manau, kad 12.20 val. mes tiksliai pristatysime.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Tai kelintą valandą tiksliai bus pristatytas šis projektas?
     PIRMININKAS. Tiksliai pagal darbotvarkę - 12.15 val.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū jums.
    Gerbiamoji Milda, prašom.
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke.
     PIRMININKAS. Kiekvieną atskirai, gerbiamoji...
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, kaip pagrindinis komitetas, siūlo pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui, komiteto išvadoms siūloma pritarti bendru sutarimu. Kaip žinome, projektas parengtas atsižvelgiant į Panevėžio miesto savivaldybės administracijos kreipimąsi dėl savivaldybės gyventojų skaičiaus nustatymo reglamentavimo ir atsižvelgiant į Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto siūlymus dėl teisės aktų tobulinimo.
    Gyventojų skaičių siūloma nustatyti vadovaujantis Gyventojų registro tarnybos skelbiamais gyvenamąją vietą deklaravusių ir neturinčių gyvenamosios vietos apskaitos duomenimis. Šiuo metu savivaldybės gyventojų skaičiaus nustatymo būdas teisės aktuose nėra reglamentuotas ir gali būti nustatomas vadovaujantis tiek gyventojų registro duomenimis, tiek Statistikos departamento duomenimis, kurie, beje, dažnai nesutampa. Gyventojų skaičių siūloma nustatyti vieną kartą per metus - sausio 1 d. vieną kartą per ketverius metus, t. y. kiekvienais kalendoriniais metais, einančiais prieš kalendorinius metus, kuriais turi vykti savivaldybių tarybų rinkimai.
     PIRMININKAS. Gerbiamoji Milda, jeigu galima, tik komiteto išvadą.
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Taip.
     PIRMININKAS. Mums to visiškai užtektų.
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Gerai.
     PIRMININKAS. Labai ačiū. Atsiprašau, gerbiamoji Milda, jeigu galima, dar truputį grįžkite į tribūną, nes yra pasiūlymų, aš norėčiau išklausyti jūsų nuomonę. Dėl 2 straipsnio. Seimo narys K. Komskis siūlo. Kviečiu Kęstą pristatyti savo pasiūlymą, o jūs, gerbiamoji kolege, išsakysite komiteto nuomonę.
     K. KOMSKIS (TTF). Kadangi komitetas pritarė iš dalies, mane tenkina.
     PIRMININKAS. Ačiū. Galime pritarti komiteto nuomonei bendru sutarimu? Ačiū, pritarta bendru sutarimu. Daugiau jokių pastabų, pasiūlymų dėl šio įstatymo projekto nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu po svarstymo? Galime pritarti bendru sutarimu.
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Taip.

11.46 val.
    Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo priedėlio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1159(2) (svarstymas)

     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, kitas darbotvarkės 1-11b klausimas - Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo priedėlio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1159(2). Gerbiamoji kolege, tiesiog pristatykite komiteto išvadą.
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Komitetas siūlo pritarti bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Ačiū. Dėl 2 straipsnio yra gerbiamojo K. Komskio pasiūlymas. Gerbiamasis kolega, kviečiu komentuoti. Gerbiamasis vicepirmininke, prašome komentuoti savo pasiūlymą. Sekundę!
     K. KOMSKIS (TTF). Kadangi komitetas pritarė iš dalies - mane tenkina.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Taip pat ir dėl antrojo pasiūlymo?
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Taip.
     K. KOMSKIS (TTF). Taip.
     PIRMININKAS. Bendru sutarimu?
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Galime pritarti komiteto nuomonei bendru sutarimu?
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Taip.
     PIRMININKAS. Pritarta bendru sutarimu. Visi pasiūlymai apsvarstyti. Ar galime pritarti šiam įstatymo projektui po svarstymo bendru sutarimu?
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Taip, galime.
     PIRMININKAS. Ačiū. Pritarta bendru sutarimu po svarstymo.

11.47 val.
    Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1160(2) (svarstymas)

    Darbotvarkės 1-11c klausimas - Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1160(2). Pranešėja - gerbiamoji Milda. Taip pat pasakykite savo komiteto išvadą.
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Komitetas siūlo pritarti bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, pastabų, pasiūlymų dėl šio įstatymo projekto nėra. Ar galime pritarti įstatymo projektui po svarstymo bendru sutarimu? Ačiū. Po svarstymo pritarta įstatymo projektui Nr. XIIP-1160(2) bendru sutarimu.

11.47 val.
    Regioninės plėtros įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1161(2) (svarstymas)

    Darbotvarkės 1-11d klausimas - Regioninės plėtros įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1161(2). Gerbiamoji kolege, prašome išvadą.
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Komitetas siūlo pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Ar kitų pastabų, pasiūlymų nėra? Nėra. Galime pritarti bendru sutarimu po svarstymo įstatymo projektui Nr. XIIP-1161(2)? Pritarta bendru sutarimu. Ačiū.

11.48 val.
    Savivaldybių biudžetų pajamų nustatymo metodikos įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1162(2) (svarstymas)

    Darbotvarkės 1-11e - Savivaldybių biudžetų pajamų nustatymo metodikos įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1162(2). Pranešėja - gerbiamoji M. Petrauskienė. Prašom, kolege.
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Komitetas siūlo pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Pasiūlymų, pastabų nėra. Galime po svarstymo bendru sutarimu pritarti šiam įstatymo projektui? Po svarstymo įstatymo projektui Nr. XIIP-1162(2) pritarta bendru sutarimu. Dėkoju kolegei už visų įstatymų projektų pristatymą.

11.49 val.
    Valstybės tarnybos įstatymo 18 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1009(2) (svarstymas)

    Kitas jūsų klausimas. Jeigu galite, pasilikite tribūnoje. Darbotvarkės 1-12 klausimas - Valstybės tarnybos įstatymo 18 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1009(2). Pranešėja - gerbiamoji M. Petrauskienė, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas.
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Šiuo įstatymo projektu yra siūloma ištaisyti techninę klaidą. Komitetas siūlo pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Kolegos, pastabų, pasiūlymų nėra. Tiesa, dar kiti komitetai turi pristatyti savo nuomonę. Dėkoju kolegei. A. Sysas - Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Galbūt gali kas nors kitas? Gali pati pirmininkė K. Miškinienė. Prašom.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, Socialinių reikalų ir darbo komitetas siūlo pagrindiniam komitetui tobulinti įstatymo projektą pagal Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymus ir pastabas. Balsavo bendru sutarimu už.
     PIRMININKAS. Dėkoju K. Miškinienei už komiteto nuomonę. Kviečiu J. Sabatauską išsakyti Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonę. Gal S. Šedbaras gali kaip visada pavaduoti pirmininką?
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Komitetas gruodžio 4 d. šį projektą svarstė, bendru sutarimu už pritarė iš esmės šiam projektui ir pateikė savo pasiūlymą pagrindiniam komitetui.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Visų komitetų nuomonė buvo išsakyta. Ar galime pritarti įstatymo projektui Nr. XIIP-1009 po svarstymo bendru sutarimu? Labai ačiū. Pritarta įstatymo projektui Nr. XIIP-1009 po svarstymo bendru sutarimu.
    Gerbiamieji kolegos, čia būtų toks procedūrinis dalykas ir mes puikiausiai galėtume priimti šiuos įstatymų projektus, nes nuomonių didelių skirtumų kaip ir nėra, ir aš manau, kad susitartume ir su Seimo Pirmininke, kad ji duotų ypatingą... Ji siūlo? Seimo Pirmininkė siūlo ypatingą skubą, man sufleruoja Violeta. Galėtume ir priimti. Tik pabandykime balsuoti.
    Dėl įstatymo projekto... Tiesiog užsiregistruokime, pažiūrėsime, kaip yra. Registruojamės, kolegos. Užsiregistruokime, jeigu galime, pažiūrėsime, ar mes turime reikiamą balsų skaičių, kad galėtume priimti tam tikrus įstatymų projektus. Dabar tik registruojamės.
    Gerbiamieji kolegos, jeigu mes visi užimtume savo darbo vietas, mes turėtume reikiamą balsų skaičių. Tiesiog trūko trijų balsų. Tai galbūt visi, kolegos, užimkime savo vietas. Aš manau, kad galime iš karto balsuoti, nes jeigu visi... Gerbiamasis Kęstuti, labai ačiū.
    Ar pritariame ypatingos skubos tvarkai? Pritariame bendru sutarimu. Gerbiamieji kolegos, kadangi jūs pritariate, užimkite savo darbo vietas, mes pabandysime, gal mums pavyks priimti šiuos įstatymų projektus, dėl kurių didelių diskusijų nėra.

11.52 val.
    Valstybės tarnybos įstatymo 2 priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1158(2) (priėmimas)

    Priėmimas pastraipsniui. Valstybės tarnybos įstatymo 2 priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1158(2). Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu.
    Dėl 2 straipsnio yra gerbiamojo... Mes jau pritarėme. Bendru sutarimu galime priimti? Viską aptarėme. Priimtas bendru sutarimu.
    Įstatymo projekto Nr. XIIP-1158 priėmimas pastraipsniui baigtas. Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra. Balsuojame. Gerbiamieji kolegos, užimkite savo vietas. Gerbiamieji kolegos, kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-1158, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Dėkoju. Viskas labai gražu, judame į priekį. Skelbiu, kad įstatymas (projekto Nr. XIIP-1158) yra priimtas. Už - 76, prieš nėra, susilaikiusių nėra. (Gongas)

11.54 val.
    Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo priedėlio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1159(2) (priėmimas)

    Kito įstatymo projekto priėmimas. Darbotvarkės 1-11b klausimas - Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo priedėlio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1159. Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu.
    Įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui yra baigtas. Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra. Balsuojame. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-1159, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote. Dar truputėlį pakentėkite, mes labai daug svarbių darbų nuveiksime.
    Gerbiamieji kolegos, pabalsuokite visi, pabalsuokite.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 70, prieš nėra, susilaikė 5. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1159) yra priimtas. (Gongas)

11.55 val.
    Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1160(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas yra 1-11c - Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1160. Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Balsuojame, kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-1160, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 73, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1160) yra priimtas. (Gongas)

11.56 val.
    Regioninės plėtros įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1161(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas yra 1-11d - Regioninės plėtros įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1161. Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-1161, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 71, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1161) yra priimtas. (Gongas)

11.58 val.
    Savivaldybių biudžetų pajamų nustatymo metodikos įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1162(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas yra 1-11e - Savivaldybių biudžetų pajamų nustatymo metodikos įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1162. Priėmimas pastraipsniui.
    Du straipsniai. Dėl 1 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Gerbiamieji kolegos, nuomonių už ir prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-1162, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 72, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1162) yra priimtas. (Gongas)

11.59 val.
    Valstybės tarnybos įstatymo 18 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1009(2) (priėmimas)

    Darbotvarkės 1-12 klausimas - Valstybės tarnybos įstatymo 18 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1009. Priėmimas pastraipsniui. Vienas straipsnis. Nuomonės už ir prieš dėl šio įstatymo projekto nėra. Kviečiu visus balsuoti.
    Kas už tai, kad priimtume Valstybės tarnybos įstatymo 18 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-1009, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 71, prieš nėra, susilaikė 3. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-1009) yra priimtas. (Gongas)
    Mes paskelbėme, jūsų klausimas bus tiksliai nurodytu laiku, kaip ir yra darbotvarkėje.

12.00 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas Nr. XIIP-1360 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Taigi darbotvarkės 1-13a klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas Nr. XIIP-1360. Pranešėjas - S. Šedbaras. Pateikimas, svarstymas ir priėmimas.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, nuo ateinančių metų sausio 1 d., tai yra jau už kelių dienų, įsigalioja Teisėkūros pagrindų įstatymas ir iki šiol nebuvo parengtas ir priimtas jį įgyvendinantis arba jo įgyvendinimui skirtas labai svarbus dokumentas, tai Seimo nutarimas "Dėl teisės aktų registro nuostatų patvirtinimo". Šis nutarimas nebuvo įtrauktas į šios sesijos darbų programą, todėl siūlome ir tikrai labai reikia, kad šis projektas būtų įtrauktas, būtų apsvarstytas. Reikia jį priimti iki Naujųjų metų. Taigi prašome pritarti programos papildymui.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Niekas nenori jūsų paklausti. Po pateikimo galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Svarstant irgi nėra norinčių kalbėti, taigi priėmimas. Po svarstymo galime pritarti bendru sutarimu? Taip, pritarta bendru sutarimu.
    Priėmimas. Kviečiu visus balsuoti. Tiesa, priėmimas... Kadangi dar yra du straipsniai, tai priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Dėl viso nutarimo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad būtų priimtas nutarimo projektas Nr. XIIP-1360, balsuoja už, kas kitaip mano, balsuoja prieš arba susilaiko.

Šio nutarimo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 76, prieš nėra, susilaikė 1. Taigi nutarimas (projektas Nr. XIIP-1360) priimtas.
    Toliau posėdžiui pirmininkaus Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojas A. Sysas. Sėkmės jam.
    Balsavote gerai, tiesiog nepaskelbiau, kad nutarimo projektas yra priimtas. Skelbiu, kad nutarimo projektas yra priimtas. (Gongas) O dabar tikrai perduodu pirmininkavimo vairą gerbiamajam A. Sysui.
    Rezultatai: 76 - už, prieš nėra, susilaikė 1. Tikrai mes šį nutarimo projektą priėmėme.

