LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 58
STENOGRAMA

2013 m. gegužės 30 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. GAPŠYS
ir Seimo Pirmininko pavaduotojas A. SYSAS

PIRMININKAS (V. GAPŠYS, DPF). Labas rytas, gerbiamieji Seimo nariai. 10 valanda. Pradedame Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. gegužės 30 d., ketvirtadienio, plenarinį posėdį. (Gongas) Registruojamės. 
Užsiregistravo 75 Seimo nariai.

10.01 val.
Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. gegužės 30 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

Pirmasis darbotvarkės klausimas – dėl plenarinių posėdžių darbotvarkės tvirtinimo. Seniūnų sueigoje buvo padaryti pakeitimai, dėl jų buvo apsispręsta. Ar galime darbotvarkei pritarti bendru sutarimu? Negalime. Prašom. E. Masiulis – per šoninį mikrofoną.
E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų Seniūnų sueigoje vyko diskusija dėl 1-12a ir 1-12b projektų, Žemės gelmių įstatymo. Aš tik noriu priminti, kad buvo toks džentelmeniškas ankstesnis susitarimas, kad šių svarbių įstatymų priėmimas bus daromas tada, kai bus gautos Vyriausybės išvados dėl kitų su žemės gelmių mokesčiais susijusių projektų, ir tada kompleksiškai visus klausimus spręstume. Būtų siūlymas šiandien tuos du klausimus iš darbotvarkės išbraukti. 
PIRMININKAS. Supratom frakcijos siūlymą. P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, jūs girdėjote, ką kalbėjo E. Masiulis. Šie klausimai tarpusavyje visiškai nesusiję ir dėl šių klausimų, kurie įrašyti į darbotvarkę, Vyriausybės išvados nėra paprašyta. Todėl prašytume balsuojant nepritarti, kad klausimai iš darbotvarkės būtų išbraukti.
PIRMININKAS. Atsiprašau, nepritarti…
P. GRAŽULIS (TTF). Nepritarti E. Masiulio siūlymui, kad klausimai iš darbotvarkės būtų išbraukti. 
PIRMININKAS. Dabar supratau. Ačiū.
Kadangi Seniūnų sueigoje buvo pakeitimas, tai balsavimas turėtų skambėti taip, jeigu bendro sutarimo nėra, kad įtrauktume šiuos klausimus į darbotvarkę, nes Seniūnų sueigos sprendimą mes turime patvirtinti Seime. Atkreipiu dėmesį, kad balsuojame už tai, kad 1-12a ir 1-12b klausimus, Nr. XIIP-487(3) ir Nr. XIIP-488(2), įtrauktume į šiandienos plenarinio posėdžio darbotvarkę. 
P. GRAŽULIS (TTF). Jie įtraukti, jie yra darbotvarkėje.
PIRMININKAS. Gerbiamasis Petrai Gražuli, Seniūnų sueiga šiandien iš ryto įtraukė, bet kadangi dėl to nėra bendro sutarimo, mes turime patvirtinti įtraukimą, nes Seimas priima plenarinių posėdžių darbotvarkę. Balsavimas yra toks: kas už tai, kad įtrauktume į plenarinio posėdžio darbotvarkę 1-12a ir 1-12b klausimus? (Balsai salėje) 
Užsiregistravo 93 Seimo nariai, balsavo 91: už – 55, prieš – 23, susilaikė 13. Klausimai į darbotvarkę yra įtraukti, taigi klausimai 1-12a ir 1-12b bus.
Ar yra dar kitų pasiūlymų dėl darbotvarkės? Nėra. Jeigu nėra, ar galime bendru sutarimu dabar pritarti visai darbotvarkei? Galime. Ačiū. 

10.05 val.
Baudžiamojo kodekso 91 straipsnio ir Kodekso priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4635(2)ES (priėmimas)

1-2a darbotvarkės klausimas – Baudžiamojo kodekso 91 straipsnio ir kodekso priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4635(2). Priėmimas. Kadangi jokių pasiūlymų nebuvo, pranešėjo į tribūną nekviesime. Pradedame priėmimą pastraipsniui.
1 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 2 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 3 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
Kalbėti už, prieš užsirašiusių nėra. Skelbiu balsavimą dėl darbotvarkės 1-2 klausimo – Baudžiamojo kodekso 91 straipsnio ir kodekso priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. XIP-4635(2). Kas palaikote, balsuojate už.

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 83 Seimo nariai, balsavo 83: už – 80, prieš nėra, susilaikė 3. Baudžiamojo kodekso 91 straipsnio ir kodekso priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4635(2) priimtas. (Gongas)

10.07 val.
Baudžiamojo proceso kodekso 66, 67, 691, 711, 73, 3651 straipsnių ir Kodekso priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4636(2)ES (priėmimas)

Darbotvarkės 1-2b klausimas – Baudžiamojo proceso kodekso 66, 67, 691, 711, 73, 3651 straipsnių ir kodekso priedo papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4636(2). Pranešėja – V. Aleknaitė-Abramikienė. Mane informavo, kad yra tik Teisės departamento pastabos. Komitete pritarta. Ar galime joms pritarti ir Seimo plenarinių posėdžių salėje? Prieštaraujančių nėra. Bendru sutarimu. 
Priėmimas pastraipsniui. 1 straipsnis. Ar yra kitų nuomonių negu pritarti? Nėra. Galime pritarti bendru sutarimu. Ačiū. 2 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 3 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 4 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 5 straipsnis. Bendru sutarimu pritarta. 6 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu? Pritarta. 7 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu? Pritarta. 8 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu? Pritarta. Pastraipsniui pritarta. 
Užsirašiusių kalbėti už, prieš nėra. Skelbiu balsavimą dėl Baudžiamojo proceso kodekso 66, 67, 691, 711, 73, 3651 straipsnių ir kodekso priedo papildymo ir pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIP-4636(2).

Šio įstatymo priėmimas
 
Užsiregistravo 91 Seimo narys, balsavo 91: už – 88, prieš nėra, susilaikė 3. Baudžiamojo proceso kodekso 66, 67, 691, 711, 73, 3651 straipsnių ir kodekso priedo papildymo ir pakeitimo įstatymas Nr. XIP-4636(2) priimtas. (Gongas)

10.09 val.
Baudžiamojo kodekso 127 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-269 (svarstymas)

Darbotvarkės 1-3 klausimas – Baudžiamojo kodekso 127 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-269. Pranešėja yra V. Aleknaitė-Abramikienė, Teisės ir teisėtvarkos komiteto vardu. Bet jos nėra, tai gal galėtume komiteto pirmininko J. Sabatausko paprašyti pristatyti, nes yra siūloma atmesti.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, komitetas siūlo projektą atmesti, atsižvelgdamas į pateiktas pastabas, kadangi mano, kad tikrai neproporcinga siūlyti baudžiamąją atsakomybę už tokias veikas. Komitetas mano, kad tam tikrai pakaktų administracinės atsakomybės, juo labiau kad kalbame apie valstybės simbolius. Valstybės simboliai, kurie įtvirtinti Konstitucijoje, yra trys, jie yra apginti Baudžiamajame kodekse, todėl visiems kitiems simboliams tikrai pakaktų administracinės atsakomybės. Ačiū.
PIRMININKAS. Turime leisti pasisakyti už ir prieš. P. Saudargas kalbės už. Bendru sutarimu, bet… 
P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke…
PIRMININKAS. …jūs turbūt kalbėsite prieš atmetimą?..
P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Būtent, aš kalbu ne už komiteto nuomonę, bet už projektą. Jeigu galima, aš šita tvarka ir tęsiu. Iš tiesų aš drįsčiau priminti, kad 2013 m. sausio 19 d. prie Graikijos ambasados buvo surengtas piketas, ir viename iš plakatų šalia perbrauktos svastikos buvo raudonu brūkšniu perbraukti Gediminaičių stulpai. Proteste dalyvavę kairiųjų organizacijų atstovai aiškino, esą Gediminaičių stulpai Lietuvoje yra tapę neonacių simboliu. Tikrai su tuo negalime sutikti. Tikrai kitos valstybės – Austrija, Prancūzija, Vokietija, Italija, Portugalija – kaip tik Baudžiamajame kodekse numatė normas, kad negalima niekinti, menkinti, sudraskyti ir panašiai ne tik valstybės vėliavos, bet ir įvairių nacionalinių simbolių. Mūsų valia yra apsispręsti, ką mes laikome tais nacionaliniais simboliais. Buvo iniciatorių siūlymas papildyti įstatymą, kad valstybės vėliavą, herbą, (papildymas) istorinę vėliavą, Lietuvos Respublikos Prezidento vėliavą, Lietuvos istorinius nacionalinius simbolius, tai yra būtent Gediminaičių stulpai ir dvigubas kryžius. 
Tikrai kolegas kviesčiau palaikyti, manau, nebus per daug, nes lygiai taip pat įstatymas numatytų ir tą pačią baudą, jeigu tai nėra koks nors tyčinis ar panašiai, bet kad būtų prevenciškai iki laisvės apribojimo numatytos šias bausmės, siūlyčiau ir labai kviesčiau, raginčiau kolegas pritarti šiam projektui.
PIRMININKAS. Nors jūs visi užsirašėte atvirkščiai, bet mes suprantame. J. Sabatauskui duodame kalbėti tada kaip ir už komiteto nuomonę.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip. Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iš tiesų įstatymo projekto iniciatorių aiškinamajame rašte buvo parašyta, kad daugėja tokių atvejų, bet ir dabar vienas iš iniciatorių sugebėjo įvardinti tik vienintelį atvejį, kur ant popieriaus lapo šalia visų kitų nacistinių simbolių buvo perbrauktas vienas mūsų simbolis, bet ne valstybinis simbolis. Tai už tokį elgesį tikrai komitetas mano, ne tik komiteto manymu, bet gavome ir Teisingumo ministerijos teigiamą nuomonę, ir Aukščiausiojo Teismo, ir nėra tikrai… Baudžiamoji atsakomybė tai yra ultima ratio, tai yra paskutinė priemonė. Todėl gali būti kriminalizuojamas tik toks elgesys, kuris laikomas pačiu pavojingiausiu, su kuriuo kovojant kitomis priemonėmis kitos priemonės yra neefektyvios. Nepabandę kitų priemonių, jūs iš karto siūlote pačią griežčiausią, todėl tikrai reikėtų tokį projektą atmesti. Siūlykite įstatymo pataisas dėl Administracinių teisės pažeidimų kodekso.
PIRMININKAS. Už ir prieš pasisakė. Kviečiu balsuoti. Kas balsuojate už, palaikote komiteto nuomonę atmesti.
Užsiregistravo 94 Seimo nariai: balsavo 94: už – 57, prieš – 21, susilaikė 16. Komiteto nuomonė palaikyta, projektas yra atmestas. 
Replika po balsavimo, prašom.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš repliką komiteto pirmininkui. Šiaip komitetai, dirbdami normaliai, jeigu jie mato, kad įstatymo projektas yra tinkamas, tik reikia pakeisti kitokia forma, tai tą patys ir padaro. Visa kita, ką jūs jau kalbėjote, neturi jokios prasmės. 

10.15 val.
Baudžiamojo kodekso papildymo 2651 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-270 (svarstymas)

PIRMININKAS. Darbotvarkės 1-4 klausimas – Baudžiamojo kodekso papildymo 2651 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-270. Pranešėja V. Aleknaitė-Abramikienė turėtų būti, bet turbūt kviečiame komiteto pirmininką J. Sabatauską pristatyti lygiai taip pat siūlomą atmesti projektą. Nr. XIIP-270. 
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė įstatymo projektą. Gavome pastabas, nagrinėjome pastabas ne tik Teisės departamento, bet ir Aukščiausiojo Teismo, ir turėjome Teisingumo ministerijos nuomonę. Manome, kad tikrai negalima pritarti tokiam projektui, kad reikia projektą atmesti, kad sankcijos yra tikrai netinkamos ir neadekvačios. Įsivaizduokime situaciją… Mes turime Baudžiamojo kodekso straipsnį, kur yra atsakomybė už narkotinių, psichotropinių ir t. t. medžiagų laikymą, naudojimą, platinimą ir t. t., kuris tikrai apima visas medžiagas. Jeigu dabar, kaip mes sužinojome, yra daugiau kaip 27 rūšys, aš bijau suklysti, bet tikrai daugiau kaip 27 rūšys tokių haliucinogeninių grybų, kurie sukelia… Tai jeigu mes dėl kiekvienos rūšies arba mes netgi rašome – dėl amfetamino vieną straipsnį, dėl kokaino – kitą straipsnį, rašysim trečią straipsnį. Ne, viskas yra apimta vienu straipsniu, todėl tie grybai pakliūna į apibrėžimą tų psichotropinių medžiagų, kurios yra tame Baudžiamojo kodekso straipsnyje, jame nustatyta baudžiamoji atsakomybė už jų laikymą, disponavimą, laikymą ir t. t. Todėl manome, kad tikrai šis projektas yra netinkamas, jį reikia atmesti, kad jį galima spręsti poįstatyminiais aktais, tai yra įrašant šitą rūšį, šitą pavadinimą į tą sąrašą tų medžiagų, kurios yra draudžiamos ir dėl kurių taikoma atsakomybė. Bendru sutarimu komitetas priėmė tokį sprendimą. Ačiū. 
PIRMININKAS. Dėkojame pirmininkui. Už ir prieš užsirašiusių kalbėti neturime, todėl turėtume apsispręsti balsuodami. Kas balsuojate už, palaikote komiteto siūlymą atmesti, kas balsuojate prieš arba susilaikote, nepalaikote komiteto nuomonės.
Užsiregistravo 90 Seimo narių, balsavo 87: už – 74, prieš – 2, susilaikė 11. Projektas Nr. XIIP-270 yra atmestas.

10.19 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1361, 1362, 225, 2252, 227, 229, 237 ir 281 straipsnių pakeitimo ir Kodekso papildymo 1363 ir 1364 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIP-4532(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-5 klausimas – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1361, 1362, 225, 2252, 227, 229, 237 ir 281 straipsnių pakeitimo ir kodekso papildymo 1363 ir 1364 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIP-4532(2). Priėmimo stadija. Sako, pastraipsniui visus sutvarkysime.
1 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 2 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 3 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 4 straipsnis. Ar galima pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 5 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 6 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 7 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 8 straipsnis. Buvo Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabų. Komitetas atitinkamai suformulavo pasiūlymus. Ar galime 8 straipsniui su pastabomis, pasiūlymais pritarti? Bendru sutarimu pritarta. 
9 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Ir 10 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
Užsirašiusių kalbėti už, prieš nėra. 
Kviečiu balsuoti už Administracinių teisės pažeidimų kodekso daugelio straipsnių pakeitimo ir kodekso papildymo dviem straipsniais įstatymo projektą Nr. XIP-4532(2).
Užsiregistravo 96 Seimo nariai. 

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 95: už – 94, prieš nebuvo, susilaikė 1. Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1361, 1362, 225, 2252, 227, 229, 237 ir 281 straipsnių pakeitimo ir kodekso papildymo 1363 ir 1364 straipsniais įstatymas (projekto Nr. XIP-4532(2) priimtas. (Gongas)

10.23 val.
Administracinių bylų teisenos įstatymo 37, 42, 44, 46, 50, 53, 68, 80, 82, 97, 101 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 521 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-4290(2) (priėmimas)

Kitas 1-6 darbotvarkės klausimas – Administracinių bylų teisenos įstatymo 37, 42, 44, 46, 50, 53, 68, 80, 82, 97, 101 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 521 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-4290(2). Priėmimo stadija. 
Pastraipsniui. Ar galime bendru sutarimu pritarti 1 straipsniui? Pritarta. 2 straipsniui galima pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 3 straipsniui bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta. 4 straipsniui bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta. 5 straipsniui bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta. 6 straipsniui ar galima bendru sutarimu pritarti? Pritarta. Ar galime bendru sutarimu pritarti 7 straipsniui? Pritarta. 8 straipsniui ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 9 straipsniui ar galima pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 10 straipsniui ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 11 straipsniui ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 12 straipsniui ar galima pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Ir 13 straipsniui ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
Kalbėti užsirašė vienas atstovas – R. Šimašius. Suteikiame jam žodį.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Mano kalba yra labai trumpa. Aš noriu pasakyti, kad yra įteisinamas labai svarbus ir gana naujas institutas. Administracinėje teisėje atsiranda sutarties institutas. Teismai jau buvo pradėję daryti tai praktiškai. Teisė įstatymų lygiu nustatys labai aiškią tvarką. Noriu pakviesti Seimo narius… Tiems žmonėms, kurie dažnai kreipiasi į mus su įvairiom bėdom ir yra priversti keliauti į teismą, šiandien atsiranda nauja galimybė – institucija, kurios veiksmai yra skundžiami, gali susitarti su žmogum, kurį, tarkim, nuskriaudė. Tai taupys visų laiką, pinigus ir nervus. Noriu pasveikinti, kad mes rengiamės pritarti tokiam projektui.
PIRMININKAS. Daugiau kalbėti užsirašiusių nėra norinčių. Skelbiu balsavimą dėl projekto Nr. XIP-4290(2). 
Užsiregistravo 103 Seimo nariai.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 102: už – 102, prieš ir susilaikiusių nebuvo. Administracinių bylų teisenos įstatymo 37, 42, 44, 46, 50, 53, 68, 80, 82, 97, 101 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 521 straipsniu įstatymas (projekto Nr. XIP-4290(2) yra priimtas. (Gongas)

10.26 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 1075 straipsniu ir 237, 2413 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-1175(3)ES (priėmimas)