12.03 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Teisės aktų registro nuostatų patvirtinimo" projektas Nr. XIIP-1277 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

     PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Gerbiamieji kolegos, svarstome Seimo nutarimo "Dėl Teisės aktų registro nuostatų patvirtinimo" projektą. Pranešėjas - S. Šedbaras. Pateikimas.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kaip jau ir minėjau, 2012 m. rugsėjo 18 d., t. y. prieš metus, buvo priimtas Teisėkūros pagrindų įstatymas, kuris iš esmės visas turi įsigalioti nuo 2014 m. sausio 1 d. Tiesiog primenu, kad pagal šio įstatymo 25 straipsnio 1 dalį "Įstatymų ir kitų teisės aktų registras yra organizuojamas į Teisės aktų registrą, kurio valdytojas ir tvarkytojas yra Seimo kanceliarija". Taigi Seimo kanceliarija parengė Teisės aktų registro nuostatus, kuriuos Seimas nutarimo forma ir turėtų patvirtinti. Būtų labai gerai, jeigu tai pavyktų padaryti iki sausio 1 d., kad galėtų registras pradėti galioti, funkcionuoti be trukdžių. Tai tiek trumpai.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Jūsų paklausti nėra norinčių. Ar galime bendru sutarimu po pateikimo pritarti? Galime. Ačiū.
    Svarstymo stadija. Ar galime pritarti ypatingai skubai? Pritariame. Gerbiamieji kolegos, diskutuoti nėra užsirašiusių. Ar galime po svarstymo pritarti Seimo nutarimui? Galime. Pritariame.
    Ir paskutinė stadija - priėmimo stadija. Pastraipsniui. Yra du straipsniai. Dėl 1 straipsnio pastabų nėra. Pritarta. Dėl 2 straipsnio pastabų nėra. Pritarta su redakcinėmis Teisės departamento pastabomis, neskaitysiu jų, balsuojame dėl viso Seimo nutarimo. Minutėlę, baigsime balsuoti.
    Atsiprašau. Sustabdome balsavimą. Kažką S. Šedbaras nori mums rimto pasakyti. Per šoninį mikrofoną - S. Šedbaras.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Kolegos, norėčiau atkreipti dėmesį, kad Teisės departamento pastaba yra nepagrįsta ir iš nutarimo turi būti išbrauktas žodis, į kurį atkreipiu dėmesį, "išvados", todėl, kad pačiame įstatyme yra neįrašytos išvados, nes išvados nėra teisėkūros objektas. Išvados yra tik papildomas Konstitucinio Teismo dokumentas, todėl ir nuostatose išvados, matyt, darant įtaką Teisės departamentui, buvo įrašytos klaidingai. Todėl aš prašyčiau nepritarti, kadangi čia ypatinga skuba, nepritarti Teisės departamento pasiūlymui, iš nutarimo projekto išbraukti "išvadas" ir tada balsuoti. Priimti tokį dokumentą.
     PIRMININKAS. Ar galime išklausę argumentuotą Stasio kalbą pritarti? Pritariame. (Balsai salėje) Tada balsuojame. Dabar už visą nutarimą be Teisės departamento pastabų, apie kurias kalbėjo S. Šedbaras, nes keičia esmę, todėl nepritariame Teisės departamento pastabai. Teisingai balsuoti reikia. Teisingai.

    Šio nutarimo priėmimas

    Už balsavo 76, prieš nėra, susilaikė 4. Seimo nutarimas "Dėl Teisės aktų registro nuostatų patvirtinimo" priimtas. (Gongas)

12.08 val.
    Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos įstatymo 2, 3, 5, 6, 9, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 23, 28, 29 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 131 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-1323 (pateikimas)

    Svarstome 1-14 klausimą - Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 131 straipsniu įstatymą. Pranešėjas - K. Komskis.
     K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamieji kolegos, yra siūloma truputį patobulinti mūsų Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos įstatų kai kuriuos straipsnius. Būtent yra tikslas, kad būtų patikslintas komisijų ir jas aptarnaujančio sekretoriato statusas, patikslinti komisijų įgaliojimai, teisės, aiškiau nustatyta komisijos ir jos pirmininko kompetencija ir veiklos procedūros, patikrinta komisijos narių atleidimo iš pareigų pagrindai ir procedūros. Yra siūlomi pagrindiniai dalykai, būtent kad Vyriausiajai tarnybinės etikos komisijai vadovautų komisijos pirmininkas, tai reiškia, jis vadovautų ir sekretoriatui.
    Taip pat siūloma padidinti narių skaičių iki 6 narių, kurių 2 siūlytų Seimo Pirmininkė frakcijų siūlymu, taip pat truputį praplėsti procedūras, ką galėtų svarstyti, tai būtent tai, kad anksčiau ypač valstybės tarnybos tarnautojų, pabėgusių iš valstybės tarnybos, būdavo negalima svarstyti, o dabar mes siūlome, kad būtų galima svarstyti dar trejus metus.
    Tai turbūt tokie pagrindiniai keliami uždaviniai. Ir dar vienas, kad būtų skaidresnis sprendimų priėmimas, tai turėtų balsuoti ne mažiau kaip 5 komisijos nariai, taip pat komisijos nariams leidžiama dirbti suderinus su komisijos pirmininku.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Jūsų nori paklausti 8 Seimo nariai. Klausimams skirta 10 minučių. Pirmasis klausia J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, manau, esminis jūsų siūlymas yra, kad Seimo Pirmininkui būtų suteikta teisė teikti į Vyriausiąją tarnybinės etikos komisiją ne vieną, o du kandidatus, kai Prezidentas teikia tik vieną, premjeras tik vieną. Ar jūs nemanote, kad tai yra nenormali disproporcija? Nebent įsivaizduotumėte, kad Seimo Pirmininkas yra pats aukščiausias valstybės pareigūnas, aukštesnis už kitus du mano minėtus. Ar nerandate kitų būdų, kaip elegantiškiau politizuoti tą komisiją?
     K. KOMSKIS (TTF). Reikia pasakyti vieną dalyką, kad Vyriausioji tarnybinės etikos komisija yra atskaitinga Seimui. Manyčiau, kad Seimas turėtų daryti didesnę įtaką. Tuo labiau kad tai nebus komisijos nariai, kuriuos siūlys vien tik Pirmininkas. Siūlys frakcijos, o paskui komitetas apsispręs ir bus išrinkti kandidatai.
     PIRMININKAS. Klausia P. Urbšys.
     P. URBŠYS (MSNG). Dabar siūlomame įstatymo projekte atsiranda lobistinei veiklai atstovaujantys asmenys. Jeigu galite, paaiškinkite, kaip jie atsiranda ir kodėl tie, kas turėtų nagrinėti lobistinės veiklos etikos problemas?
     K. KOMSKIS (TTF). Kadangi užsiimti lobizmo veikla leidžia būtent Vyriausioji tarnybinės etikos komisija, bet išėjo taip, kad iki šiol jie negalėjo išduoti licencijos... užsiimti ta veikla galėjo išduoti, bet negalėjo kontroliuoti. Dabar, mes manome, galės kontroliuoti ir jie, ne tik kiti pareigūnai.
     PIRMININKAS. Klausia I. Degutienė.
     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, kadangi man teko garbė dirbti ir anksčiau siūlyti kandidatus į Vyriausiąją tarnybinės etikos komisiją, noriu jūsų paklausti, kas jus paskatino rašyti šias pataisas, kodėl jums kilo tokia mintis? Ar jūs manote, kad iki šiol Vyriausioji tarnybinės etikos komisija dirbo blogai ir neefektyviai? Mano požiūriu, komisija dirbo gana efektyviai ir gerai, tai man natūraliai kyla klausimas, kodėl jūs registruojate tokią įstatymo pataisą?
     K. KOMSKIS (TTF). Pasvarsčius 2010-2012 m. veiklos ataskaitas buvo matoma, kad Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos sprendimai kartais yra, švelniai tariant, keisti. Turime ne vieną atvejį, kai vienu klausimu net analogiškose savivaldybėse buvo priimami priešingi visiškai sprendimai. Galiu pasakyti, kad kai pradedi gilintis, kodėl taip buvo priimta, akivaizdžiai matyti, kad iš esmės sprendė du žmonės. Ir jeigu tenai vieno nėra, būdavo priimtas sprendimas. Manau, kad jie nebuvo teisingi, nes jie buvo priešingi. Manau, kad šis pasiūlymas tikrai teiktų daug aiškesnį ir skaidresnį svarstymą.
     PIRMININKAS. Klausia R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, man teko dalyvauti kuriant Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos struktūrą, ir buvo pagrindinis Specialiųjų tyrimų tarnybos ir kitų tarptautinių institucijų reikalavimas, kad ji būtų kuo mažiau susijusi su politikais. Tada priimant įstatymą mes paskyrėme kai kurias institucijas deleguoti atstovus, bet tai nėra geroji praktika. Kaip tik siūloma išeliminuoti bet kokią politinę įtaką. Kaip jūs siūlote dabar, kaip tik sustiprinate politinę įtaką. Tokia politizuota komisija priims skirtingus sprendimus skirtingoms savivaldybėms, atsižvelgiant į tai, kas toje savivaldybėje sėdi. Kodėl jūs manote, kad mes turime priimti tokias pataisas, kurios eina priešinga linkme, negu mums teikė rekomendacijas tarptautinės institucijos?
     K. KOMSKIS (TTF). Jeigu mes žiūrėtume taip siaurai, kas juos skiria, manyčiau, mes galėtume daryti prielaidą, kad vienaip ar kitaip mėgina politizuoti. Bet jeigu mes žiūrėtume į visas įstatymo pataisas, matytume, kad mes prašome, kad būtų priimama ne mažiau kaip 5 balsų skaičiumi. Vadinasi, mes bet kokiu atveju neturėsime politizavimo, nes kiti yra siūlomi iš kitų institucijų, o ne iš vykdomosios valdžios, apie ką šiandien mėginame kalbėti.
     PIRMININKAS. Klausia D. Jankauskas.
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamasis kolega, gal galėtumėte šiek tiek detalizuoti, ar nematote grėsmės, jeigu komisijos nariams atsiranda galimybė dirbti kitą darbą? Ar nebus taip, kad dauguma komisijos narių dirbs visuomeniniais pagrindais ir todėl komisijos darbas bus apsunkintas?
     K. KOMSKIS (TTF). Aš tikrai nemanau, kad komisijos nariai dirbs visuomeniniais pagrindais, nes tai ir nenumatyta. Yra numatyta tik tai, kad jie gaus atlygį už padarytą darbą, tai yra pagal tą formulę, kiek jie dirbs. Bet kokiu atveju tai nebus visuomeniniais pagrindais. Komisijos pirmininkas matys, ar galima leisti eiti antraeiles pareigas ir kokias pareigas jis galės eiti. Aš manau, kad tas klausimas nebus kokia nors problema.
     PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, ar jums neatrodo, kad lyginis šios komisijos narių skaičius apsunkins sprendimų priėmimą? Reikėtų nelyginio skaičiaus. Vyriausioji tarnybinės etikos komisija, man atrodo, dirbo efektyviai, buvo nepolitizuota. Ar jums taip neatrodo?
     K. KOMSKIS (TTF). Aš turėčiau prieš tai atsakyti, kad mes turime sprendimų tikrai nepamatuotų, ir kartais tuo pačiu sprendimu, aš pakartosiu, yra priimami visiškai priešingi spendimai. Manyčiau, dėl lyginio skaičiaus, tai, kad komisijos pirmininkui nesuteikiami 2 balsai, o reikės 5 balsų dėl vieno ar kito sprendimo, rodo, kad politizavimo tikrai nebus. Tas lyginis skaičius nieko nesako. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Klausia A. Mazuronis.
     A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Gerbiamasis pranešėjau, jūs sulaukėte daug priekaištų dėl politizavimo, tačiau aš galėčiau pasakyti, kad taip politizuotas šios komisijos darbas, koks jis buvo praeitą kadenciją, vargu bau ar kada yra buvęs iki šiol ir vargu bau ar kada nors bus ateityje. Klausimas labai paprastas. Ar jūs nemanote, kad reikėtų kokia nors forma apriboti asmenų, turinčių partinę priklausomybę, veiklą šioje komisijoje? Prisimenu, kai mes tvirtinome praeitos komisijos narius, tai bent du nariai stovėdami čia, tribūnoje, kaip jūs dabar stovite, pasakė, kad jie priklauso Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų partijai, ir tai labai stipriai atsispindėjo tolesniame jų darbe toje komisijoje ir priimant sprendimus toje komisijoje.
     K. KOMSKIS (TTF). Aišku, kai vienas ar kitas komisijos narys anksčiau priklausė vienai ar kitai partijai arba dalyvavo rinkimuose, tai tikrai nedaro garbės. Dabar pasiūlymuose tas dalykas yra gana aiškiai reglamentuotas, kad nepriklausytų jokiai politinei partijai.
     PIRMININKAS. Ir paskutinis klausia R. Kupčinskas.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, ši komisija atspindi faktiškai viešojo intereso etiką ir etinius principus. Man regis, kad renkant šios komisijos narius būtų tikslingas kuo platesnis visuomenės dalyvavimas, atsiliepimas apie teikiamas kandidatūras. Žiūriu, kad čia platesnio visuomeninio požiūrio į teikiamus komisijos narius lyg ir pasigendama. Ką jūs galėtumėte dėl to pasakyti?
     K. KOMSKIS (TTF). Kadangi siūlys frakcijos, manau, kiekviena frakcija atsakingai pažiūrės į savo siūlomus kandidatus. Kokią nuostatą priims frakcija ar partija, kaip siūlyti tuos žmones į komisiją, manau, tai priklausys nuo partijos, nuo jų pačių, kiek jie atsakingi žmonėms.
     PIRMININKAS. Dėkojame pranešėjui.
    Po pateikimo kalbėti prieš užsirašė J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, manau, kad sprendimas yra iš tikrųjų paslėptas bandymas politizuoti Vyriausiąją tarnybinės etikos komisiją. Nors ir taip pagal dabar galiojantį įstatymą, kai jos naujus narius turės galimybę, sukakus terminui, teikti dabartinis Ministras Pirmininkas ir Seimo Pirmininkė, valdančiųjų persvara ten bus milžiniška, be šitų dviejų pavardžių, prisiminkime, dar vieną kandidatą teikia Savivaldybių asociacijos vadovas. Žinome, kokiai partijai jis priklauso. Prezidentės pateikta kandidatė yra dirbusi socialdemokratų Prezidento aparate. Taigi belieka vienas Aukščiausiojo Teismo Pirmininko pateiktas kandidatas, buvęs Seimo teisininkas.
    Dabar čia pranešėjas mus klaidino, kad neva kažkokių buvusių konservatorių atstovų ten gausa. Toks yra tik vienas komisijos narys, kuris anksčiau priklausė mūsų partijai. Vienas asmuo tikrai ten negali nulemti komisijos priimamų nutarimų. Bet, kaip minėjau, priėmus dėl papildymo dar vienu komisijos nariu, akivaizdu, kad bus padaryta taip, kaip yra šiandien su Seimo Etikos ir procedūrų komisija, kai yra politiniai valdančiosios koalicijos sprendimai, o ne teisiniai. Dabartinės komisijos darbo objektyvumą rodo tai, kad jos visi sprendimai apginami teismuose.
    Ponui K. Komskiui gal ir nelabai tiktų teikti tokį projektą prisimenant, kad yra jam artimų asmenų, buvusių šios komisijos nagrinėjimo objektu.
     PIRMININKAS. Dėkojame. A. Mazuronis - už.
     A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Gerbiamieji kolegos, nenorėčiau galbūt kartoti, bet ponas J. Razma pats sau paprieštaravo sakydamas, kad, norint politizuoti šią komisiją, visiškai nereikia šių įstatymo pataisų, paprasčiausiai tereikia palaukti labai neilgą laiko tarpą, kol baigsis dabar esamų komisijos narių įgaliojimai, ir paskirti tuos narius. Tai ir įrodo, kad šio keičiamo įstatymo pagrindinis tikslas nėra politizuoti komisijos darbą, bet padaryti jį efektyvesnį, skaidresnį ir, sakykime, labiau suprantamą didžiajai daliai visuomenės, ko labai trūko praeitos kadencijos Seime.
    Tai vien ta pataisa, kad negali partiniai dalyvauti komisijos veikloje, kad sprendimas priimamas bent penkių komisijos narių balsų dauguma, o ne paprasta balsų dauguma, kaip buvo iki šiol, kai du žmonės iš principo, susirinkus mažam kvorumui, galėjo priimti vieną ar kitą sprendimą, ir tą, beje, darydavo gana dažnai, tai tokia praktika iš tiesų buvo ydinga ir ji reikalavo anksčiau ar vėliau to peržiūrėjimo. Dabar tą peržiūri ši dauguma. Bet tai, kad šios komisijos darbą reglamentuojančią tvarką keičia ši dauguma, jokiu būdu nėra koks nors rimtas pagrindas sakyti, kad tas procesas yra vienu ar kitu būdu politizuojamas. Todėl raginu nuleisti tas emocijas, neįžvelgti visų ar kokių nors nevisiškai, sakyčiau, gal švarių ar skaidrių kėslų, pabandyti žengti tą žingsnį šios komisijos darbo efektyvinimo linkme ir pritarti tam, kas dabar yra siūloma.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kas pritariate po pateikimo Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimui, balsuojate už.
    Už balsavo 57, prieš - 29, susilaikė 3. Po pateikimo įstatymo projektui pritarta.
    Pagrindiniu komitetu siūlomas Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas.
    Gerbiamieji kolegos, yra Seimo Pirmininkės prašymas svarstyti ypatingos skubos tvarka. Aš siūlyčiau, kad tą padarytume ketvirtadienį, o rytoj, trečiadienį, komitetas galėtų apsvarstyti, nes yra daug Teisės departamento pastabų. Po šio pateikimo etapo mes pateiksime rezervinę J. Razmos registruotą pataisą, kad būtų kartu svarstoma. Jeigu galėtume sutarti bendru sutarimu... Ne. Gerai. Per šoninį mikrofoną - R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš ne tiek dėl pačios tos procedūros, aš manau, mes per daug skubame šioje vietoje. Ir ankstesni įstatymai visą laiką buvo rengiami su Specialiųjų tyrimų tarnybos pagalba, t. y. jų teikimu ir jų siūlymu. Manau, šiuo atveju mes irgi turėtume paklausti šios institucijos nuomonės, nes ji iš esmės šiuos dalykus derina tarptautinėje... visuose forumuose, per juos ateina teikimai. Manau, tikrai nekenktų jų išvada. Dar nežinau, ar jie per vieną dieną sugebėtų tą parašyti.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, kadangi yra teisėtas Seimo Pirmininkės prašymas, balsuojame dėl ypatingos skubos. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate kitaip.
    Skubai pritaria 56, prieš - 27, susilaikė 3.
    Gerbiamieji kolegos, R. J. Dagys kalbėjo apie Specialiųjų tyrimų tarnybos išvadą. Aš manau, kad komitetas, kuris pradės svarstyti, jeigu matys reikalą, tą nuspręs. Bent Socialinių reikalų ir darbo komitetas visą laiką kur nors kreipiasi ir nėra jokios problemos.
    Gerbiamieji kolegos... (Balsas salėje) Gerai. Rimantai, jūs frakcijos vardu prašote? Frakcijos vardu prašoma, kad būtų paprašyta Specialiųjų tyrimų tarnybos išvada. Balsuojame. Kas pritariate R. J. Dagio pasiūlymui, kad būtų Specialiųjų tyrimų tarnybos išvada?
    Už balsavo 30, prieš - 6, susilaikė 43. Specialiųjų tyrimų tarnybos išvados galės prašyti komitetas. Seimas neprašo.
    Gerbiamieji kolegos, pagrindinis komitetas - Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Galime sutarti? Galime. Svarstymo data - ketvirtadienį.
    Dėl vedimo tvarkos - G. Steponavičius. Prašom.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Seime dar yra Seimo Antikorupcijos komisija, kuri galėtų šitą projektą taip pat svarstyti. Mes siūlytume papildomo komiteto teisėmis ir šiai institucijai svarstyti projektą.
     PIRMININKAS. Papildomas komitetas - Antikorupcijos komisija. Niekas neprieštarauja? Sutarta.
    Dar nori E. Šablinskas per šoninį mikrofoną kalbėti. Prašom.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Žiūriu, kaip ir kas ten balsuoja. Gal pasitikrinkite geriau.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, prašyčiau kalbėti per mikrofoną, nes šiandien kažkaip labai blogai girdėti. Jūs nesukinėkite galvos, kai kalbate, kalbėkite per mikrofoną. Negirdėjau, ką pasakė E. Šablinskas, tai nieko negaliu... Teisingai pasakė. Labai ačiū.
    Gerbiamieji kolegos, pirmasis rezervinis klausimas - Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 131 straipsniu įstatymo projektas. Pranešėjas - J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš pastebėjau, kad vėliau įregistravę ką tik pateiktą projektą keturi autoriai perkėlė dalį mano projekto nuostatų, dėl kurių mes čia nepriekaištaujame, todėl nelabai man būtų prasminga teikti kaip alternatyvą. Aš atsiimsiu. Žinoma, o projekte nebuvo tų nuostatų dėl naujo komisijos nario. Tas visą reikalą sugadina.
     PIRMININKAS. Supratome. Dėkoju, atsiima. Bus galima apsvarstyti.
    Svarstome 1-15 klausimą.