Kitas 1-7 darbotvarkės klausimas – Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 1075 straipsniu ir 237, 2413 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-1175(3). Kviečiame į tribūną Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininko pavaduotoją S. Šedbarą. Yra Seimo nario, komiteto pirmininko J. Sabatausko pataisų. Mes pirmiausia turėtume pasitikrinti, ar yra 29 Seimo nariai, kurie tas pataisas palaikytų. Ar bendru sutarimu galima jas toliau svarstyti? Bendru sutarimu. 
Dėl 1 straipsnio yra siūlymas… Gal galite pristatyti? J. Sabatauskas. Jūsų pataisa.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, svarstydami komitete šį projektą mes atkreipėme dėmesį, kad už neteisėtą opijinių aguonų, kanapių ir kokamedžių auginimą numatyta bauda yra kur kas mažesnė, negu dabar siūloma už pluoštinių kanapių. Kitaip sakant, už medžiagų, iš kurių galima išgauti narkotines medžiagas, auginimo ir platinimo taisyklių pažeidimus yra mažesnė bauda negu už pluoštinių, todėl mano siūlymas atitinkamai padidinti baudą už neteisėtą opijinių aguonų, kanapių ir kokamedžių auginimą, kad ji būtų nuo 100 iki 500 vietoj ankstesnio įspėjimo arba baudos iki 300 litų. 
PIRMININKAS. Jeigu galite, pateikite komiteto išvadą.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Komitetas pritarė. Komitetas bendru sutarimu buvo sutaręs, kad pirmininkas įregistruos šitą pataisą, kai svarstė, kaip pirmininkas minėjo, pluoštinių kanapių atsakomybės klausimą, kad būtų tam tikra logika ir tam tikra gradacija tarp veikos pavojingumo. Todėl ir šitiems pasiūlymams komitetas pritarė bendru sutarimu. 
PIRMININKAS. Ar Seimas gali pritarti bendru sutarimu įstatymo projekto papildymui 1 straipsniu? Nėra prieštaraujančių. Pritarta. Kadangi buvusio projekto 1 straipsnis yra pasikeitęs, mes turime apsispręsti, ar galime bendru sutarimu pritarti atitinkamoms pataisoms, kurios pernumeruoja įstatymo projekto straipsnius? Ar galime bendru sutarimu? Pritarta. Tada 1 straipsnis tampa 2 straipsniu ir atitinkamai toliau. Ar galime pritarti su tomis pataisomis, dabar turbūt turėtume sakyti, visam 2 straipsniui? Pritarta bendru sutarimu. Ar galime pritarti 3 straipsniui, buvusiam 2 straipsniui, su pataisomis, Seimo kanceliarijos Teisės departamento buvo pritarta. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Pasikeitusiam, buvusiam 3 straipsniui, dabar 4 straipsniui, galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Ir lygiai taip pat 5 straipsniui, buvusiam 4 straipsniui, galime pritarti? Pritarta. Yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento dar viena pastaba, kuriai komitetas pritarė. 
Užsirašiusių kalbėti už, prieš nėra. Pastraipsniui priėmimą baigėme. Kviečiu balsuoti dėl Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 1075 straipsniu ir 237, 2413 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIP-1175(3)ES. Balsuojame. 

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 103 Seimo nariai, balsavo 102: už – 98, prieš – 2, susilaikė 2. Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 1075 straipsniu ir 237, 2413 straipsnių pakeitimo įstatymas (projekto Nr. XIP-1175(3)ES) yra priimtas. (Gongas) 

10.32 val.
Įstatymo „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Azerbaidžano Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl bendradarbiavimo ir abipusės pagalbos ekstremaliųjų situacijų prevencijos ir likvidavimo srityje ratifikavimo“ projektas Nr. XIIP-526(2) (svarstymas ir priėmimas)

Darbotvarkės 1-8 klausimas – įstatymo „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Azerbaidžano Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl bendradarbiavimo ir abipusės pagalbos ekstremaliųjų situacijų prevencijos ir likvidavimo srityje ratifikavimo“ projektas Nr. XIIP-526(2). Pranešėjas – K. Masiulis Užsienio reikalų komiteto vardu. Kviečiame į tribūną. Nėra. Gal galime paprašyti Užsienio reikalų komiteto pirmininko. Profesoriau, gal galite iš tribūnos informuoti dėl sutarties ratifikavimo. 
B. JUODKA (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Užsienio reikalų komitetas gegužės 22 d. svarstė įstatymo projektą dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Azerbaidžano Respublikos Vyriausybės susitarimo ir pritarė bendru sutarimu. 
PIRMININKAS. Dėkojame komiteto pirmininkui. Užsirašiusių kalbėti diskusijoje nėra. Kalbėti už, prieš taip pat nėra norinčių. Ar galime po svarstymo pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galime. Po svarstymo yra pritarta bendru sutarimu. 
Seimo Pirmininkas siūlo ypatingos skubos tvarką. Ar galime pritarti ypatingos skubos tvarkai bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galime. Priėmimas. Įstatymo „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Azerbaidžano Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl bendradarbiavimo ir abipusės pagalbos ekstremaliųjų situacijų prevencijos ir likvidavimo srityje ratifikavimo“ projektas Nr. XIIP-526(2). Įstatymas vieno straipsnio. Pastraipsniui nereikia. Užsirašiusių kalbėti už, prieš nėra. Kviečiu balsuoti dėl priėmimo.

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 102 Seimo nariai, balsavo 102: už – 102, prieš ir susilaikiusių nebuvo. Įstatymas „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Azerbaidžano Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl bendradarbiavimo ir abipusės pagalbos ekstremaliųjų situacijų prevencijos ir likvidavimo srityje ratifikavimo“ (projekto Nr. XIIP-526(2) yra priimtas. (Gongas) 

10.35 val.
Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo 20 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-483(2) (svarstymo tęsinys ir priėmimas)

Darbotvarkės 1-9 klausimas – Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo 20 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-483(2). Pranešėjas – A. Salamakinas. Svarstymo tęsinys. Kviečiame jus į tribūną komiteto vardu. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Aplinkos apsaugos komitetas apsvarstė įstatymo projektą, atsižvelgė į Vyriausybės, Seimo narių, Europos teisės departamento ir Seimo Teisės departamento išvadas, parengė projekto antrąjį variantą, kuris yra jums padaugintas. 5 balsavus už, 3 susilaikius įstatymo projektui pritarė. 
Šiandien buvo surengtas papildomas komiteto posėdis, nes buvo gautos trys pataisos. Teisės departamento pataisa, kad būtų numatyta įsigaliojimo data liepos 1 d., nes reikės Vyriausybei parengti keletą poįstatyminių aktų. Jai pritarė. Taip pat Seimo nario A. Skardžiaus pataisos. Jis siūlė iš įstatymo projekto 9 dalies išbraukti „rugpjūčio 1 d.“ ir įrašyti „liepos 1 d.“, tam komitetas pritarė. Taip pat siūlė išbraukti dešimtą pastraipą „Leidimas gaminti elektros energiją negali būti neišduotas tik dėl to, kad elektrinė nėra prijungta prie elektros tinklų.“ Siūlė šitą pastraipą išbraukti ir komitetas jam pritarė. Ačiū, pirmininke.
PIRMININKAS. Dėkojame. Diskusijoje užsirašė dalyvauti du Seimo nariai. Pirmasis į tribūną kviečiamas P. Gražulis. 
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, iš tikrųjų šiuo klausimu buvo nemažai kalbėta. Tik susiformavusi valdančioji dauguma naujam energetikos ministrui pateikus įstatymo pataisas bandė spręsti šią problemą ir iki liepos 1 d. tiems, kurie neįsirengę, palikti elektros supirkimo įkainius, kuriuos nustatys atitinkama institucija – Energetikos kainų kontrolės komisija. Dabar buvo (ar sąmoningai, ar nesąmoningai) palikta spraga, kad jeigu jėgainės yra galingesnės nei 10 megavatų, joms lieka galioti sena tvarka ir 12 metų elektros energija bus superkama po 1,65 Lt, po 1,42 Lt. 
Be abejonės, toks įstatymo projektas daro didžiulę žalą visuomenei, kelia elektros tarifus, kurie šiandien ir taip yra aukšti gyventojams ir verslininkams, tai mažina konkurencingumą. Toks įstatymas tikrai yra žalingas, ir aš manyčiau, kad neužtenka pateikti tokias pataisas. Greičiausiai reikėtų sudaryti kokią nors komisiją išsiaiškinti, kodėl vis dėlto buvo priimtas toks įstatymas, ar jis nėra lobistinis ir kokios įmonės, ar nėra susijusios partiniais ryšiais, gavo tuos leidimus. 
Dar daugiau. Šis įstatymas dar nebuvo priimtas ir nebuvo įsigaliojęs, o tam tikros įmonės 12 metų laikotarpiui jau gavusios leidimus su 1,65 Lt tarifu. Aš manau, toks įstatymas yra tikrai žalingas, ir sveikinu iniciatorius, kurie siūlo bent iš dalies spręsti šią problemą. Pritariu Vyriausybės išvadai, kuri išdalyta, kad kiek įmanoma, pagal galimybes, reikėtų mažinti šiuos tarifus ne tik toms jėgainėms iki 10 megavatų, kas buvo padaryta, bet ir visoms kitoms, kurioms išduotos licencijos. Aš tikiuosi, kad Seimo nariai vieningai pritars tokiam projektui. Suprantu (kaip čia?) Konstitucinio Teismo tokią sparnuotą frazę „teisėti lūkesčiai“. O nuo ko prasidėjo tie teisėti lūkesčiai? Kai Konstituciniam Teismui buvo sumažintas atlyginimas, tai jie patys sau atlyginimą pasididino motyvuodami tuo, kad jiems sumažinti apskritai atlyginimo negalima, nes tai yra jų tokie teisėti lūkesčiai. Aš manau, Konstitucinio Teismo tokia išvada: suklysti galima, bet pasitaisyti ne. Vienu žodžiu, tai iš tikrųjų yra nelogiškas Konstitucinio Teismo sprendimas, bet, žiūrint į šitas pataisas, tikrai būtina jas priimti ir būtina šitą problemą spręsti. Tikrai neturėtų būti tokių absurdų ateityje, tokių įstatymų, kai sudaromos kokiam nors draugų ratui išimtinės sąlygos supirkti elektros energiją aukščiausiomis kainomis. Apskritai aš nežinau, ar gali būti, kad to paties energijos šaltinio superkame skirtingais kainų tarifais. Jeigu Vyriausybės strategija yra maždaug ta, kad reikėtų apskritai atsisakyti įvairiausių VIAP’ų ir įvairiausių elektros energijos skatinimų, o elektros energiją pirkti per įsteigtą biržą, tai būtų galbūt teisingiausias variantas. Jeigu tavo kaina nekonkurencinga, tu mąstyk darydamas investicijas, jeigu tau neatsipirks, tai tu tokių investicijų nedaryk. Šiandien, be abejonės, nuėjome tuo keliu, iš dalies mes ištaisėme tas problemas, bet, tikiuosi, kai šiandien Seimas balsuos už pateiktas pataisas, dar šiek tiek ištaisys padarytą žalą visuomenei ir mūsų valstybei. 
PIRMININKAS. Kviečiame į tribūną V. Uspaskichą. 
V. USPASKICH (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, aš, kaip šitos pataisos iniciatorius, per daug, aišku, negaliu ką pridurti, pritariu Vyriausybės pozicijai. Nors šiek tiek apgailestauju, kad įstatymas įsigalios ne nuo įstatymo priėmimo, o nuo liepos 1 d. L. Balsio pasiūlymą… bet džiaugiuosi, kad Vyriausybė sugriežtina šiek tiek dokumentų priėmimą, padavimą, kad nebūtų galima piktnaudžiauti ir po liepos 1 d. Dar esu pamatęs tokį pasiūlymą (nežinau, kodėl nesvarstė komitetas, neišgirdau, ar svarstė, ar nesvarstė) – iki 50 % padarytas investicijas. Galbūt galima svarstyti, bet ne 50 %, o 70–80 % investicijų, neilginti to laikotarpio – daugiau negu liepos 1 d. Šitoje vietoje tikrai būtų galimas svarstymo objektas, jeigu komitetas būtų svarstęs šitą pasiūlymą. Taip kviečiu visus pritarti. Ačiū. 
PIRMININKAS. Kviečiame komiteto pirmininką į tribūną, kadangi mes turėsime sužiūrėti visus pasiūlymus. 
Pirmiausia pirmas ir pagrindinis yra Lietuvos Respublikos Vyriausybės. Ji buvo. Gal jūs tada ir pristatykite. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Kaip ir sakiau, yra pagal Vyriausybės siūlymą parengtas projektas Nr. 2. Komitetas jam pritarė. Yra 1 ir 2 siūlymai, pagal Vyriausybės siūlymą yra įregistruotas projektas Nr. 2, todėl siūlau pritarti Vyriausybės siūlymams. 
PIRMININKAS. Dėl 1 straipsnio buvo Vyriausybės siūlymas, bet ar?.. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Nesupratau. (Balsai salėje) Tai Vyriausybės pasiūlymas. Kaip sakau, yra įregistruotas projektas Nr. 2, komitetas jam pritarė. Tai yra tai, ką siūlė Vyriausybė. 
PIRMININKAS. Ar galime bendru sutarimu pritarti suredaguotai pagal Vyriausybės siūlymą 1 straipsnio pataisai? Pritarta. 
Kita pataisa yra Seimo nario L. Balsio. Jai yra pritarta iš dalies, turėtume paklausti Seimo nario, ar jis prašo dėl jos papildomai apsispręsti, ar tinka taip, kaip yra pritarta. 
L. BALSYS (MSNG). Tinka, aš pritariu Vyriausybės siūlymui. 
PIRMININKAS. Balsuoti neprašote? Taip. Kitos pataisos yra Seimo nario A. Skardžiaus. Manau, kad paskutinei pataisai komitetas pritarė, dėl visų kitų turbūt neprašote balsuoti? Ar prašote? Tuoj jums duosime žodį. Sekundę, įjungsiu mikrofoną. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). A. Skardžiaus pataisa sutapo su Vyriausybės siūlymu, todėl mes šitai pataisai pritarėme iš dalies. 
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, gerbiamasis posėdžio pirmininke, išties mes laukėme Vyriausybės išvados. Vyriausybė pateikė išvadą, bet po Vyriausybės išvados buvo pateiktos dar kai kurios pataisos. Ir aš šiandien užregistravau pataisas, kurios grįžo prie Vyriausybės išvados. Tai yra šiandienos komiteto posėdžio sprendimas, tai aš ir siūlyčiau juo vadovautis, o visas ir pats atsiimu, ir kitiems siūlau atsiimti. 
PIRMININKAS. Supratome. Pereiname prie Seimo nario K. Komskio pasiūlymo dėl 1 straipsnio. Gerbiamasis Kęstuti, ar jūs prašysite dėl to balsuoti, ar galime taip, kaip komitetas pritaria? 
K. KOMSKIS (TTF). Tenkina komiteto išvada. 
PIRMININKAS. Galime pritarti bendru sutarimu komiteto nuomonei. Yra visos likusios, nes jūsų yra trys. Aš suprantu, visoms, dėl visų jūs taip pat sakote. 
V. Kamblevičiaus taip pat yra trys pasiūlymai, bet jo nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu komiteto nuomonei? Galime. 
Ir Seimo nario A. Skardžiaus paskutiniam pasiūlymui yra pritarta. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Galime. Pritarta. 
2 straipsnis. Su Vyriausybės siejasi. Ar galime bendru sutarimu pritarti? 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Taip, čia įstatymo įsigaliojimo data – liepos 1 d. 
PIRMININKAS. Pritarta. Ir atitinkamai, ar galime pritarti Teisės departamento pastabai, kadangi yra pritarta? Pritarta. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū. 
PIRMININKAS. Visi pasiūlymai yra apsvarstyti. Motyvus dėl viso už užsirašė sakyti R. Žemaitaitis. Kviečiame kalbėti. 
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Kadangi prieš nėra, tai, gerbiamasis posėdžio pirmininke, atsisakau. 
PIRMININKAS. Gal galime po svarstymo bendru sutarimu pritarti? Galima. Bendru sutarimu… Prašote balsuoti? Balsuojame po svarstymo dėl Lietuvos Respublikos atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo 20 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-483(2). 
Užsiregistravo 102 Seimo nariai. Balsavo Seimo 102 nariai: už – 90, prieš nėra, susilaikė 12 Seimo narių. Po svarstymo projektui yra pritarta. 
Kadangi buvo pritarta ypatingos skubos tvarkai, gerbiamieji Seimo nariai, priėmimo stadija. Projektas Nr. XIIP-483(2). Pastraipsniui. 1 straipsnis su visomis pataisomis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 2 straipsnis. Ar galime pritarti su pataisomis bendru sutarimu? Pritarta. 
Dėl viso projekto visi užsirašė kalbėti už. Gal sutariame, kad nereikia? Nereikia. Tai gal visi, Petrai, sutariame kalbėti už, tai pritaria… Kviečiu balsuoti dėl Lietuvos Respublikos atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo 20 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-483(2). Balsavimas. 

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 106 Seimo nariai, balsavo 105: už – 92, prieš – 1, susilaikė 12. Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo 20 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-483(2) yra priimtas.