12.30 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos prokuratūros 2012 metų veiklos ataskaitos" 2 straipsnio papildymo" projektas Nr. XIIP-1322 (pateikimas)

    1-10. Tuoj, mes darbotvarkę atsiversime. Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos prokuratūros 2012 metų veiklos ataskaitos" 2 straipsnio papildymo" projektas. Pranešėjas - A. Skardžius.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Laba diena. Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, leiskite pristatyti Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos prokuratūros 2012 metų veiklos ataskaitos" 2 straipsnio papildymo projektą. Kodėl jį reikėjo teikti? Vis dėlto Laikinojoje energetikos tyrimo komisijoje išaiškėjo išties negražios tendencijos. Kaip matėte, prokuroras K. Vagneris pristatė, kokios yra tendencijos, kad bandoma energetikos srityje nagrinėjamus prokuratūroje projektus nukreipti į žemesnės instancijos prokuratūrą - apygardos prokuratūrą. Užuot prokurorui pateikus aiškius argumentus, kad tyrimą reikia plėsti, tyrimas yra siaurinamas. Štai visos tos tendencijos ir rodo tai, kad Seimas, svarstydamas 2012 metų prokuratūros veiklos ataskaitą, galbūt ir numatydamas Lietuvos Respublikos prokuratūros 2013-2016 m. prioritetines veiklos kryptis, kažkaip užmiršo patį aktualiausią valstybės, tiek Vyriausybės programos, tiek kiekvieno iš mūsų darbotvarkės klausimą - energetikos klausimą.
    Todėl, ginant viešąjį interesą, 2 straipsnio 3 papunktį siūloma papildyti c papunkčiu: valstybės teisių ir teisėtų interesų energetikos srityje gynimas ginant viešąjį interesą. Tai labai trumpa, lakoniška... Galbūt prokuratūrą šiek tiek paakins neužmiršti ir energetikos tyrimo, nes, kaip minėjau, ne viena institucija kažkodėl kratosi, o už viską turi mokėti energetikos sektoriaus vartotojai: šilumos, elektros, dujų. Ačiū.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis pranešėjau, aš norėčiau, kad jūs dar pakomentuotumėte Teisės departamento išvadą, nes mes skubos tvarka priimsime. Būtų gerai, kad jūs pasakytumėte savo nuomonę.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Tiesiog Teisės departamento išvadoje atkreiptas dėmesys, kad galbūt pakaktų, neminint žodžio "energetikos", apsiriboti tik "valstybės teisių ir teisėtų interesų gynimo srityje." Vėl mes išskiriame kaip tik b papunkčiu "vaiko teisių ir teisėtų interesų gynimo srityje", o kadangi energetika yra prioritetinis objektas tiek prokuratūrai, tiek mūsų gyvenime, su kuriuo susiduria kiekvienas Lietuvos pilietis, aš manau, ne tik vaiko teisės, bet ir energetika, ir valstybės interesai būtent šioje srityje turėtų būti tinkamai ginami ir Generalinės prokuratūros, ir kitų prokuratūrų ginant viešąjį interesą. Todėl aš sutinku tik iš dalies, bet reikėtų žodį "energetika" paminėti, gerbiamasis pirmininke.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Jūsų nori paklausti šeši Seimo nariai. Pirmasis klausia A. Anušauskas.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Projektu keičiamo Seimo nutarimo nuostata išties yra perteklinė, nes teisėtų interesų gynimą apima ir bendra nuostata dėl valstybės teisių ir teisėtų interesų gynimo. Taigi, vaizdžiai kalbant, sviestas bus labiau sviestuotas. Jeigu jau prakalbote apie viešojo intereso gynimą, o aš apie sviestą, tai šiame kontekste, ar jums neatrodo, kad spaudoje iškelta jūsų šeimos verslo pardavimo sąsaja su Rusijos verslininkais gali kelti daug klausimų ir pirmiausia klausimą, ar tai neskatino jūsų abejotinų pareiškimų apie suskystintų dujų terminalą statančius norvegų verslininkus, kurie, kaip žinoma, šiame projekte sudaro konkurenciją ir Rusijos energetinėms monopolijoms?
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamasis kolega, jūsų sukurta istorija, į kurią jūs mane bandote įvelti... tikrai jokių interesų nėra. Kiekvienas padorus politikas ar verslininkas, atėjęs į politiką, privalo atsisakyti savo verslo. To aš skatinu jūsų frakcijos narius ir jūsų kaimynus iš vienos ir iš kitos pusės, kas privalu. Aš tai padariau 2000 m., atsisakiau verslo, taip pat ir skatinau savo sutuoktinę, kad neturėtų jokių verslo interesų. O kad lietuviškos įmonės akcininkai yra armėnai - mūsų draugai, atsiprašau, gerbiamasis kolega, man tiesiog gėda už jus, už jūsų klausimą ir už armėnų įžeidimą.
     PIRMININKAS. Klausia R. Juknevičienė.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Aš noriu pratęsti A. Anušausko klausimą ir paklausti labai konkrečiai. Ar jums neatrodo, kad po šios dienos spaudos pranešimo, jog didelės vertės sandoriais esate susijęs su neaiškios reputacijos Rusijos Federacijos piliečiais, turėtumėte nusišalinti ne tik nuo vadovavimo vadinamajai "Gazpromo" reikalų komisijai, bet ir nuo projektų, kuriais bandote reguliuoti teisėsaugos darbą, o ypač prokuratūros ir ypač šios dienos kontekste? Labai panašu, kad jūsų politinė veikla, nukreipta prieš Lietuvos energetinę nepriklausomybę, nėra jau tokia naivi, o patepta konkrečia rusiškų pinigų suma. Gal bent jau atskleistumėte, kokia?
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamoji Rasa, atrodote išties... iš žvilgsnio matau, kad rimta moteris, parlamentarė, bet kvailesnio klausimo turbūt niekas nesugalvotų. Aš labai konkrečiai atsakiau. Į kvailą klausimą galima atsakyti tiktai kvailai.
     PIRMININKAS. Klausia V. Vasiliauskas. Nebūna kvailų klausimų, būna nekokie atsakymai. Prašom.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Būna klausėjai šitie...
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, pone pirmininke. Aš pabandysiu įrodyti, kad būna ir kvailų klausimų. Gerbiamasis komisijos pirmininke, juk iš tikrųjų yra logiška, nes ir praėjusi Vyriausybė, ir šita Vyriausybė, taip pat Prezidentė energetiką yra paskelbusios prioritetine sritimi, tačiau prioriteto mes nematėme kontroliuojant šitą sritį. Ar iš jūsų dabartinės komisijos veiklos susidarė įspūdis, kad Generalinės prokuratūros vadovybė skyrė pakankamą dėmesį kaip prioritetinei sričiai, būtent energetikos sričiai? Ar tai buvo tiktai pavienių eilinių prokurorų iniciatyva? Ačiū.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Išties man kažkaip keistai ir pasirodė pradėjus dirbti komisijoje, kad energetika Lietuvoje prokuratūrai, STT, FNTT, Valstybės kontrolei buvo tabu. Kodėl? Aš manau, kiekvienas protingas ir sėdintis šioje pusėje žmogus gali padaryti aiškią išvadą - todėl, kad projektas yra stoguojamas, ta energetikos sritis, apie kurią negalima nei rašyti, nei kalbėti. Kiekvienas, kuris prabilsite apie tai, būsite sutryptas su žemėmis, sumaišytas su purvu, nes yra sumokėti dideli pinigai galimai mokant vienoms ar kitoms verslo struktūroms. Tikrai nereikėtų čia šaipytis. Sąsajos aiškėja, kas, kiek, ko ir ką yra sumokėję, kas ką parėmę, kiek yra visokiausių tarpininkų teikiant paslaugas, o tai buvo daroma krizės metu. Tai yra šimtamilijonės sumos. Štai kokie projektai buvo daromi. Todėl niekas ir nenori tirti, o pasekmės tai tęsiasi.
    Vien gerbiamojo A. Sekmoko buvusi įmonė (...)... Prieš išeinant buvo pavesta visai energetikos sistemai įsigyti šios įmonės paslaugas keletui metų į priekį. Matyt, tai ir už gerą sumą, ir turbūt ne vieną milijoną energetikos įmonės sumokėjo už tą programinę įrangą, bet kas įdomiausia, kad išeinant dar buvo paprašyta, kad būtų įsigyjama į priekį dar bemaž už 1 mln. ar dar daugiau. Tokia buvo vykdoma skaidrioji dešiniosios pusės konservatorių politika net nesigėdint. Aš jau nekalbu apie kitus veikėjus, kuriuos dabar bandoma dangstyti, kurie dirbo energetikos viceministrais, įkišo savo įmones tarpininkais į kai kuriuos projektus, kurie neva vykdė terminalo statybos galimybių studijas ir t. t., kai išties buvo tiktai dvi šalys - Jungtinės Amerikos Valstijos ir institutai. Štai, atsirado ten tokių įmonių. Aš manau, jie šito labiausiai ir bijo, bet tos pavardės yra aiškios.
    Taip, pone Anušauskai, tai yra jūsų partiečių didelių ministrų... Jūs buvote Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pirmininku, ką jūs...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis pranešėjau, aš norėčiau pereiti į dialogą su ponu A. Anušausku.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). ...veikėte, kolega?
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Anušauskai, netriukšmaukite, nerėkaukite! (Balsai salėje) Klausia K. Daukšys.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, jau išsiaiškinome, kad nei prokuratūra, nei Valstybės saugumo departamentas, nei viešųjų pirkimų tarnybos, nei kiti privalantys kontroliuoti per šiuos praėjusius ketverius metus energetikos sektoriaus nekontroliavo. Sakykite, kokios pinigų sumos buvo išleistos tam sektoriui? Prašom pasakyti, gal kas nors Seime, pavyzdžiui, Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, nagrinėjo, žiūrėjo, gal Teisės ir teisėtvarkos komitetas žiūrėjo, nes net ir parlamentinė kontrolė, aš taip supratau, nebuvo vykdoma?
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamasis kolega, jūs labai taikliai pastebėjote, ir mes girdėjome Valstybės saugumo departamento atsakymus, kad iš jų veiklos srities ne tik terorizmo, antiterorizmo veikla išbraukta, bet ir Lietuvos ekonominių interesų, energetikos interesų. Šios veiklos kryptys nebėra Nacionalinio saugumo departamento, kuris gauna didžiulį finansavimą, turi didžiulę infrastruktūrą, objektas. Natūraliai kyla klausimas, kieno tai yra interesas? Vadinasi, privačių, tiek Lietuvos, tiek užsienio valstybių interesų grupių prioritetas yra energetika - to netyrė. Būtent tokios pataisos ir atsirado, šios nuostatos dingo ponui A. Anušauskui vadovaujant Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetui ir A. Kubiliui esant premjerui. Iki ko prisigyvenome! Galų gale ką veikia Valstybės saugumo departamentas, kai neužsiima tomis veiklomis, kuriomis privalo užsiimti gindamas mūsų nacionalinį interesą? Galų gale ir finansiniame sektoriuje, finansinio tarpininkavimo sektoriuje mes matome, kad tai nėra interesas, o kitos institucijos, tokios kaip FNTT, STT, taip pat teigia, kad neturi tam žmonių, kad nesugeba analizuoti valstybės mastu, kur Lietuva praranda savo energetinį, ekonominį, finansinį interesą. Mūsų parlamentui reikėtų žengti labai ryžtingus žingsnius, ir kai mes į prokuratūros veiklos kryptis, į Seimo nutarimą pasiūlėme įrašyti žodį "energetika", štai kaip susijaudino konservatoriai! Nebijokite!