10.51 val.
Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 44, 441, 46, 48, 49, 52, 61, 68 straipsnių, dvidešimt septintojo1 ir dvidešimt aštuntojo skirsnių pakeitimo ir papildymo ir 56 straipsnio pripažinimo netekusiu galios“ projektas Nr. XIIP-367(2) (svarstymas)

Darbotvarkės 1-10 klausimas – Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 44, 441, 46, 48, 49, 52, 61, 68 straipsnių, dvidešimt septintojo1 ir dvidešimt aštuntojo skirsnių pakeitimo ir papildymo ir 56 straipsnio pripažinimo netekusiu galios“ projektas Nr. XIIP-367(2). Pranešėjas – Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas J. Sabatauskas. Ir kiti komitetai po to.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas kelis kartus darė klausymus dėl šio projekto ir nusprendė atsižvelgti į daugelį pastabų. Tačiau ir dar vieną dalyką nusprendė – netraukti į projektą arba, tiksliau, iš projekto visiškai išbraukti tą skirsnį, kur kalbama apie kiekvieno komiteto funkcijas. 
Įvertinęs šito projekto svarbą prieš artėjantį Lietuvos pirmininkavimą Europos Sąjungai, kad tai yra labiau susiję su Europos Sąjungos svarstytinais klausimais, teisės aktais dėl Europos Sąjungos teisės aktų… Todėl tie ginčai, kurie užvirė tarp kiekvieno komiteto, o kiekvieno siūlymai buvo stengiantis kito komiteto sąskaita pasididinti savo funkcijas arba pasidaryti reikšmingesniems… Todėl, siekdami išvengti ginčų čia, plenarinio posėdžio salėje, ir kad būtų priimta, mes pritarėme projektui, išskyrus tuos straipsnius, kur kiekvieno komiteto funkcijos išdėstytos atskirai, išskyrus 49 straipsnį, kur yra bendros funkcijos visiems komitetams. Bendru sutarimu komitetas pritarė išvadai.
PIRMININKAS. Dėkoju pirmininkui. Dabar mes turime visų Seimo komitetų išvadas, visi Seimo komitetai dėl to teikia tam tikrus pasiūlymus. Ar yra komitetų, kurie nori ateiti į tribūną, pristatyti savo? Nėra. Ar yra tokių komitetų, kurie nori? Tada turėsime visus leisti. Ne, nėra. Diskusijoje užsirašiusių kalbėti nėra norinčių, tada kviestume Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininką vėl į tribūną, nes yra komitetų pasiūlymai, kuriuos turėtume apsvarstyti. 
Dėl 1 straipsnio pasiūlymų nebuvo. Dėl 2 straipsnio buvo Europos reikalų komiteto pasiūlymas, kuriam yra pritarta iš dalies. Gal G. Kirkilas Europos reikalų komiteto dar prašo jį svarstyti, ar galime pritarti pagrindinio?.. Galime pritarti pagrindinio komiteto pritarimui iš dalies. Ar galime bendru sutarimu pritarti tam? Pritarta. 
Taip pat yra dėl 2 straipsnio 2 dalies Užsienio reikalų komiteto pasiūlymas, kuriam pagrindinis komitetas nepritarė. Ar komiteto pirmininkas nori? Gerbiamasis pirmininke! B. Juodka turėtų pristatyti pasiūlymą. Iš vietos, jums reikia tik dėl 2 straipsnio 2 dalies, kur buvo Užsienio reikalų komiteto pasiūlymas. Gal gali komiteto pirmininkas J. Sabatauskas pristatyti pasiūlymą, kad būtų paprasčiau, greičiau, ir tada komiteto pirmininkas pasakys.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Užsienio reikalų komitetas dėl 2 straipsnio… Tuoj, aš irgi dar neatsiverčiau. Užsienio reikalų komitetas siūlė išbraukti tą normą, kad Užsienio reikalų komiteto pirmininkas tampa Europos reikalų komiteto pirmininko pavaduotoju privalomai. Jie siūlė, kad pirmininko pavaduotojų skaičių nustato Seimas. O visa kita kaip norma, išskyrus tai, kad Užsienio reikalų komiteto pirmininkas automatiškai tampa Europos reikalų komiteto pirmininko pavaduotoju. Komiteto nuomonė buvo nepritarti, bet motyvus turėtų paaiškinti siūlytojas – Užsienio reikalų komitetas. 
PIRMININKAS. Ar turėsite ką paaiškinti? Prašom. Įjungtas jums.
B. JUODKA (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, Užsienio reikalų komitetas svarstė klausimą ir bendru sutarimu nutarė nepritarti, nes kaip ir kolega J. Sabatauskas sakė, Europos reikalų komiteto pirmininko pavaduotojų skaičių nustato Seimo valdyba. O pagal Konstituciją, pagal Seimo įstatymą Europos reikalų komitetas ir Užsienio reikalų komitetas yra vienareikšmiai. Tai vieno komiteto pirmininko buvimas kito komiteto, kuris yra tokios pat svarbos, pirmininko pavaduotoju būtų neteisinga. Taip buvo nutarta mūsų Užsienio reikalų komitete. 
PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, aš gal perskaitysiu dar kartą, kad žinotume – reikės balsuoti ir už ką balsuojame. Taigi šio straipsnio 2 dalyje siūlė vietoj žodžių „Europos reikalų komiteto pirmininku skiriamas Seimo Pirmininko pavaduotojas, atsakingas už Europos reikalus“ įrašyti, kad pirmininko pareigas eina Seimo Pirmininko pavaduotojas. Taip pat siūlė išbraukti nuostatą, kad Europos reikalų komiteto pirmininko pavaduotojų skaičių nustato Seimas, siūlė pataisyti, kad skambėtų taip: „Europos reikalų komiteto pirmininko pavaduotojų skaičių nustato Seimas.“ Vėl keitė, atkeitė pasiūlymus. Teisės ir teisėtvarkos komitetas, kaip pagrindinis komitetas, siūlė nepritarti. Mes turime dėl to apsispręsti ir balsuoti. Dar J. Sabatauskas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Matote, šis siūlymas yra iš trijų siūlymų. Dėl vieno aš tikrai manyčiau, kad reikėtų nepritarti. Bet gaila, kad bus balsuojama už visą siūlymą iš karto dėl Seimo Pirmininko pavaduotojo, kuris (dabar yra norma) skiriamas Europos reikalų komiteto pirmininku, o siūloma, kad jis eina pareigas. Vis dėlto mes po ilgų diskusijų nusprendėme, kad turi būti formuluotė, kad jis skiriamas, o ne eina pareigas, nes pareigų ėjimas suponuoja galimybę, kad jis eina pareigas laikinai. Bet kokiu atveju Seimas nutarimu priima tokį sprendimą skirdamas komitetų pirmininkus. Todėl tikslingesnė juridine prasme formuluotė būtų, kad Europos reikalų komiteto pirmininkas skiriamas į pareigas, o ne pareigas eina. Bet tai yra bendras siūlymas. Štai kodėl taip pavojinga už visą siūlymą. Gal galima, pirmininke, balsuoti tik už tą dalį, kuri susijusi su Užsienio reikalų komitetu?
PIRMININKAS. Gerbiamasis pirmininke, dabar nuostatoje ir yra: „Į Europos reikalų komiteto pirmininko pareigas skiriamas Seimo Pirmininko pavaduotojas“. Jeigu atmesime visą tą siūlymą, taip ir liks – į Europos reikalų komiteto pirmininko pareigas bus skiriamas Seimo Pirmininko pavaduotojas. Jūs taip ir norite. (Balsas salėje: „O jeigu neatmes?“) Bet jūsų komitetas ir siūlo atmesti šitą pataisą.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip, taip, taip.
PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, kviečiu balsuoti. Kas balsuoja už Užsienio reikalų komiteto nuomonę, kuriai Teisės ir teisėtvarkos komitetas siūlo nepritarti? Jeigu palaikote Teisės ir teisėtvarkos komitetą, turite balsuoti prieš arba susilaikyti. (Balsai salėje) 
Balsavo 99 Seimo nariai: už – 28, prieš – 20, susilaikė 51. Užsienio reikalų komiteto pasiūlymui yra nepritarta. 
4 straipsnis. Yra Seimo nario B. Bradausko pasiūlymas dėl 5 dalies. Kviečiame B. Bradauską pristatyti savo pasiūlymą, kuriam komitetas pritarė iš dalies.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Bet komitetas iš dalies pritarė.
PIRMININKAS. Ar jus tai tenkina?
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, kad negaištume laiko, daugumai pasiūlymų komitetas yra pritaręs, kai kam yra iš dalies pritaręs. Aš su viskuo sutinku ir nereikalauju balsuoti. Labai ačiū. 
PIRMININKAS. Ačiū jums. Vis tiek mes formaliai turime pritarti bendru sutarimu Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonei. Galime taip pritarti? 
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Galime.
PIRMININKAS. Ačiū. Dėl 8 dalies taip pat buvo B. Bradausko pataisa, jau yra sutarta. 
Dėl 5 straipsnio 1 dalies 1 punkto yra Europos reikalų komiteto pasiūlymas, kuriam yra pritarta iš dalies. Ar G. Kirkilas pritaria Teisės ir teisėtvarkos komitetui? Ar galime bendru sutarimu pritarti Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonei? Pritarta.
Dėl 5 straipsnio 1 dalies 5 punkto yra A. Stancikienės pasiūlymas. Gerbiamoji Aurelija, ar galėtumėte pristatyti savo pasiūlymą, kuriam komitetas nepritaria?