     PIRMININKAS. Klausia E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, pagal šių klausimų pobūdį galima pasakyti, kad Seimas pasidalinęs į dvi stovyklas. Vieni - gerbiamieji iš dešinės - nurodinėja ir aiškina apie rusiškus pinigus, taip pat apie jūsų turtus, sukrautus Rytuose. Dirbdami komisijoje su kuo mes susiduriame? Tai, kad jūs atstovaujate kaip pirmininkas ir gana kietai laikotės savo pozicijos... Ilgai aiškindamiesi įvairias peripetijas mes pastebėjome, kad kaip tik dešinioji pusė faktiškai daliai posėdžių trukdydavo ir neleisdavo mums prieiti prie pagrindinių dalykų. Kai mes pagaliau sužinojome, kad prokuratūros darbas eina perniek vien todėl, kad vienas sąžiningas žmogus, surinkęs beveik 20 tūkst. puslapių ir pateikęs argumentuotą raštą savo vadovybei, negauna atsakymo...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Eduardai, kada išmoksite klausti? Minutė!
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Užtempiau?
     PIRMININKAS. Supratome, ką jūs norėjote pasakyti.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Nelabai supratome.
     PIRMININKAS. Mes supratome.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Aš supratau, ne tik pirmininkas, bet, manau, visi kolegos, turbūt aiškiau nėra, nes už komisijos darbo pratęsimą vakariniame posėdyje, baigiantis darbo dienai, balsavo 83 Seimo nariai, taip retai būna. Aš visiems dėkingas ir tikrai norėčiau tą komisijos darbą padedant institucijoms... Tai, beje, privalu pagal specialiųjų Seimo komisijų darbą, kad institucijos talkintų, o ne tik, sakykim, ignoruotų arba demonstruotų nenorą padėti parlamentui išsiaiškinti tuos praėjusios kadencijos darbelius energetikos srityje. Manau, tas tikrai bus padaryta, nesvarbu, ką bandytų kalbėti opozicija.
    Kažkada, praėjusiame ar kuriame kitame posėdyje, ponia R. Juknevičienė bandė padaryti puolimą iš vienos pusės, atseit A. Skardžius nemandagus, nežino daugybos lentelės ar dar kokio nors ekonominio termino, tas nepavyko. Dabar reikia kabintis prie A. Skardžiaus žmonos, gal dar prie vaikų. Mano sūnus, tiesa, yra teisininkas, galima prie jo kabintis, galbūt jis dirba kažkur ir taip toliau. Aš manau, gerbiamieji kolegos, viską išsiaiškinsime be triukšmo ir padarysime, o kad prokuratūra talkintų, manau, reikia priimti šią Seimo nutarimo pataisą, reglamentuojančią veiklos kryptis ir papildančią nuostata, kad reikia ginti viešąjį interesą ir energetikos srityje. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkojame pranešėjui. (Balsai salėje) Laikas! Dėkojame. Aš jau padėkojau.
    Gerbiamieji kolegos, balsuosime dėl pritarimo po pateikimo. Prieš nori kalbėti J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš manau, pranešėjui čia kitus kaltinant interesais reikėtų pačiam prisiminti, kokių interesų vedamas praėjusioje kadencijoje jis lakstė po Seimą, kai čia buvo svarstomas Atsinaujinančių energetikos išteklių įstatymas, ir ar tie interesai šiandien yra visai pradingę? Tas faktas, kad į R. Juknevičienės klausimą, kiek jo šeima uždirbo už sklypo pardavimą Alytaus rajone rusiško kapitalo įmonei, kai nenurodama suma, be abejo, visuomenei gali likti pagrįstų abejonių, ar už tokių sandėrių negali būti paslėptas atsilyginimas už tas atakas prieš strateginius energetikos objektus, dėl ko, žinoma, Rusija tikrai džiūgauja. O tas punktas, kurį siūloma įrašyti, nemanau, kad gali būti formuluojamas pagal vieno prokuroro poziciją. Prokuroro, kuris galimai konfliktuoja su Generalinės prokuratūros vadovybe. Vien tokiu pagrindu Seimas tikrai neturėtų rašyti nutarimų.
     PIRMININKAS. Už kalbės P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, man atrodo, labiau nei aišku, kad ypač šiandien energetikos sektoriuje yra labai daug interesų tiek iš Rytų, tiek iš Vakarų, tiek iš privačių, ir kad čia prokuratūra galėtų ginti viešąjį interesą, yra privalu. Mes turėtume visi balsuoti už ir jokių minčių čia neturėtų kilti. Kodėl konservatoriai, man atrodo, visiškai suprantamam dalykui... Ar atsitiktinai tas dalykas yra išbrauktas iš tų nuostatų, ar sąmoningai, bet dabar, kai bandoma prieštarauti, matyti, kad sąmoningai, specialiai padaryta, kad prokuratūra negalėtų ginti viešojo intereso. Manau, nė viename sektoriuje nėra tiek interesų, kiek energetiniame sektoriuje. Todėl, manau, be ginčų įrašykime ir pareikalaukime, kad prokuratūra ypač aktyviai gintų viešąjį interesą. Manau, prieš neturėtų būti.
     PIRMININKAS. Dėkoju Petrui. Balsuojame.
    Už - 58, prieš - 16, susilaikė 6. Seimo nutarimui po pateikimo pritarta.
    Gerbiamasis kolega, per šoninį. A. Anušauskas.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Iš tikrųjų tiek nusišnekėjusio pranešėjo aš nemačiau. Jo teiginius, kaltinimus reikėtų įvertinti Etikos ir procedūrų komisijoje, nes nepateikė jokių faktų. Tai vienas dalykas.
    Kitas dalykas. Kaltina, kad Specialiųjų tyrimų tarnyba netyrė, o aš manau, kad tyrė, nes jūsų valdančioji koalicija buvusį STT vadą paskyrė vidaus reikalų viceministru. Gal tada vis dėlto įvertinkite ir šį faktą?
     PIRMININKAS. R. Juknevičienė.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, į mano labai konkretų ir aiškų klausimą pranešėjas atsisakė atsakyti. Aš tada kreipiuosi į Socialdemokratų partijos frakciją. A. Skardžius yra jos narys, ir tai yra tikrai viešasis interesas, žmonės turi žinoti tokius politikų sandorius su Rusijos Federacijos piliečiais ir dar, kaip rašo žiniasklaida, labai neaiškios reputacijos piliečiais. Tai gal tada frakcija, jos Etikos komisija apsvarstys ir atsakys už A. Skardžių į klausimą, kurį aš iškėliau. O klausti Lietuvoje net ir opozicijoje esantys konservatoriai turi teisę.
     PIRMININKAS. Klausti turi, galite rašyti pareiškimą, partijos Etikos komisija apsvarstys. A. Skardžius.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Mieloji Rasa Juknevičiene, kolege... Todėl, kad pažįstu ją nuo jaunystės, todėl ir sakau taip. (Triukšmas salėje)
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, nieko (...) nebuvo.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Mūsų valstybėje egzistuoja įstatymai, ir jūsų sugalvotas, sakykime, pretekstas, kaip dabar komisijai trukdyti dirbti, yra ne pirmas užlipimas ant grėblio.
    Noriu pasakyti, kad visi mano veiksmai, kuriuos aš darau kaip politikas nuo pat dabartinės priesaikos 2012 m. lapkričio mėn., deklaruojami viešųjų ir privačių interesų deklaracijoje. Ir jeigu yra kokių pajamų ar kokių kitokių sandorių, visi bus deklaruoti ir sumokėti mokesčiai šioje deklaracijoje už 2012 m. Ją mes pradėsime pildyti nuo sausio 1 d. ir baigsime gegužės mėn.
    Tad nestatykite vežimo prieš arklį, į jūsų purvinus žaidimus, sugalvotą tą ar aną viešųjų ryšių kampaniją tikrai nesivelsiu. Siūlau susirūpinti savo A. Sekmoku, A. Daruliu ir visais kitais veikėjais.
     PIRMININKAS. K. Daukšys pasakys paskutinį baigiamąjį akcentą.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų, gerbiamieji konservatoriai, aš suprantu, kad A. Skardžius kartais būna karštas vyras ir pasako kokį lyšną žodį, bet ta reakcija, kurią jūs dabar rodote, tai man toks vaizdas, kad jis užmynė, matyt, ant teisingos vietos. Todėl aš tik galvoju: negadinkime dabar Seimo posėdžio, o viską komisijoje išsiaiškinsime, ten jūs irgi esate ir bus viskas matyti. O kai kuriems kolegoms sakyčiau, kalbant apie paskyrimus, tai atsiminkite savo paskyrimus.
     PIRMININKAS. Gal mes nesiginčykime, kurioje vietoje koja pastatyta. M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, dėl vedimo tvarkos. Klausimai visiškai nesusiję su tuo teikiamu nutarimo projektu. Siūlau baigti ir žengti toliau.
     PIRMININKAS. Jūs puikiai žinote savo teises ir galimybes, jūs galėjote irgi nekalbėti, bet kalbėjote.
    Gerbiamieji kolegos, Seimo Pirmininkė prašo ypatingos skubos dėl šio nutarimo. Balsuojame dėl ypatingos skubos.
    Už balsavo 57, prieš - 17, susilaikė 5. Pritarta ypatingai skubai. Pagal mūsų Statutą vis tiek reikia daryti 3 val. pertrauką. Aš manau, kad popietiniame posėdyje mes galėsime grįžti. Nutarimo projektas susideda tik iš vienos eilutės. Jeigu bus pataisų ir pasiūlymų, mes apsvarstysime svarstymo metu. Atsiprašau, aš nesakiau, koks komitetas. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas - Seniūnų sueigoje parodyta, bet aš nematau jokio poreikio, jeigu kas turės pasiūlymų, tai mes svarstymo metu ir apsvarstysime. Ypatinga skuba, 3 val., bus pietų pertrauka, galima ir pataisas pateikti, ir apsvarstyti. Nesiginčykime.

12.55 val.
    Pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo 1, 3, 6, 7 ir 16 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-265, Tarnybos Lietuvos Respublikos muitinėje statuto 6, 51, 531, 54, 55 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-266 (svarstymas)

    Gerbiamieji kolegos, grįžtame prie rezervinių. Kviečiu R. Popovienę. Čia du siūlymai dėl atmetimo. Pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo ir Tarnybos Lietuvos Respublikos muitinėje statuto kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektai. Prašom.
     R. POPOVIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, komitetas svarstė minėtą projektą, atsižvelgė į Lietuvos Respublikos Vyriausybės, Seimo Teisės departamento ir Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadas ir siūlo šį įstatymo projektą atmesti. Rezultatai: bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Ačiū. Abu siūlote atmesti.
     R. POPOVIENĖ (LSDPF). Kitas projektas. Taip pat. Komitetas atsižvelgė į pateiktus argumentus, į pateiktas pastabas Lietuvos Respublikos Vyriausybės, Teisės departamento ir taip pat siūlo įstatymo projektą atmesti.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti? Galime. Pritariame bendru sutarimu komiteto nuomonei atmesti abu įstatymų projektus.
    Gerbiamieji kolegos, toliau pirmininkaus P. Auštrevičius.