A. STANCIKIENĖ (DKF). Aš noriu pasakyti, kad tiesiog bandžiau atkurti tai, kas ir dabar galiojančiame Statute yra įrašyta – kad komitetai, vykdydami parlamentinę kontrolę, prireikus iš valstybės ir savivaldybių institucijų, išskyrus teismus, išsireikalauja raštu teikiamų dokumentų. Jie turi teisę išsireikalauti iš valstybės ir savivaldybių institucijų reikiamų dokumentų. Taip yra ir dabar galiojančiame Statute.
Aš nežinau, kodėl ir kieno siūlymu yra mažinamos Seimo komitetų, vykdančių parlamentinę kontrolę, galios, nes įrašius „teisės aktų nustatyta tvarka gauti“… Iš esmės aš galiu pasakyti, kad mūsų Aplinkos apsaugos komitetas praeitos kadencijos metu susidūrė, kad savivaldybės neteikė dokumentų ir aiškino, kad tai susiję su trečiaisiais asmenimis, būtent su tais asmenimis, kurių veiklą ir nori ištirti komitetas, vykdydamas parlamentinę kontrolę. Tai tokių dokumentų savivaldybės, pačios priėmusios sprendimus, neteikia ir aiškina, kad yra ginamas trečiųjų asmenų interesas. Jeigu paliekame „teisės aktų nustatyta tvarka“, mes iš esmės paralyžiuojame parlamentinės kontrolės vykdymą. Manau, kad yra tikslinga palikti taip, kaip yra iki dabar galiojančiame Statute – išreikalauti iš valstybės ir savivaldybės institucijų reikalingą medžiagą.
PIRMININKAS. Komiteto pirmininkas gal gali pateikti poziciją?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Pažiūrėkite, kokia dabar formuluotė yra nustatyta: teisės aktų nustatyta tvarka turi teisę gauti iš valstybės ir savivaldybių institucijų reikiamus duomenis, dokumentus ar kitokią atliekant parlamentinę kontrolę reikalingą medžiagą. Iš esmės tai yra tas pats. Jeigu kiekviename teisės akte bus numatyta, kad tokios institucijos turi pareigą pateikti tuos duomenis, tai jie turės pateikti, todėl visiškai nereikalinga šita formuluotė „išsireikalauti“, kuri iš esmės yra tuščia. Jeigu atitinkamame įstatyme ar kitame teisės akte nebus pareigos tai institucijai pateikti tą informaciją, ji to nedarys, todėl komitetas ir nepritarė.
PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, nuomonės išsiskyrė. Mes turime balsuoti. Kas už tai, kad palaikytume Seimo narės A. Stancikienės pasiūlymą, balsuoja už, kas palaiko komiteto nuomonę – prieš arba susilaiko.
Balsavo 91 Seimo narys: už – 44, prieš – 6, susilaikė 41. Pataisai nepritarta.
Dėl to paties straipsnio 7 punkto yra Audito komiteto pasiūlymas, kuriam Teisės ir teisėtvarkos komitetas nepritarė. Komiteto pirmininke, prašome pateikti pasiūlymą, kurį jūs turite.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Audito komitetas siūlė tiesiog papildyti…
PIRMININKAS. Sekundę! Pateikti turėtų tvarkingai… Jolita!
J. VAICKIENĖ (TTF). Mūsų komitetas atsižvelgė į tai, kad nėra esminiai reikalavimai, ir nereikalausime dėl to svarstyti. Pritariame komitetui.
PIRMININKAS. Ar galime bendru sutarimu pritarti Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonei? Galime. Pritarta. Ar visoms pataisoms, gerbiamoji pirmininke, ar tik šitai? 
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Kitos susijusios.
PIRMININKAS. Sekundę, tuoj įjungsiu. 
J. VAICKIENĖ (TTF). Dėl visų pataisų nereikalausime. Dėkoju.
PIRMININKAS. Gerai. Dėl 8 punkto vėlgi buvo Audito komiteto, kuriam Teisės ir teisėtvarkos komitetas nepritaria. Ar, atsižvelgdami į abiejų komitetų nuomones, galime bendru sutarimu nepritarti Audito komiteto pasiūlymui? Ačiū. 
Dėl 10 punkto lygiai taip pat – Teisės ir teisėtvarkos komiteto yra pritarta iš dalies. Ar galime bendru sutarimu pritarti pagal Teisės ir teisėtvarkos komitetą? Galime. 
Buvo B. Bradausko, bet jis, kaip sakė, nereikalauja balsuoti. Ar galime bendru sutarimu pritarti Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonei? Pritarta. 
Dėl 16 punkto Seimo nario B. Bradausko siūlymui buvo pritarti iš dalies. Ar mes irgi galime pritarti bendru sutarimu? Galime.
Dėl 5 straipsnio, kuris yra pagrindinio įstatymo 49 straipsnis, 3 dalies yra Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pasiūlymas. Gerbiamasis Valentinai Bukauskai, ar galėtumėte pristatyti Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto nuomonę? Gerbiamasis Valentinai Bukauskai, ar galėtumėte pateikti Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto nuomonę dėl pasiūlymo, kuris buvo dėl Seimo statuto 49 straipsnio 3 dalies? Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Gal tada duodam Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkui, nes…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas pasiūlė tikslinti parlamentinės kontrolės teisinį reglamentavimą ir atskiru straipsniu nustatyti savivaldybės institucijų parlamentinės kontrolės formą ir tvarką. Pirmiausia nesuformuluotas siūlymas, kaip pridera, kad būtų pateikta norma, už kurią būtų galima balsuoti, kitas dalykas, tai nėra šio projekto tikslas. Dar vienas klausimas, kurį reikėtų paminėti, kad tas, kas buvo parašyta dabar galiojančio Statuto kitame straipsnyje, perkelta į šitą 49 Statuto straipsnį, kur nustatomos bendros visų komitetų funkcijos, kur atspindi atskirai ir tuos parlamentinės kontrolės atskirus vykdymo aspektus, todėl komitetas nepritaria.
PIRMININKAS. Gerbiamasis Valentinai, ar jūs prašote, turite kažkokią nors nuomonę dėl šito? Neturite. Ar galime bendru sutarimu pritarti Teisės ir teisėtvarkos komiteto pozicijai ir nepritarti Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetui? Galime.
7 straipsnis, pagrindinio įstatymo 56 straipsnis. Aplinkos apsaugos komitetas turėjo pasiūlymą. Ar galite, komiteto pirmininke… Gerbiamasis Salamakinai!
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Jeigu galima, primininke, aš pasakysiu, kad čia jau susiję su kiekvieno komiteto veiklos kryptimis arba funkcijomis, apie kurias aš iš pradžių kalbėjau, kad mes atsisakėme įtraukti į šį projektą šiuos straipsnius, nes tai gali sukelti nereikalingų ilgų diskusijų, kurioms mes neturime laiko. Todėl visų tų siūlymų dėl kiekvieno komiteto krypčių ir funkcijų šiame projekte mes nebesiūlome svarstyti.
PIRMININKAS. Gerbiamasis Salamakinai! Gerbiamasis Aplinkos apsaugos komiteto pirmininke, dėl Seimo statuto pataisų. Dėl 7 straipsnio buvo Aplinkos apsaugos komiteto pasiūlymų. Teisės ir teisėtvarkos komitetas jiems nepritaria. Ar jūs turite komentarą? Ar galima bendru sutarimu tada pritarti Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonei ir nepritarti Aplinkos apsaugos komitetui? Galime.
Gerbiamieji komitetų pirmininkai, atkreipiu dėmesį, kad yra visų komitetų pasiūlymų, todėl būkite budrūs, greičiau tiesiog juos peržiūrėsime. Jeigu jūs seksite, bus lengviau ir pranešėjui, ir visam Seimui.
Ekonomikos komitetas taip pat turėjo pasiūlymą, jam nepritarė Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Remigijau Žemaitaiti, prašome. 
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, čia, kur dėl atsinaujinančių išteklių Ekonomikos komitetui?.. 
PIRMININKAS. Būtent.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Kadangi visą laiką priklausė, mes, tausodami Aplinkos apsaugos komiteto sveikatą ir energiją, manome, kad šitą klausimą toliau turėtų nagrinėti Ekonomikos komitetas, nes visą laiką jam buvo. Kaip matome, anoje kadencijoje kiek buvo padaryta negerų dalykų, tai siūlome, kad Ekonomikos komitetas ir būtų pagrindinis.
PIRMININKAS. Gerbiamasis Sabatauskai, kokia čia Teisės ir teisėtvarkos komiteto…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip, mes buvome pradėję svarstyti ir atskirai dėl kai kurių siūlymų priėmę tam tikrus sprendimus, bet po to, kaip minėjau, galų gale nutarėme, kad dabar atskirai kiekvieno komiteto krypčių ir funkcijų mes nesvarstysime, o tai atidedame kitiems projektams, yra kitų Statuto projektų, kur mes visus tuos siūlymus įvertinsime ir tada priimsime sprendimus.
PIRMININKAS. Dėl pasiūlymo P. Gylys užsirašė kalbėti ar dėl viso? Dėl viso. Supratome. Kadangi nuomonės išsiskyrė, tai reikėtų pabalsuoti. Kas už tai, kad būtų palaikytas Ekonomikos komitetas, balsuojate už, kas palaikote Teisės ir teisėtvarkos komitetą, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 87, balsavo 83: už – 34, prieš – 6, susilaikė 43. Ekonomikos komitetui nepritarta. Palaikome Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonę. Jeigu pranešėjas galėtų grįžti į tribūną, būtų irgi patogu. 