12.56 val.
    Vietos savivaldos įstatymo 21 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1325 (pateikimas)

     PIRMININKAS (P. AUŠTREVIČIUS, LSF). Mielieji kolegos, tęsiame rytinį posėdį. Siūlyčiau šiuo metu svarstyti 2-23 klausimą - Vietos savivaldos įstatymo 21 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-1325. Maloniai kviečiu V. Baltraitienę pateikti klausimą. Prašom, ponia Virginija.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ačiū. Labai trumpas ir formalus pataisymas. Priėmus Teisėkūros įstatymą nustojo galioti įstatymas, kuris iki šiol reglamentavo, kaip turi būti skelbiami įvairūs teisės aktai, ir konkrečiai savivaldybių atstovaujamųjų ir vykdomųjų institucijų. Todėl reikia taisyti ir Vietos savivaldos įstatymo 21 straipsnį pagal tai, kaip yra priimta Teisėkūros įstatyme. Todėl siūlome tokį pakeitimą. Prašysime, kad būtų taikoma ypatinga skuba, kad ketvirtadienį būtų galima priimti.
    Pačiame projekte numatyta, kad savivaldybių atstovaujamųjų ir vykdomųjų institucijų priimtų norminių teisės aktų, taip pat savivaldybių merų priimtų teisės aktų, kuriuos skelbti teisės aktų registre privaloma pagal teisės aktus, įsigaliojimo tvarką nustato Teisėkūros pagrindų įstatymas. Anksčiau tokią tvarką nustatė Įstatymų ir kitų teisės aktų skelbimo ir įsigaliojimo tvarkos įstatymas. Čia toks pakeitimas, kad pagal Teisėkūros įstatymą, nes minėtas ankstesnis įstatymas neteko galios ir neliko, kokia tvarka yra skelbiami teisės aktai savivaldybių institucijų. Tik toks pakeitimas, prašau pritarti.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegei už lakonišką ir trumpą pristatymą. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Pirmasis užsirašęs M. Zasčiurinskas. Prašom, kolega.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, aš tokį trumpą klausimėlį. Aktas įsigalioja nuo jo pasirašymo. O paskelbimas kada? Turi būti tą pačią dieną, kaip ir pasirašo? Ar čia įsigaliojimas nesusijęs su paskelbimu?
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Kur paskelbti tą pačią dieną? Nepaskelbsi, niekaip negali paskelbti, turi būti... Yra vieni, kurių nereikia skelbti, nereikia niekur, tai jie įsigalioja tą pačią dieną. Kuriuos reikia paskelbti registre, tai nuo tada, kai paskelbia, pagal Teisėkūros įstatymą. O individualūs įvairūs potvarkiai - tai jie nuo pasirašymo datos.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Jūsų taip pat nori klausti ir D. Jankauskas. Prašom, kolega.
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Mano klausimas labai trumpas. Jūsų nuomone, ar Teisėkūros pagrindų įstatyme pakankamai yra aprašyti savivaldos institucijų veiklą reglamentuojantys reikalavimai dėl teisės norminių?..
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Man dabar sunku ką nors sakyti. Teisėkūros įstatymas priimtas anksčiau. Kai jis pradės veikti, turbūt matysime, ar tenkina, ar ne, tada reikės taisyti. Bet šiuo atveju ne šitas įstatymas.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolege, jūs atsakėte į visus jums užduotus klausimus. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū. Siūloma, kad pagrindinis būtų Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Kolegos, ar reikalingas papildomas? Ne. Nematau siūlymų. Ką gi, pagrindiniu skiriamas Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Siūloma svarstyti gruodžio 19 d.
    Per šoninį gerbiamasis S. Šedbaras. Prašom, kolega.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Kolegos, jeigu kyla klausimų, ar pakankamai suderinta su Teisėkūros pagrindų įstatymu, kadangi mes tada buvome pagrindinis, tai siūlyčiau papildomu Teisės ir teisėtvarkos komitetą.
     PIRMININKAS. Kolegos, yra pasiūlymas papildomu siūlyti Teisės ir teisėtvarkos komitetą. Neprieštaraujame. Dėkojame. Svarstymas - šių metų gruodžio 19 d. Ką gi, pateikimo stadiją baigėme.

13.00 val.
    Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-40 (svarstymas)

    Mielieji kolegos, siūlau grįžti prie darbotvarkės 2-13 klausimo - Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-40. Kviečiu į tribūną, svarstymo stadija, A. Palionį. Prašom, kolega.
     A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Seimo Biudžeto ir finansų komitetas svarstė Lietuvos Respublikos kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Komitetas nusprendė atsižvelgti į Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2013 m. rugpjūčio 28 d. nutarimo Nr. 780 argumentus, Seimo kanceliarijos Teisės departamento pateiktas pastabas, Kaimo reikalų komiteto ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto išvadas ir įstatymo projektą - Lietuvos Respublikos kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-40 pasiūlė atmesti. Už balsavo 6, prieš nėra, susilaikė 2.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Jūs pateikėte komiteto išvadą. Ar, kolegos, galime pritarti komiteto suformuluotai nuomonei? Remiantis Vyriausybės išvadomis? Galime. Dėkoju. Projektas yra atmestas.

13.02 val.
    Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 2, 3 ir 4 priedėlių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-161 (svarstymas)

    Mielieji kolegos, judame prie darbotvarkės 2-14 klausimo - Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 2, 3 ir 4 priedėlių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-161. Svarstymo stadija. Pranešėjas - A. Palionis. Kolega.
     A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū. Lygiai taip pat Biudžeto ir finansų komitetas atsižvelgė į Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2013 m. rugpjūčio 28 d. nutarimą Nr. 780, išdėstytus argumentus, Seimo kanceliarijos Teisės departamento pateiktas pastabas ir Ekonomikos komiteto išvadą ir įstatymo projektą - Lietuvos Respublikos kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 2, 3 ir 4 priedėlių pakeitimo įstatymo projektą pasiūlė atmesti. Už balsavo 6, prieš - 2, susilaikė 1.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. P. Gražulis atsisako kalbėti. Kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti komiteto suformuluotai nuomonei? Negalime. Matau, yra norinčių balsuoti.
    Kolegos, pasiruoškite balsuoti. Balsuojame. Už tai, kad pritartume komiteto nuomonei, balsuojame už, kas nepritariate, balsuojate prieš, kas turite dar kitą nuomonę, susilaikote. Kolegos, pasiruoškite balsuoti, tuoj bus įjungtas balsavimas. Mes laukiame, kol daugiau kolegų atsilieps į kvietimą sugrįžti į Seimo plenarinių posėdžių salę. Tai yra nuolatos daroma.
    Kolegos, balsavimas prasidėjo. Kaip ir sakiau, tie, kurie pritariate komiteto nuomonei, balsuojate už, kas nepritariate, balsuojate prieš, kas turite kitą nuomonę, susilaikote.
    Kolegos, balsavo 49 Seimo nariai. Už - 36, prieš - 3, susilaikė 10. Kiek reikėjo, 36, tiek ir yra. Ką gi, komiteto nuomonei yra pritarta. Taigi Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 2, 3 ir 4 priedėlių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-161 yra atmestas.

13.05 val.
    Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 5 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-538 (svarstymas)

    Kolegos, einame prie 2-15 klausimo - Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 5 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-538. Pranešėjas - A. Palionis. Svarstymo stadija. Prašom, kolega.
     A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Komitetas siūlo grąžinti projektą iniciatoriams patobulinti, nes jau yra parengtas 2014 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas ir šiandien jau priimtas. Siūlo, tobulinant projektą, atskaitymus į Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo sąskaitą didinti mažesnėmis dalimis ir nuo vėlesnio laikotarpio. Komiteto nariai pritarė bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Jūs pasakėte viską, pateikėte. Ką gi, prieš - J. Razma. Prašom, kolega.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad frakcijos "Tvarka ir teisingumas" seniūnas pagrįstai atkreipė dėmesį į labai sumažintą Kelių programos finansavimo apimtį ir siūlė bent šiek tiek didinti akcizų atskaitymą. Gaila, kad Biudžeto ir finansų komitetas pažiūrėjo formaliai, matydamas tik tuos paviršutinius mokestinius dalykus, bet manau, kad giliau pažiūrėjus čia skirti pinigai duoda ir antrinį efektą. Aš todėl siūlau, kad to klausimo negrąžintume iniciatoriui tobulinti, nes tai užtruks, vėl nuo pateikimo einama, o skirtume kitą pagrindinį komitetą, būtent Ekonomikos komitetą. Ten, aš manau, išsamiau ir giliau būtų pažiūrėta į teikiamą projektą, be abejo, sureguliuojant datas, dydžius, kad ko nors ypatingo jis nesukeltų. Mano siūlymas būtų ne pritarti komiteto išvadai, o skirti kitą pagrindinį - Ekonomikos - komitetą.
     PIRMININKAS. Kita nuomonė - P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš tada irgi buvau, kai buvo Biudžeto ir finansų komitete svarstoma ir faktiškai buvo pritarta tokiai nuostatai, ir aš tikėjausi, kad pats komitetas šiek tiek patobulins. Buvo nuspręsta komitete, kad bus ne po 10 %, bet po 5 % kasmet atstatoma. Komitetas galėjo pats šiek tiek patobulinti. Bet jeigu jau taip komitetas vis dėlto pasiūlė tobulinti iniciatoriams, kad negrįžtume į svarstymo stadiją, gal nepritarkime komiteto pozicijai, o po to paskirkime Ekonomikos komitetą pagrindiniu. Manau, kad tas klausimas sklandžiai toliau greičiau judės į priekį.
     PIRMININKAS. Ką gi, kolegos, nuomonės išsiskyrė. (Balsai salėje) Bet jos yra prieštaraujančios komiteto siūlymui, kolegos, šitą aš turėjau omenyje. P. Gražulis sugeba kalbėdamas už pasisakyti ir prieš, bet čia yra jo sąžinės ir politinio apsisprendimo reikalas.
    Mielieji kolegos, formuluoju pasiūlymą balsuoti. Tie, kas pritariate komiteto siūlymui atidėti ir tobulinti, tiksliau, grąžinti rengėjams tobulinti, balsuojate už. Kas nepritariate tokiai nuomonei, balsuojate prieš. Kas turite dėl kokių nors priežasčių kitą nuomonę, susilaikote. Kolegos, prasidėjo balsavimas.
    Balsavo 51 Seimo narys. Už - 27, prieš - 15, susilaikė 9. Ką gi, komiteto nuomonei yra pritarta. Paprasta dauguma. Deja, kolegos, tokia stadija.
    Kolegos, grįžtame prie... Per šoninį po balsavimo norėtų dėl balsavimo motyvų J. Razma. Prašom, kolega.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Vėl čia yra gera proga atkreipti dėmesį į socialdemokratų dviveidiškumą. Štai kai buvo opozicijoje, 2012 m. A. Butkevičiaus birželio mėnesį įregistruotas projektas. Į Kelių plėtros programą pasiūlyta nuo 2013 m. sausio 1 d. 75 % akcizo. Dabar, kai teikiamas projektas, kur siūloma pridėti 5 ar 10 %, jau yra atmetimas. Rinkėjų atžvilgiu reikėtų laikytis sąžiningesnės pozicijos.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Savo nuomonę norėtų išsakyti ir kolega iš Socialdemokratų frakcijos. Prašom, kolega.
     A. NESTECKIS (LSDPF). Gerbiamieji konservatoriai, jeigu mes būtume iš Kelių priežiūros programos neišėmę į valstybės biudžetą lėšų, mes sumažinome 50, nereikėtų kalbėti apie tuos procentus. Kas iš to, kad mes dabar keliame procentus išėmę iš tų pačių pinigų iš Kelių plėtros programos. Manyčiau, kad reikia atiduoti, kas priklauso, Kelių plėtros programai, tada nereikėtų diskutuoti.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegai A. Nesteckiui, čia buvo jo pasisakymas. Dabar kolegė V. Baltraitienė. Prašom, kolege.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Manau, kad čia nėra ko pyktis, rietis ir vieniems ant kitų šaukti. Pradėkime svarstyti 2-12 klausimą. Ten yra visos tos pačios pataisos. Kodėl mes pradėjome nuo kito galo, pirma atmetėm? Jeigu priimtume 2-12, viskas yra sudėta į vieną įstatymą. Ir pradėta didinti nuo 2014 m., o kita dalis nuo 2015 m. didėja atskaitymai į Kelių fondą. Bet pradėjome nuo kito galo. Pirmiausia gal reikėjo pradėti nuo 2-12 klausimo, būtų visiems viskas aišku.

13.11 val.
    Civilinio kodekso pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1180(2)ES, Vartotojų teisių apsaugos įstatymo 2, 4, 5, 14, 15, 37, 40 straipsnių bei priedo pakeitimo ir papildymo ir 16 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIP-1181(2)ES (svarstymas)

     PIRMININKAS. Kolegos, grįžtame į mūsų ankstesnę darbotvarkės dalį. Darbotvarkės 2-2a ir 2-2b klausimai. Civilinio kodekso pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1180(2)ES ir Vartotojų teisių apsaugos įstatymo 2, 4, 5, 14, 15, 37, 40 straipsnių bei priedo pakeitimo ir papildymo ir 16 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIP-1181(2)ES.
    Kviečiu gerbiamąjį S. Šedbarą. Prašom, kolega. Svarstymo stadija.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, jeigu leistumėte, aš pateikčiau abi išvadas, nes tai yra susiję teisės aktai. Tai yra europiniai teisės aktai, susiję su vartotojų teisių apsauga, vartojimo sutarčių viso modelio pakeitimu. Visų pirma tai yra antrasis įstatymas - Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pataisos ir su tuo susijęs Civilinio kodekso pakeitimas, yra pakeičiamas visas vartojimo sutarčių skirsnis.
    2013 m. gruodžio 11 d. komitetas svarstė abu projektus ir bendru sutarimu pritarė tiek Civilinio kodekso, tiek Vartotojų teisių apsaugos įstatymo pakeitimams.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už pateiktą nuomonę. Ar galime pritarti komiteto nuomonei? Atsiprašau, Biudžeto ir finansų komitetas taip pat turi pateikti nuomonę.
    Maloniai kviečiu A. Palionį tarti žodį. Kolega, tribūna jūsų laukia.
     A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Seimo Biudžeto ir finansų komitetas svarstė abu projektus, buvo kaip papildomas komitetas. Pateikė pasiūlymus iš 4 straipsnio išbraukti žodžius: "bankinio pobūdžio paslaugų ir paslaugų, susijusių su kreditu, draudimu, asmenine pensija, investicijomis ar mokėjimais" ir visą šitą punktą išdėstyti, kad "sutartims dėl finansinių paslaugų". Komiteto nariai pritarė bendru sutarimu. Nepasakiau, kad čia dėl projekto Nr. XIIP-1180(2).
    Dėl projekto Nr. XIIP-1181(2). Biudžeto ir finansų komitetas pasiūlė išbraukti 1 straipsnio 1 dalį. Taip pat pritarė bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Ačiū abiem kolegoms už solidžiai pristatytas komitetų nuomones. Kolegos, ar galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū. Prieštaraujančių nematau. Klausimams 2-2a ir 2-2b pritarta bendru sutarimu. Tuo ir baigėme svarstymo stadiją.

13.15 val.
    Draudimo įstatymo pakeitimo įstatymo 2 ir 3 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1196(2), Pensijų kaupimo įstatymo 11 straipsnio pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1197(2), Draudimo įstatymo 93, 114, 127 straipsnių pakeitimo ir 228 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo 5 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIP-1198(2), Draudimo įstatymo 91, 93, 94, 96, 97, 164 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1199(2), Profesinių pensijų kaupimo įstatymo 38, 39 ir 45 straipsnių pakeitimo įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1200(2) (svarstymas)

    Mielieji kolegos, leiskite pasiūlyti, kad šiek tiek šokinėdami po darbotvarkę mes galėtume apsvarstyti kompleksą klausimų 2-11a, 2-11e, 5, t. y. pradedant nuo Draudimo įstatymo pakeitimo įstatymo 2 ir 3 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-1196(2), vėliau Pensijų kaupimo įstatymo 11 straipsnio pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1197(2), Draudimo įstatymo tam tikrų straipsnių ir toliau.
    Kviečiu pateikti komiteto nuomonę gerbiamąjį kolegą A. Nesteckį. Svarstymo stadija. (Balsai salėje) Dėl visų, jeigu jūs galite.
     A. NESTECKIS (LSDPF). Dėkoju gerbiamajam posėdžio pirmininkui. Biudžeto ir finansų komitetas svarstė šiuos visus susijusius įstatymus, pritarė pateiktoms Finansų ministerijos, Europos teisės departamento ir Teisės departamento pastaboms. Komitetas pritarė bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Jūs dėl visų, taip?
     A. NESTECKIS (LSDPF). Taip.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kolegos, įstatymo pataisoms taikoma skubos tvarka. Vadinasi, ketvirtadienį mes turėsime galimybę priėmimo stadijoje galutinai dėl jų balsuoti. Dėkoju. Ar galime bendru sutarimu pritarti komitetui? Dėkoju, kolegos. Pritarėme klausimams, pradedant 2-11a ir baigiant 2-11e. Ačiū.

13.17 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas Nr. XIIP-1339 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Kolegos, dirbame įdomiu būdu. Jeigu jūs neprieštaraujate, siūloma eiti prie 2-18a ir 2-18b klausimų - projektų Nr. XIIP-1339 ir Nr. XIIP-1267. Iš pradžių Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas Nr. XIIP-1339.
    Kviečiu R. Šimašių.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, siūlau papildyti darbų programą įrašant klausimą dėl Ginklų kontrolės įstatymo, kuriuo būtų sprendžiama problema, kuri akivaizdžiai policijoje vyrauja apie mėnesį ir dar dvi savaitės yra sudėtingas laikas, nes iki sausio 1 d. nespėja įgyvendinti įstatymo reikalavimų. Aš nenoriu dabar detaliai pristatyti esmės, bet kviečiu papildyti programą, kad galėčiau pristatyti pateiktą įstatymo projektą.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Minutėlę, technika vėluoja. Greitai ir lakoniškai pristatėte, reikalingas sprendimas. Jūsų niekas nenori paklausti. Kolegos, galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū. Einame į svarstymo stadiją. Ačiū, kolega. Niekas nenori kalbėti. Ar galime pereiti į priėmimo stadiją?
    Vieno straipsnio nutarimo projektas. Ar galime pritarti 1 straipsniui? Ačiū. Ar galime pritarti 2 straipsniui? Dėkoju. Prašau pasiruošti balsuoti dėl viso nutarimo projekto. Kas pritariate, balsuojate už, kas nepritariate, balsuojate prieš, kas turite kitą nuomonę - susilaikote. Balsavimas pradėtas.

    Šio nutarimo priėmimas

    Balsavo 47 Seimo nariai: už - 45, prieš nėra, susilaikė 2. Mielieji kolegos, Seimo nutarimui, kurio registracijos Nr. XIIP-1339, pritarta. (Gongas)

13.19 val.
    Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1267 (pateikimas)

    Kviečiu kolegą R. Šimašių pateikti Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-1267. Pateikimo stadija. Prašom, kolega.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, noriu trumpai pristatyti, kokią šiandien turime situaciją, kad būtų aišku, kodėl kartu su gerbiamąja V. M. Čigriejiene teikiame šį įstatymo projektą.
    Prieš kelerius metus Europos Sąjunga priėmė direktyvą, pagal kurią būtina registruoti ir nedidelės galios šaunamuosius ginklus, taip pat ir dujinius pistoletus. Noriu pabrėžti, kad kokių nors tyrimų, dėl ko būtinai reikėtų registruoti, ypatingų ten nebuvo, daugiau dėl bendros nuotaikos Lietuvoje irgi nebuvo jokių argumentų, dėl ko tą reikėtų daryti. Bet faktas yra, kad sausio 1 d. baigiasi direktyvos įgyvendinimo terminas. Prieš dvejus metus buvo priimtas Lietuvoje įstatymas, kuris atitinkamai pagal direktyvą įpareigoja tą registraciją vykdyti. Nors buvo dveji metai ir termino pabaiga yra 2014 m. sausio 1 d., bet, natūralu, taip atsitinka, kad ir žmonės, piliečiai, kurie turi tuos dujinius pistoletus, ir policija galbūt nebuvo iki galo pasiruošusi paskutiniojo pusmečio, ypač paskutiniojo mėnesio, registracijos antplūdžiui, tuo labiau kad nebuvo aišku, kiek apskritai tokių šaunamųjų ginklų yra.
    Iš tiesų dabar situacija yra, sakyčiau, apgailėtina. Viena vertus, policijos pareigūnai dažnai dirba viršvalandžius, dirba savaitgaliais ir akivaizdžiai mato, kad nespės patenkinti viso srauto iki sausio 1 d., piliečiai irgi, iš tikrųjų ne vienas iš jūsų gal kokį laišką gavote iš vieno ar kito rinkėjo, nervinasi, nes ypač tie, kurie labai kruopštūs ir sąžiningi, galvoja, kaip bus po sausio 1 d., nes jų netgi užsiregistruoti sistema dabar nepriima dėl perkrovimo ar didelių eilių. Daugybė sąžiningų žmonių pergyvena, išgyvena, kad jie taps kaip ir nelegalaus ginklo laikytojais po sausio 1 d., nes neįmanoma jiems tapti legalaus ginklo laikytojais. Tai, sakysime, čia juokeliai vaikšto gana plačiai, kur dabar po kokia kriauše suvyniojus verta pakasti, kad tik niekas nesužinotų, bet, aišku, problemą reikia išspręsti.
    Gerbiamojo R. Ačo irgi yra siūlymas nukelti pusei metų tą projektą. Galbūt tai ir svarstytinas variantas, bet turint omeny, kad tai direktyvos reikalavimas, mano supratimu, reikėtų eiti kitu keliu. Tiesą sakant, paradoksaliai jaučiuosi tą siūlydamas, bet jeigu policija ir Vidaus reikalų ministerija lanksčiai ir protingai žiūrėtų į savo darbą, tai galbūt projekto ir nereikėtų, nes jeigu žmogus iki sausio 1 d. paduos prašymą, kad jis nori užregistruoti savo ginklą, tai labai natūralu, kad jis negali būti laikomas neteisėto ginklo laikytoju netgi tuo atveju, jeigu policija dėl kokių nors priežasčių tą prašymą išnagrinės, tarkime, sausio 5 d. arba netgi kovo 13 d.
    Jeigu tokia potenciali byla galima, dėl ko išgyvena daug žmonių, nukeliautų į teismą, aš net neabejoju, kad ir dėl mažareikšmiškumo, ir apskritai dėl nusikaltimo sudėties, ko gero, nebuvimo nieko neatsitiktų ir nebūtų, bet kiekvienam žmogui asmeniškai to nepasakysi. Aš labai apgailestauju, kad, kai rašiau raštus policijos generaliniam komisarui ir vidaus reikalų ministrui, jie nesureagavo, kad labai aiškiai ir garsiai pasakytų, kad ne, šitie žmonės nebus persekiojami, svarbu paduoti prašymą iki sausio 1 d., ir tiek. Iš tiesų lieka vienintelis kelias - registruoti atitinkamą įstatymo projektą ir jį priimti, kad galėtų jaustis saugūs žmonės, kurie padavė prašymą iki sausio 1 d., net jeigu negavo patvirtinimo iki sausio 1 d., kad tas ginklas yra laikomas teisėtai, jeigu tą patvirtinimą gautų vėliau. Tai atitinkamas projektas, manau, yra labai svarbus.
    Tiesą sakant, jeigu Vidaus reikalų ministerija ir policijos generalinis komisaras priims tai kaip ženklą, kad galima protingai elgtis ir pagal dabar galiojantį įstatymą, būsiu pirmasis, kuris sakysiu, kad atsiimsiu tą projektą, kad nereikia jo svarstyti. Dar kartą sakau: reikia išspręsti praktinę problemą. Įstatymo kelias yra antras geriausias, bet aš negaliu priversti kitaip, ir mes, kolegos, negalime vidaus reikalų ministro ir generalinio komisaro priversti protingai elgtis, todėl labai kviečiu palaikyti šitą projektą.
     PIRMININKAS. Dėkoju už pateikimą. Jūsų nori paklausti trys Seimo nariai. Pirmasis - K. Starkevičius.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš norėčiau, kad jūs pagarsintumėte, kas bus mūsų piliečiams, jeigu mes nepriimsime šio nutarimo? Jeigu Vidaus reikalų ministerija ir ministras nesupras tų pasekmių, tai kas bus mūsų piliečiams? Jūs garsiai paaiškinkite.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Bent jau teoriškai ir pagal raidę žiūrint, ką, beje, policija dažniausiai ir daro arba labai dažnai daro pagal raidę, tai, tarkime, žmogus atnešė prašymą... tarkime, atsiuntė laišką ar dar ką nors, kad turiu dujinį pistoletą, užregistruokite man jį. Policija, pavyzdžiui, gavo 25 d., per Kalėdas, tą laišką. Policija iš karto turi duomenis žmogaus, kuris tą ginklą turi. Iki sausio 1 d. pati policija nespėjo užregistruoti to ginklo, vadinasi, sausio 2 d. galima kelti baudžiamąją bylą tam žmogui dėl nelegalaus ginklo laikymo. Aš tikiu teisinės sistemos tam tikru protingumu ir tikiu, kad teismai visa tai sumaltų į šipulius, tikrai tuo tikiu, bet nervų labai daug kam kainuotų ir tuščių apsisukimų labai daug kam kainuotų.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Jūsų nori paklausti taip pat ir V. Kamblevičius. Jis kalbasi telefonu, bet išgirdo kvietimą ir klausia.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, matote, šitas dalykas tęsiasi jau dvejus metus. Tai gal padarykime taip: ne pusę metų, bet dar metus laiko pratęskime, ir bus rami galva, nereikės antrą kartą atidėlioti.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamasis kolega, aš kaip tik ir siūlau nepratęsti nė kiek to termino, nes dabar, man atrodo, dauguma žmonių žino, kad reikia tą registraciją atlikti. Problema yra ta, kad... Jeigu kas sovietinius laikus prisimenate, jeigu parduotuvę uždaro šeštą val., tu gali ateiti be dešimt šešios ir atsistoti į eilės galą, ir faktas, kad neprieisi ir nieko nebus. Tai principas šiuo atveju yra tas: jeigu tu atėjai ir pasakei, kad aš noriu užregistruoti, ir tai padarei iki sausio 1 d., tada laikyti, kad termino nepraleidai. Tiesiog net jeigu policija, aš nežinau, kokia ta eilė susidarys - mėnesio, dviejų, trijų jiems reikės, kad visus klausimus normaliai be viršvalandžių išnagrinėtų, bet per kiek laiko išnagrinės, per tiek ir bus. Man atrodo, tai yra visų laimėjimo situacija.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Ir paskutinis sąraše - kolega E. Jonyla.
     E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, kiek aš supratau, dabar kreipiasi rinkėjai, gyventojai, kurie turi ginklus ir nespėja užsiregistruoti. Aš manau, kad ta situacija sudėtinga, matė ir teisėsaugos organai. Ar neteko bendrauti ir kalbėti vis dėlto, ką jie mąsto? Ar jie mąsto tik bausti, ką nors atimti, ar jie pritartų jūsų siūlymui? Dėkoju.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Labai ačiū už klausimą. Iš tikrųjų norėčiau išskirti du etapus, ką mąsto teisėsauga dėl to atsakymo. Vienas buvo maždaug prieš dvejus su puse metų, kai buvo priimamas šitas įstatymo projektas ir kai buvo aišku, kad bus tie dveji metai. Buvo labai aišku, kad pagrindinis, iš esmės vienintelis motyvas priimti šitą įstatymą yra ne Lietuvos kokia nors situacija ar problemos iškilusios, bet Europos Sąjungos direktyva. Tai policija irgi labai aiškiai pasakė, aš pats tuo metu buvau ministru ir Vyriausybėje tą svarstėme. Aš atsimenu, kad mes turėjome diskusiją.
    Ką policija mąsto šiandien? Deja, aš turiu pasakyti su liūdesiu, kad policija mąsto, gink Dieve, nepadaryti ko nors tokio kūrybiškesnio, kas vestų į tikslą ir visų interesų patenkinimą. Jeigu, neduok Dieve, kas nors atsitiks, ir tada pasidaro labai baisu. Todėl bijau, kad policija mąsto, kad geriau elgtis kaip mažam didelės sistemos sraigteliui negu kūrybiškai, o dėl to daug kam kyla labai rimtų problemų. Aš tikrai noriu palengvinti policijos dalią šioje vietoje, kad jeigu būtų pradėtas svarstyti šitas projektas, aš tikiuosi ir noriu pabrėžti, kad būtų protokole, kad tai būtų priimta kaip ženklas, kad reikia elgtis protingai, o jeigu įstatymą supranti neprotingai, tai reikia skaityti iš naujo tą įstatymo projektą ir viskas bus gerai.
     PIRMININKAS. Kolega, jūs atsakėte į visus klausimus. Aš labai prašyčiau jus sugrįžti į savo darbo vietą.
    Už ir prieš. Aš matau, yra tik nuomonės už. Kolegos, jeigu jūs atsisakytumėte savo nuomonės už, galbūt galėtume sutarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Prašau? Kalėdinė nuotaika teapima mus greičiau ir įsivyrauja mūsų širdyse ir šioje salėje. Mielieji kolegos, priimta bendru sutarimu.
    Siūloma, kad... Atsiprašau, matau kalėdinę reakciją. Prašau.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Mano reakcija yra labai paprasta. Ką aš norėjau pasiūlyti? Vis dėlto šiandien mes visokius skubos, skubos tvarka. Čia reikia skubos tvarka. Tai aš ir noriu siūlyti, kad Pirmininkė pritartų. Visi, mano manymu... Parodė bendras balsavimas. Tai štai mano...
     PIRMININKAS. Mielasis kolega, jūsų labai geras pasiūlymas, bet štai mes ketvirtadienį siūlysime, kad jis būtų svarstomas. Galbūt ketvirtadienį mes galėsime apsispręsti, kad Pirmininkei atitinkamai perduosime nuomonę, kad yra pasiūlymas. Aš tikiuosi, kad ji logiškai atsižvelgs.
    Siūloma svarstyti šios savaitės ketvirtadienį. Pagrindiniu komitetu siūloma skirti Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetą. Tikiuosi, jis apsvarstys. Ar reikia papildomo, kolegos? Nereikia.
    Gal Konservatorių ir krikščionių demokratų frakcija galėtų siūlyti skubos tvarką? Ar galėtume pritarti tokiam konservatorių siūlymui? Ko gero, galėtume. Ačiū, kolegos. Ką gi, šio klausimo svarstymą baigėme.
    Mielieji kolegos, aš turiu jus informuoti, kad pirmininkavimą perima A. Sysas, kuris štai ką tik keturioliktą kartą sutiko Kalėdinį karavaną. Palinkėsime jam ištvermės ir ateityje taip organizuojant Kalėdų šventes Seime. Pirmininkavimas perduodamas gerbiamajam A. Sysui.
     PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Aš matau, kad Rita dar stovi prieš mikrofoną. Prašom.
     R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Dėl vedimo tvarkos. Kadangi mes apsvarstėme tik pusę Kelių priežiūros ir plėtros programos straipsnių, o kitą pusę buvęs pirmininkas nusprendė eiti aplinkkeliu, tai siūlau pabaigti 2-12 klausimą dėl Kelių priežiūros ir plėtros programos.
     PIRMININKAS. Baigsime visus. Šiandien vis tiek privalome pabaigti visus.
     R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Dabar siūlau.