Yra ir Aplinkos apsaugos komiteto pasiūlymas. Bet aš suprantu, kad Aplinkos apsaugos komiteto net nereikia pristatyti. Ar galime bendru sutarimu pritarti Teisės ir teisėtvarkos komiteto pozicijai? Pritarta. 
Audito komitetas turbūt irgi neprašys čia pristatyti. Ar galime bendru sutarimu pritarti Teisės ir teisėtvarkos komiteto pozicijai? Pritarta. 
Socialinių reikalų ir darbo komitetas irgi neprašo. Ar galime bendru sutarimu pritarti Teisės ir teisėtvarkos komiteto pozicijai? Pritarta. Vėl Audito komitetas pataisa. Ar galime pritarti Teisės ir teisėtvarkos komiteto pozicijai bendru sutarimu? Pritarta. 
B. Bradausko pasiūlymas – lygiai taip pat. Ar galime bendru sutarimu pritarti Teisės ir teisėtvarkos komiteto pozicijai. Dar vienas B. Bradausko pasiūlymas. Ar galime Teisės ir teisėtvarkos komiteto pozicijai pritarti? Pritarta. Ir Ekonomikos komitetas. 
Gerbiamasis Remigijau Žemaitaiti, dar yra viena Ekonomikos komiteto?.. Gerbiamasis Remigijau Žemaitaiti! Gerbiamasis Remigijau Žemaitaiti, na, suprantame, kad jūsų gimtadienis…
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Viskas aišku.
PIRMININKAS. …sveikiname, bet… 
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Labai ačiū, pirmininke, ačiū.
PIRMININKAS. Taigi neprašo. Ar galime bendru sutarimu pritarti Teisės ir teisėtvarkos komiteto pozicijai? Pritarta. 
8 straipsnis, pagrindinio įstatymo 61 straipsnis, dėl 4 dalies 12 punkto yra Informacinės visuomenės plėtros komiteto pasiūlymų. 
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Čia irgi yra susiję su komitetų kryptimis, todėl mes išvis siūlome nesvarstyti šito.
PIRMININKAS. Kas Informacinės visuomenės plėtros komiteto pristatys, galbūt I. Šiaulienė, ar neprašote? Sutinka. Ar galime bendru sutarimu pritarti, kad būtų laikomasi Teisės ir teisėtvarkos komiteto pozicijos? Pritarta. 
Dar vienas pasiūlymas dėl to paties punkto. Ar galime lygiai taip pat laikytis Teisės ir teisėtvarkos komiteto pozicijos? Pritarta. Ten yra dėl pagrindinio įstatymo 61 straipsnio 4 dalies 12 punkto Informacinės visuomenės plėtros komiteto pasiūlymų.
Ir tada kitas pasiūlymas yra jau jūsų, gerbiamoji Seimo nare Stancikiene. Prašome pristatyti.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Tai irgi susiję su konkretaus komiteto funkcijomis.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Aš, jeigu galima, pristatysiu. Aš manau, jeigu buvo komitetams teiktas P. Auštrevičiaus Statuto pakeitimo projektas, tai, aš manau, jeigu visi komitetai dirbo, siūlė, Seimo nariai registravo pataisas, tai negali paskui nuspręsti Teisės ir teisėtvarkos komitetas, kad ima ir atmeta vien todėl, kad tos dalies nesvarsto. Jeigu mes matome, kad toje dalyje yra kokių nors niuansų, kuriuos reikia pataisyti… Pavyzdžiui, mano siūlymas yra susijęs… prie Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto veiklos sritims ir priskirtiems klausimams aš siūlau įrašyti, kad svarsto ir teikia Seimui tvirtinti išvadą dėl Valstybės saugumo departamento metinės ataskaitos. Tai yra kad metinę ataskaitą ne kur nors užsidarę komitete pasvarsto ir nusprendžia pritarti ar nepritarti jai, bet jie privalo teikti Seimui tą metinę ataskaitą svarstyti ir tvirtinti Seimui. Tada, aš manau, tokių dalykų, kaip dabar mes girdime su G. Grinos pavaduotojo R. Vaišnoro galimu savivaliavimu ir t. t., tokių dalykų mes tiesiog nebeturėtume. Realiai tada Seimas įgytų parlamentinę kontrolę tų institucijų, kurios ir taip yra atskaitingos Seimui. Dabar išeina, kad jos atskaitingos tik kažkokiam vienam komitetui – dešimčiai ar dvylikai Seimo narių. Aš manau, tai yra labai neteisinga, ir siūlau tas visas metines ataskaitas perkelti į Seimą, todėl prašau balsuoti už mano pataisą.
PIRMININKAS. Komiteto pirmininke, prašom.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Iš tikrųjų jūsų siūlymas pakankamai logiškas, ir jūs labai gerai išdėstėte argumentus. Tačiau aš dar kartą pakartosiu, ką minėjau anksčiau, kad komitetas visus šiuos siūlymus dėl kiekvieno komiteto… Pone Petrai, paklausykite, išmokite klausytis vieną kartą. Šiuos siūlymus mes tikrai įvertinsime, kai svarstysime kitą Statuto projektą, ir grįšime rudens sesijoje. Dabar šitas projektas buvo teiktas dėl tų reikalų, kurie susiję su mūsų valstybės pirmininkavimu Europos Sąjungoje. Dėl jo svarbos, kad paskubintume, mes nusprendėme, kad šitą dalį, kur, pažiūrėkite, kiek dėl jo yra siūlymų, kiek galime sukelti ginčų, diskusijų, dėl kiekvieno komiteto srities, funkcijų, krypčių mes dabar atsisakome svarstyti, išskyrus Užsienio reikalų komiteto ir Europos reikalų komiteto, nes jie pagrindiniai komitetai svarstant Europos teisės aktus. Šitą siūlymą mes tikrai svarstysime. Nepritarta dabar ne dėl to, kad jis blogas, o todėl, kad išvis nesvarstome krypčių. 
PIRMININKAS. Gerbiamasis Seimo nary, aišku, galima paklausti, mes jums leisime, bet supraskite, kad mes keitėme europinius dalykus ir tiesiog apie tuos straipsnius reikėjo kalbėti. Visi jūs pradėjote siūlyti kitu tikslu. Aišku, jūs turite teisę, bet Statuto tikslas buvo ne tas. 
Prašom. A. Stancikienė – per šoninį mikrofoną.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Aš, jeigu galima, tiesiog atkreipsiu dėmesį, kad buvo užregistruotos pono P. Auštrevičiaus pataisos, susijusios su komitetų krypčių ir veiklos sričių keitimu. Mes nieko neprisigalvojome. Jeigu P. Auštrevičius manė, kad to reikia Europos Sąjungos pirmininkavimui, pirmyn. Mes ir siūlėme pataisas. 
Dabar jūs pasakykite man, kaip jūs statutiškai rudenį apsvarstysite? Dabar mes P. Auštrevičiaus pataisas svarstome su pakeitimais ir priimame, o toliau?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Yra darbo grupė ir pateiktas visas Statuto pataisų projektas.
PIRMININKAS. Gerai.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Bet tai, kaip aš suprantu, labai ilgai užtruks. Ten vėl 2–3 metams.
PIRMININKAS. Gerai. Nediskutuojame. Prašom. P. Gražulis dėl šito pasiūlymo nori kalbėti. Prašom kalbėti.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, Seimas apskritai praranda bet kokią parlamentinę kontrolę. Ar mes to nematome? Pažiūrėkite, ateina Seimui atsakingų valstybės institucijų pareigūnų ataskaitos. Seimas net neturi teisės vertinti. Išklauso ir tuo baigiasi. Gali pareigūnas dirbti prasčiausiai. Faktiškai dabar yra nuleista net iki komitetų lygmens, nes, matydami, kad Seimas neturi jokios įtakos, o tik išklauso ataskaitą, dalyvauja tik keli Seimo nariai ir žiovauja salėje, kai ateina vienas ar kitas aukštas pareigūnas pateikti ataskaitą. Štai dabar bus pateikta generalinio prokuroro ataskaita. Kas iš to? Ateis, pateiks, pakalbės ir kuo tai baigsis? Aš siūlau pritarti, kad atsakingų institucijų ataskaitos būtų Seime ir dar daugiau – priėmimui siūlysiu pataisą. Jeigu Seimas nepritaria ataskaitai, pareigūnas atsistatydina. Tada sėdės visi Seimo nariai salėje, o pareigūnas labai atsakingai pasiruoš pranešimui ir labai atsakingai atsakinės į klausimus. 
Seimo nariai, susigrąžinkime valdžią į savo rankas! Neleiskime juoktis tautai ir ypač mums patiems iš mūsų pačių.
PIRMININKAS. Balsuojame, kadangi prieš nėra norinčių kalbėti. Kas palaikote A. Stancikienės pasiūlymą, balsuojate už, kas palaikote komitetą, prieš arba susilaikote.
Balsavo 90 Seimo narių: už – 54, prieš – 2, susilaikė 34. Pritarta A. Stancikienės pasiūlymui.
Buvo Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pasiūlymų. Gerbiamasis Paulauskai, ar galite juos pateikti? Ar paliekate ateičiai, kaip ir kiti komitetai? 
A. PAULAUSKAS (DPF). Aš manau, kad mes, kaip ir sakė, perkeliame į…
PIRMININKAS. Ar galime bendru sutarimu palaikyti Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonę? Pritarta. Ačiū. Socialinių reikalų ir darbo komitetas taip pat… Galime palaikyti Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonę? Ačiū. Sveikatos reikalų komitetas. Ar galėtume pasielgti lygiai taip pat? Tada leidžiame kalbėti, jeigu norite. 