13.30 val.
    Draudimo įstatymo pakeitimo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-847(2) (svarstymas)

     PIRMININKAS. Dabar svarstome 2-10 - Draudimo įstatymo pakeitimo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Svarstymas. Pranešėjas - V. Gapšys. Sako, Vytautas Gailius turėtų. Vitalijus. Atsiprašau.
     V. GAILIUS (LSF). Ačiū, posėdžio pirmininke. (Nesupykom.) Seimo Teisės ir teisėtvarkos komitetas gruodžio 4 d. svarstė Lietuvos Respublikos draudimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-847. Bendru sutarimu už pritarta šiam projektui.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Diskusijoje nėra užsirašiusių kalbėti. Ar galime bendru sutarimu? Galime. Pritarta. 2-10 - Draudimo įstatymo pakeitimo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui po svarstymo pritarta.

13.31 val.
    Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-453(2) (svarstymas)

    2-12 - Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Svarstymo stadija. A. Palionis. Nematau. Matau.
     A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Komitetas svarstė Lietuvos Respublikos kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Komiteto sprendimas ir pasiūlymas: pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Balsavimas - pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. V. Baltraitienė. Ne, A. Vidžiūnas, Kaimo reikalų komitetas. Kviečiu E. Jonylą į tribūną - Kaimo reikalų komiteto išvada. Ir kas nors iš Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pasiruoškite.
     E. JONYLA (LSDPF). Kažkaip nerandu.
     PIRMININKAS. Tik išvadą skaitykite, gerbiamasis kolega...
     E. JONYLA (LSDPF). Nerandu aš tos išvados.
     PIRMININKAS. Visko skaityti nereikia.
     E. JONYLA (LSDPF). Kaimo reikalų komitetas svarstė. Balsavimo rezultatai: 7 - už, 1 susilaikė.
     PIRMININKAS. Ačiū. Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto atstovas P. Gražulis. Išvados reikia ar atmintinai mokate? Petras atmintinai moka.
     P. GRAŽULIS (TTF). Taip, komitetas svarstė ir balsų dauguma pritarė.
     PIRMININKAS. Ačiū. Svarstymo stadijoje nėra užsirašiusių kalbėti diskusijoje.
    Gerbiamieji kolegos, kviečiu pagrindinio komiteto pranešėją atgal į tribūną. Yra Seimo narių pataisų. Dėl 1 straipsnio yra Seimo narių V. M. Čigriejienės ir K. Kuzminsko pataisa, jai nepritarta. Kviečiu Kazimierą... Sutinkate?
     K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Taip.
     PIRMININKAS. Kazimieras neprieštarauja ir sutinka. Nesvarstome. Viskas! Daugiau pataisų nėra? Labai ačiū pagrindinio komiteto pranešėjui.
    Gerbiamieji kolegos, balsuojame dėl Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto. Kas pritaria, balsuoja už, kas turi kitokią nuomonę, balsuoja kitaip.
    Už balsavo 52, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Po svarstymo pritarta. Mes galėtume ir priimti, bet nėra salėje tiek žmonių, kad mes galėtume...
    Gerbiamoji Pirmininke, ar jūs negalėtumėte pasiūlyti ypatingos skubos, nes dėl jo nėra ginčų ir mes galėtume?.. Padarysime... Atsiprašau.
     L. GRAUŽINIENĖ. Siūlau ypatingą skubą, jeigu yra bendras sutarimas.
     PIRMININKAS. Kolegos, ar neprieštarausite? (Balsai salėje) Neprieštarauja. Gerai. Sutariam.
    Dėl 1 straipsnio. Mes jau svarstėme, nėra pastabų. Pritarta. Dėl 2 straipsnio pastabų nėra. Pritarta.
    Gerbiamieji kolegos, ar yra norinčių kalbėti dėl viso? Nėra, bet užsiregistravę tik 52 žmonės. Balsavimą atidedame geresniems laikams. (Balsai salėje) Petrai, neužteks. Dar bus laiko. Kol šiek tiek susirinks, mes galime dar pasvarstyti kurį nors įstatymą.

13.37 val.
    Seimo nutarimo "Dėl lygių galimybių kontrolieriaus paskyrimo" projektas Nr. XIIP-1338 (pateikimas)

    Gerbiamieji kolegos, svarstome darbotvarkės 1-15 klausimą - Seimo nutarimo "Dėl lygių galimybių kontrolieriaus paskyrimo" projektą. Pranešėja - Seimo Pirmininkė L. Graužinienė.
     L. GRAUŽINIENĖ. Ačiū, posėdžio pirmininke. Teikiu nutarimo projektą "Dėl lygių galimybių kontrolieriaus paskyrimo". Lietuvos Respublikos Seimas, vadovaudamasis Lietuvos Respublikos moterų ir vyrų lygių galimybių kontrolieriaus įstatymo 14 straipsniu ir atsižvelgdamas į mano teikimą... Nutarimo projektas skamba taip: "Paskirti L. Jakulevičienę lygių galimybių kontroliere penkeriems metams." Nutarimas įsigalioja nuo vasario 10 d. Kaip žinote, šiuo metu vaiko teisių apsaugos kontrolierė eina papildomas pareigas, ir tikrai norėtųsi, kad naujas žmogus galėtų įsitraukti jau nuo vasario pradžios į darbą. Jums gyvenimo aprašymas yra pateiktas. Labai kompetentingas žmogus. Tiek.
     PIRMININKAS. Ačiū, Pirmininke. Dėkoju už pristatymą. Kviečiu Lyrą į tribūną. Gerbiamoji Lyra, jūs galite prisistatyti, ką norite pasakyti, po to jūsų Seimo nariai norės paklausti.
     L. JAKULEVIČIENĖ. Gerbiamoji Seimo Pirmininke, gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, laba diena! Turbūt norėčiau pradėti nuo to, kad iš tiesų einant į lygių galimybių kontrolierės pareigas, pradedant šį procesą yra labai svarbu pažymėti tą pažangą, kurią Lietuva yra padariusi šioje srityje. Tikrai yra priimta labai daug įvairių teisės nuostatų šioje srityje, yra veikianti Lygių galimybių tarnyba. Be abejo, visa šita pažanga tikrai yra tiesiogiai susijusi su šviesaus atminimo buvusios lygių galimybių kontrolierės A. Burneikienės indėliu šioje srityje. Nuo to norėčiau pradėti.
    Kadangi yra išplatintas mano gyvenimo aprašymas, kuriame glaustai yra išdėstyta pagrindinė informacija tiek dėl tiesinės, tiek vadybinės, tiek kitokios patirties, aš norėčiau akcentuoti keletą aspektų. Pirmiausia norėčiau pasakyti, kad mano darbo patirtis yra daugiau kaip 15 metų. Iš esmės per visus 15 metų esu dirbusi žmogaus teisių srityje įvairiais lygiais, įvairiose pozicijose, pradedant nuo to, kad pradėjau konsultuoti asmenis sulaikymo centruose, teikti teisinę pagalbą, ir baigiant vadovaujančiomis pozicijomis žymiausiose Jungtinių Tautų ir kitose tarptautinėse organizacijose. Taigi turiu ne tiktai teisinės, bet ir vadybinės patirties, kuri, manau, yra būtina ir reikalinga einant tas pareigas, į kurias pretenduoju. Taip pat esu sukaupusi tikrai nemažą tarptautinę patirtį, europinę patirtį. Daugiau kaip 15 metų analizuoju ne tik politikos dokumentus, bet ir teisinius argumentus kalbant tiek apie žmogaus teisių sritį, tiek konkrečiai ir lygių galimybių sritį. Esu parašiusi daug straipsnių, išleidusi kelias monografijas apie žmogaus teises, žodžiu, derinu ir akademinę, ir praktinę veiklą. Tos tarptautinės patirties turėjimas, manau, yra svarbus, nes į Lygių galimybių kontrolierės tarnybą galėčiau įnešti tam tikros dinamikos, europinių tendencijų, pasaulinių tendencijų. Pastaraisiais metais esu nemažai dirbusi su verslu ir manau, kad lygių galimybių srityje tikrai labai nemažai yra dirbama viešajame sektoriuje. Kalbant apie perspektyvą tos pačios tarnybos, jeigu tektų jai vadovauti, manau, kad darbas su verslu ir mano patirtis šioje srityje tikrai būtų naudinga.
    Esu dirbusi ne tik teisinį darbą, bet iš dalies esu dirbusi ir vadovaujamą, ir valdymo darbą, be to, turiu reformų patirties, į rezultatus orientuoto valdymo patirties, ir vėlgi čia mano norai būtų taip pat diegti tam tikras naujoves pačioje tarnyboje. Kartu noriu pabrėžti, kad tęstinumo išlaikymas, darbų, kurie yra pradėti, kurie šiuo metu vyksta, klausimai taip pat turėtų būti užtikrinami.
    Turbūt būtų tiek prisistatymo. Matyt, bus konkrečių klausimų, į juos esu pasirengusi atsakyti.
     PIRMININKAS. Labai ačiū už prisistatymą. Klausia M. A. Pavilionienė.
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Gerbiamoji kandidate, pažįstu jus kaip pareigingą profesionalę. Jeigu jūs būsite išrinkta, kaip jūs elgsitės, kai kontrolieriaus tarnybos metinė ataskaita Seime bus nepriimta, kontrolieriaus siūlymai stabdyti naujus piliečių diskriminavimo būdus - atmesti, o įstatymų pataisos, kurios gimsta tarnybos siūlymų pagrindu, sąmoningai išbraukiamos iš Seimo darbotvarkės? Gal jūs kartais ketinate daugiau laiko praleisti Seime ir Seimo nariams aiškinti, kas yra socialinė diskriminacija, kas yra lyčių nelygybė, ir priminti jiems, kad lyčių lygybė yra Europos Sąjungos pagrindas? Ačiū.
     L. JAKULEVIČIENĖ. Gerbiamoji Seimo nare, dėkoju už klausimą, kuris tikrai yra sudėtingas ir, matyt, atsakymas neturėtų būti vienareikšmis. Pirmiausia, kaip aš jau pabrėžiau, aš esu iš tų žmonių, kurie yra orientuoti į rezultatą, taigi darysiu viską, kad ataskaita būtų parengta tinkamai ir būtų priimta.
    Kalbant apskritai apie lygių galimybių sritį, apie antidiskriminavimo sritį, akivaizdu, kad šioje srityje tikrai yra nemažai kontroversiškų klausimų, kurie yra tiek pačios visuomenės vertinami įvairiai, tiek turbūt ir Seime yra labai įvairių nuomonių. Aš galiu pasakyti, kad man yra labai svarbus dialogas, ir aš tikiuosi, kad tą dialogą aš tinkamai sugebėsiu vesti ne tik su Lietuvos Respublikos Seimo nariais, bet ir nevyriausybinėmis organizacijomis, kurios turi tikrai didelę kompetenciją šioje srityje, turi tikrai nemažus lūkesčius atstovaujant tiek visuomenei, tiek įvairioms pažeidžiamoms visuomenės grupėms. Aš tikiuosi, kad dialogu galima daug ką išspręsti.
     PIRMININKAS. Klausia P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamoji pranešėja, kaip jūs žinote, ypač pastaruoju metu iš Europos Sąjungos eina įvairiausios direktyvos, nurodymai ir reikalavimai Europos Sąjungos valstybėms narėms toleruoti homoseksualių santykių propagandą, prisidengiant, kad taip turi būti gerbiamos žmogaus teisės. Kaip jūs vertinate homoseksualių santykių, ypač tarp vaikų ir jaunimo, propagavimą?
     L. JAKULEVIČIENĖ. Dėkoju už klausimą. Klausimas gana sudėtingas, atspindintis tas tendencijas ir diskusijas, kurios šiuo metu yra aktualios visuomenei ne tik Lietuvoje, bet ir Europoje (atsižvelgiant į įvairius teisės aktų pakeitimus kai kuriose šalyse šiais metais). Kaip teisininkė, tikrai negaliu atsakyti neteisiniais argumentais į klausimą apie propagandą. Šiuo klausimu man yra svarbu, kokie yra teisiniai argumentai, man yra svarbu, ką sako Europos teismai šiuo klausimu, ką sako mūsų Konstitucinis Teismas. Šiandien kalbant apie homoseksualių asmenų santykius, santykių įteisinimą, konsensuso Europoje tikrai nėra ir konkrečios direktyvos, kuri įpareigotų pripažinti, sakykim, homoseksualių asmenų santuoką, nėra. Tačiau kartu yra pripažįstama, kad šeimos santykiai, jų sąvoka tikrai nėra apibrėžta tokiais nekintamais požymiais, yra akcentuojamas šeimos gyvenimo buvimas ir net europinės institucijos, europiniai teismai teigia, kad turėtų būti atsižvelgiama į tą pokytį. Vėlgi diskrecija šiuo atveju yra paliekama valstybėms apsispręsti. Šiuo metu, kadangi Lietuvos apsisprendimas yra toks, koks yra, daugiau tikrai to klausimo, bent jau šiuo metu, negaliu komentuoti. Žinoma, jeigu dirbsiu šioje srityje, tuomet galėsiu detaliau įsigilinti į šį klausimą.
     PIRMININKAS. Klausia R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamoji kandidate, klausimai iš kuruojamos srities turi gana aštrią potekstę. Iš pradžių norėčiau palinkėti jums, kad jūs būtumėte Lietuvos lygių teisių ir galimybių įstatymo kontrolierė, nes čia yra visiškai subsidiari mūsų sritis, remiantis mūsų įstatymais. Vis dėlto norėčiau, kad jūs plačiau atskleistumėte požiūrį į kai kuriuos diskutuojamus klausimus. Sakykime, dabar diskutuojamu abortų klausimu, ar tai yra moterų teisių klausimas, ar vaiko teisių klausimas, ar medicinos klausimas, ar gyvybės apsaugos klausimas? Yra skirtingi požiūriai, koks jūsų požiūris šiuo atveju?
     L. JAKULEVIČIENĖ. Dėkoju už klausimą. Norėjau pasitikslinti, ar visais šiais klausimais norėtumėte atsakymo, ar dėl kurio nors jų konkrečiai? (Kalba ne per mikrofoną, negirdėti) Aš iš tiesų manau, kad visi paminėti klausimai yra žmogaus teisių klausimai. Žmogaus teises vertinu kaip pagrindinius dalykus, kurie yra būtini demokratinėje visuomenėje.
    Kalbant apie lygių galimybių kontrolierės pareigas, aišku, pagrindinė pareiga - gilintis į nediskriminavimo atvejus. Šiuos klausimus vertinu kaip nediskriminavimo ar potencialaus diskriminavimo aspektus.
     PIRMININKAS. Klausia R. Šimašius.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamoji pretendente, tikrai labai džiaugiuosi, kad pateikiama jūsų kandidatūra. Bet noriu išsiaiškinti kai kuriuos dalykus, nes tokias pareigybes einančio asmens požiūris labai daug lemia, kokia bus formuojama lygių galimybių kontrolieriaus praktika. Mes visi girdėjome daug įvairių istorijų apie įvairius nubaudimus, konstatavimus, pavyzdžiui, nuolaida į kokį nors renginį patekti moterims pripažįstama kaip diskriminuojanti, ar panašūs dalykai, kurie visuomenei kartais atrodo keistai ir netgi juokingai. Mano klausimas būtų toks, kaip jūs pati asmeniškai, kaip žmogus, suprantate lygias galimybes? Ar tai lygios teisinės galimybės, ar lygūs šansai visiems, ar tai, jeigu nelygios galimybės, gimę žmonės skirtingi, kad būtinai juos reikia išlyginti materialine, kita prasme, ar tai yra pozityvi diskriminacija, kad būtų kvotos ir vienodai pagal visus kriterijus: ūgį, akių spalvą, lytį ir taip toliau?
     L. JAKULEVIČIENĖ. Dėkoju už klausimą. Bandysiu trumpai, nors iš tiesų klausimas labai platus. Lygias galimybes aš suprantu kaip galimybę pasinaudoti teisėmis, nepaisant to, ar asmuo turi negalę, ar jisai turi kokią nors kitokią nuomonę, ar kaip nors kitaip atrodo. Man atrodo, svarbiausia, kad kiekvienas asmuo turėtų galimybę pasinaudoti teisėmis.
    Kalbant apie žmogaus teises iš tiesų visiems smalsu. Yra žinoma, kad žmogaus teisės nėra absoliučios, yra tam tikri atvejai, kai yra galimi apribojimai tiek viešosios tvarkos, tiek moralės ar dorovės klausimais ar pagrindais. Vis dėlto tam tikrais atvejais, kai iš tiesų nepavyksta realizuoti teisių tam tikrų grupių asmenims ar tam tikriems asmenims, yra daromos išimtys, ir tokiu atveju mes kalbame apie pozityvią diskriminaciją. Tai, kas šiuo metu diskutuojama Europos Sąjungoje, kalbant apie lyčių direktyvą, kalbant apie tai, kad įmonių valdybose turi būti daugiau moterų, tai irgi yra atsakas realiai susidariusios situacijos, kad iš tiesų moterims yra labai sudėtinga ten patekti. Tokiu atveju iškyla pozityvios diskriminacijos poreikis.
     PIRMININKAS. Klausia R. Markauskas.
     R. MARKAUSKAS (DPF). Ačiū. Gerbiamoji pretendente, yra toks Lygių galimybių plėtros centras. Jūsų nuomone, ar jis visiškai atlieka savo darbą, visas savo funkcijas, priartėja prie žmogaus, kad paskleistų informaciją dėl lygių galimybių? Ačiū.
     L. JAKULEVIČIENĖ. Dėkoju už klausimą. Tikrai būtų sudėtinga pateikti vienos ar kitos organizacijos išsamų vertinimą. Aš apskritai džiaugiuosi, kad šioje srityje dirba ne tik valstybinės institucijos, bet ir nevyriausybinis sektorius, kuris yra gana aktyvus. Galbūt galėčiau detaliau vertinti Lygių galimybių plėtros centro veiklą pradėjusi eiti pareigas, kai detaliau susipažinčiau su jo veikla. Kol kas mano santykis su šia organizacija buvo susijęs daugiau per kai kuriuos projektus, per kai kurias iniciatyvas. Tikrai visapusiškai veiklos negalėčiau vertinti šiuo metu.
     PIRMININKAS. Klausia Z. Žvikienė.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų labai džiaugiamės, kad jūsų tokia aukšta šios srities kompetencija. Tačiau aš norėčiau pasakyti, kad žmogaus teisių apsauga apskritai Lietuvoje, kalbant apie teisės aktus, yra ganėtinai toli pažengusi, apie ką jūs ir kalbėjote. Tačiau klausimas yra kitas. Kaip yra įgyvendinamos žmogaus teisių apsaugos teisės normos realiai gyvenime? Iš tikrųjų čia labai stipriai prasilenkia tai, kaip mes surašėme ir kaip mes vykdome. Aš suprantu, kad, be skundų, kuriuos gauna lygių galimybių kontrolierius, manau, dirba ir kitą darbą, susijusį su kontrole, kaip yra vykdomos tos normos. Sakykite, kaip jūs matote šiame bare save? Kiek jūs galėtumėte prisidėti prie to, kad iš tikrųjų būtų vykdoma kontrolė, kaip yra įgyvendinamos?..
     L. JAKULEVIČIENĖ. Dėkoju už komentarą ir klausimą. Išties pagrindinė problema, su kuria susiduriama, tai yra įgyvendinimas. Ir vėlgi galbūt pernelyg daug remiuosi Europos Sąjungoje vykstančiais procesais, tačiau net ir dabar, kalbant apie Europos Sąjungos piliečių teisinę padėtį ir nediskriminavimą, kai jie vyksta į kitą Europos Sąjungos valstybę narę, yra pabrėžiama, kad daug didesnis dėmesys turėtų būti skiriamas ne tik teisės aktų reikalavimams ir jų tobulinimui, bet ir praktinei pagalbai asmenims tiek teikiant teisines konsultacijas, tiek tam tikrais atvejais kalbama apie tai, kad reikia padėti kreiptis į teismus. Kadangi teismų procedūros Lietuvoje yra labai brangios, aš manau, tai galėtų būti viena kryptis, kur Lygių galimybių kontrolieriaus tarnyba galėtų prisidėti.
    Aišku, jeigu tik bus galimybė, aš tikrai norėčiau panaudoti savo patirtį dirbdama su verslu, nes šiandien didžioji dalis skundų yra susijusi su darbo santykiais, ir nemanau, kad vien tik per pažeidimo konstatavimą galima labai daug pasiekti. Manau, kad turėtų būti glaudesnis dialogas su verslu. Tuo požiūriu, matyt, būtų siūlymų dėl naujos antidiskriminacinės programos priemonių rengimo kitais metais, pasibaigus programos galiojimui.
     PIRMININKAS. Klausia A. Dumčius.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Noriu sužinoti jūsų žinias šiek tiek ir teisine prasme ir nuomonę. Jums reikės ekspertuoti vieną piliečių grupę, kuri reikalaus lyties keitimo operacijos. Įdomu, kokia jūsų nuomonė ir kaip jūs juos nukreipsite: kur, kaip, kame? Ačiū.
     PIRMININKAS. Pas gydytoją.
     L. JAKULEVIČIENĖ. Dėkoju už klausimą. Vėlgi klausimas gana sudėtingas. Šiandien Lietuvos Respublikos civilinis kodeksas pripažįsta teisę keisti lytį. Lietuva jau turi ir tam tikros patirties europiniuose teismuose šiuo klausimu. Pagrindinis klausimas, ar teisinio reglamentavimo problema, kuri išlieka, tai yra šios teisinės nuostatos įgyvendinimo procedūra, kuri įstatymo yra nenumatyta. Lietuva dėl to yra ir pabrėžiama dėl neįgyvendinto Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimo L byloje.
     PIRMININKAS. Paskutinė klausia R. Šalaševičiūtė.
     R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamoji pretendente, jūs pabrėžėte, kad turite reformų vykdymo praktikos. Aš norėčiau sužinoti, ką konkrečiai jūs ruošiatės keisti, jeigu būsite patvirtinta Lygių galimybių tarnyboje ir kodėl? Taip pat domintų, kokios srities mokslinį darbą esate apgynusi.
     L. JAKULEVIČIENĖ. Dėkoju. Pradėsiu nuo paprastesnio klausimo. Aš esu apgynusi tarptautinės teisės ir Europos Sąjungos teisės suderinamumo srities mokslinį darbą konkrečiai imigracijos ir prieglobsčio klausimais.
    Kalbant apie tai, ką reikėtų keisti. Vėlgi aš šiuo metu turiu tam tikrų vizijų ir tam tikrų pageidavimų, kur aš matau ar remdamasi savo kompetencija šitoje srityje, patirtimi, ar kur vyksta diskusijos ir yra susiformavusi vienokia ar kitokia nuomonė, ar argumentai... Tačiau, aišku, konkrečius pasiūlymus galėsiu pateikti tuomet, kai būsiu visiškai įsigilinusi į tą darbą, kurį vykdo Lygių galimybių kontrolieriaus tarnyba ir taip pat socialiniai ir kiti partneriai šitoje srityje, kai būsiu įsiklausiusi į visus argumentus, nes, kaip minėjau, man yra labai svarbus dialogas. Asmeninės nuomonės šiuo atveju tikrai mažai ką reiškia.
    Tačiau, kaip minėjau, kadangi kitais metais baigiasi dviejų nacionalinių programų, t. y. vyrų ir moterų lygių galimybių programos ir antidiskriminacinių priemonių plano, galiojimo laikas, ir, matyt, bus rengiami nauji dokumentai, tai aš iš tiesų siūlyčiau labai sustiprinti praktinį įgyvendinimą to, ką mes pripažįstame teisės aktuose. Galbūt galvoti apie lygių galimybių kontrolieriaus funkcijų išplėtimą teikiant praktinę pagalbą asmenims, nukentėjusiems nuo diskriminacijos. Taip pat galvoti apie tam tikrus Europos Sąjungos piliečių atstovavimo klausimus, kurie ateina iš Europos Sąjungos aspekto. Ir kalbant apie reformas, tai iš tiesų čia galbūt ne teisės aktų keitimo klausimas, tačiau pačios tarnybos maksimalus orientavimas į vadinamąjį į rezultatus orientuotą valdymą. Aišku, tai yra susiję ir su valstybinėmis strategijomis, kurios šiandien neretai ne tik šioje srityje... bet, sakyčiau, trūksta konkrečių poveikio įvertinimo matmenų, t. y. ką mes darome, kam mes išleidžiame lėšas ir kokį šių priemonių poveikį turime.
     PIRMININKAS. Gerbiamoji Lyra, jūs puikiai atsakinėjate, visi labai įdomiai klauso, bet atsakymas 2 min., ne ilgiau.
    Labai ačiū, jūs atsakėte į visus klausimus. Dėl vedimo tvarkos kolega.
     A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Kadangi svarstome lygių galimybių kontrolierės kandidatūrą ir visiems galėtų būti suteiktos lygios galimybės, o vienintelis klausti buvo užsirašęs A. Vidžiūnas, todėl frakcijos vardu prašau suteikti galimybę jam paklausti labai trumpą klausimą ir išgirsti labai trumpą atsakymą.
     PIRMININKAS. Aš suteiksiu teisę jam balsuojant dėl kandidatūros išreikšti savo nuomonę, kadangi buvo paskelbta 15 min. Ačiū, gerbiamoji Lyra. Susitikimai frakcijose, A. Vidžiūnas galės užduoti ne vieną klausimą, o tris. Priėmimas bus ketvirtadienį. Dėl vedimo tvarkos?
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Prieš pertrauką norėjau pakviesti grupę susirinkti pertraukos metu. Tai yra Lietuvos Respublikos Seimo narius, įsirašiusius į Seimo parlamentinę metro idėjos paramos grupę, šios kadencijos. Susirinkti prie kavos aparato už šios pertvaros, kai prasidės pertrauka. Ačiū.
     PIRMININKAS. Labai ačiū. Gerbiamieji kolegos, pasakau garsiai, kad visi, kurie norėtų Vilniuje važinėti metro, renkasi salėje. Į metro, taip. Gerbiamieji kolegos, kadangi jau 14 val., tai registracija.
    Užsiregistravo 50 Seimo narių. Gerbiamieji kolegos, šios dienos rytinis posėdis yra baigtas. (Gongas) Pertrauka iki 15 val.