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, Sveikatos reikalų komitetas siūlė papildyti, be šio straipsnio 1 dalyje numatytų sričių, kad komitetas atlieka nuolatinę Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto vykdymo kontrolę.
Antra, kontroliuoja Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos kūrimo procesą. Be šių dviejų dalykų tiesiog sunkiai įsivaizduojama parlamentinė kontrolė, todėl labai prašyčiau palaikyti.
PIRMININKAS. Komitetas, aišku, gali ir taip. Mes…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dabar komiteto kryptyse numatyta kontroliuoti nacionalinės sveikatos sistemos kūrimo procesą, o visi kiti siūlymai, kurie iš tikrųjų, dar kartą kartoju, gal ir gana logiški, bet mes tiesiog atsisakome juos svarstyti dėl tos projekto, kurį reikia priimti, svarbos. Koks buvo pagrindinis tikslas? Mes prie tų komitetų krypčių ir funkcijų grįšime rudens sesijoje.
PIRMININKAS. Gerbiamoji Dangute Mikutiene, ar leidžiate pritarti bendru sutarimu Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonei, ar prašote balsuoti? Balsuojame? Gerai, balsuojame. 
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Bus priimtas atskiras punktas ir…
PIRMININKAS. Balsavo…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Mes ir pasiūlėme išbraukti, bet, matot…
PIRMININKAS. Užsiregistravo 87 Seimo nariai. Balsavo 86: už – 55, prieš – 1, susilaikė 30. Komiteto pasiūlymui yra pritarta. 
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Jeigu jūs norite, aš galiu paprašyti grįžti į svarstymo pradžią, nes iš esmės šito projekto pagrindiniai tikslai yra kiti. Tada mes iki liepos 1 d. nepriimsime šito projekto.
PIRMININKAS. Gerbiamasis komiteto pirmininke, vis tiek turime eiti toliau. Jūs galite prašyti pertraukos, bet jūs, suprantu, to dar nedarote. Motyvo dar nėra. Gal galėtų Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas? Ar pristatysite, ar pritarsite Teisės ir teisėtvarkos komitetui? Ar galime bendru sutarimu pritarti Teisės ir teisėtvarkos komitetui? Ačiū. 
Dar vienas A. Stancikienės pasiūlymas. Ar galite pristatyti? 
A. STANCIKIENĖ (DKF). Gerbiamieji kolegos, čia yra labai svarbi Statuto pataisa. Iš tikro dabar Teisės ir teisėtvarkos komitetas sprendžia, ar Seimo narių įregistruoti įstatymai atitinka Konstituciją. Aš manau, kad taip vėlgi tie patys ar 12, ar 10 Seimo narių, kartais netgi 7, nes dauguma priima sprendimą, apriboja Konstitucijos suteiktą Seimo nariui teisę užsiimti iš esmės įstatymų leidyba ir teikti įstatymus. Taip jie iš esmės net būna nesvarstomi ir užblokuojami Teisės ir teisėtvarkos komitete. 
Galiu priminti, kad analogiškas likimas sulaukė daugelio įstatymų pataisų. Vienas iš tokių buvo Ypatingojo prokuroro įstatymas, teiktas praėjusioje kadencijoje. Iš esmės jis nepasiekė Seimo ir platesnių diskusijų vien todėl (nors jį registravo daug Seimo narių – ar 15, ar kažkiek, dabar net negaliu pasakyti), kad Teisės ir teisėtvarkos komitetas nusprendė, kad jis galimai neatitinka Konstitucijos. Kaip mes žinome, atitiktį Konstitucijai nustato Konstitucinis Teismas, ir po įstatymo priėmimo Seimo nariai ir Seimas nutarimu turi teisę kreiptis į Konstitucinį Teismą, jeigu yra abejonių dėl kokio nors įstatymo neatitikimo Konstitucijai. Todėl manau, kad reikia grąžinti į Seimą Seimo nariams jų Konstitucijos suteiktas teises ir išbraukti šitą Teisės ir teisėtvarkos komiteto, vadinkim, ne funkciją, nežinau, net kaip pasakyti… Iš esmės galios uzurpavimą. Aš taip vadinčiau.
PIRMININKAS. Gal komiteto pirmininkas pasakys nuomonę? 
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Vienas argumentas dėl to, kad atskiros komiteto funkcijos bus svarstomos vėliau, bet jau atsibodo ir kartoti, o jums turbūt klausytis, jeigu išmokote klausytis. 
Kitas dalykas. Šitas klausimas buvo patikrintas Konstituciniame Teisme. Konstitucinis Teismas svarstė kreipimąsi dėl tokios procedūros Seime, t. y. preliminaraus vertinimo, ar projektas atitinka Konstituciją. Konstitucinis Teismas pasisakė, kad ne tik neprieštarauja Konstitucijai, bet kad tai labai svarbi ir reikalinga funkcija, kad į Lietuvos teisės sistemą nepakliūtų įstatymai, kurie prieštarautų pagrindiniam šalies įstatymui – Konstitucijai. 
Kita vertus, tai, ką kalbėjo kolegė A. Stancikienė, galbūt būtų ir tiesa, jeigu galiotų ankstesnė redakcija, bet prieš keletą metų kolegos Seimo nario J. Razmos siūlymu buvo šiek tiek pakeista. Jeigu atsimenate, po Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvados klausimas išvis nebuvo traukiamas į darbotvarkę, tačiau atsirado kita procedūra, kur jau visas Seimas vertina Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadą ir balsuoja, ar jai pritarti, ar nepritarti. Todėl visiška netiesa, netgi melas, ką pasakė kolegė, kad Seimas visiškai nesprendžia to klausimo. Jisai kaip tik sprendžia ir vertina komiteto išvadą, dėl kurios Seime privalomai balsuojama. Jeigu komiteto išvadai yra nepritariama, tada tas projektas svarstomas toliau, nepaisant tokios išvados.
PIRMININKAS. Gerbiamasis pirmininke, 2 min.!
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Čia yra papildymas to argumento, kad…
PIRMININKAS. Ar galima dabar?..
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū. Todėl komitetas nepritarė.
PIRMININKAS. Už pasiūlymą pasisako P. Gražulis. Prašom.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, dar kartą dėmesio, nes yra labai svarbi A. Stancikienės pataisa. Šią pataisą aš taip pat esu registravęs kelis kartus. Kaip gali būti Teisės ir teisėtvarkos komitetas aukščiau Seimo? Aš sutinku, ponai Teisės ir teisėtvarkos komiteto nariai ir Seimo komiteto pirmininke, jūs reikškite savo nuomonę, išsakykite, kad tas įstatymas galimai gali prieštarauti Konstitucijai, tai yra jūsų priedermė, ir įtikinkite Seimą, kad paprasta balsų dauguma, o ne 71 Seimo narys, salėje retai tiek būna, balsuotų, nes jeigu nepritarė jūsų nuomonei 71 šiuo metu, tik tada svarstome Seimo salėje. Būkite autoritetingi, garbingi ir įtikinkite, kad už jūsų išvadą visada Seimas balsuotų vienbalsiai, o ne prisiimkite gudrią Statuto pataisą. Jeigu nenori, kad klausimas būtų svarstomas Seime, tai jie dabar pastatyti aukščiau popiežiaus, vienu žodžiu, aukščiau Seimo. Seimo Teisės ir teisėtvarkos komitetas. 
Tai tikrai antikonstituciška ir prašyčiau, gerbiamieji Seimo nariai, paremti šią pataisą, o Teisės ir teisėtvarkos komitetui būti autoritetingam tiek, kad jūsų žodis būtų šventas visiems Seimo nariams ir nereikėtų 71-am balsuoti už jūsų priimtą kartais lobistinę kokią nors formuluotę. 
PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, balsuojame. Replikos po balsavimo. (Balsai salėje) Galėsime pasisakyti po to. (Balsai salėje) Atsiprašome, R. J. Dagys – prieš. 
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, niekada nebus taip, kad mes šimtu procentų vienas kitam būsime tokie autoritetai, visada bus skirtingos nuomonės ir kiekvienas turime gerbti skirtingas nuomones. 
Šiuo atveju kolegai P. Gražuliui galiu pasakyti, kad jis persistengė, nes tikrai galutinis žodis ir dabar Statute yra Seimo. Jeigu mes nepritariame Teisės ir teisėtvarkos komitetui, tai mes galime atmesti jo siūlymą, kad tai prieštarauja Konstitucijai. Jokių problemų nėra. Jis pareiškia savo nuomonę, o mes visi pasakome: sutinkame su ta nuomone arba ne. Viskas yra gerai. Man atrodo, mes čia keliame audrą stiklinėje. 
PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, balsuojame dėl pasiūlymo. Kas palaikote A. Stancikienės pasiūlymą, balsuojate už, kas komiteto – prieš arba susilaikote. 
Balsavo 87 Seimo nariai: už – 30, prieš – 5, susilaikė 52. Nepritarta. 
Kita A. Stancikienės pataisa. Prašome pasisakyti. (Balsai salėje) Taip, replikos po balsavimo. Prašom. Pirmas ponas V. A. Matulevičius, po to jūs.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Aš norėčiau atkreipti dėmesį, kad kolegė A. Stancikienė iškėlė be galo svarbią problemą. Teisės ir teisėtvarkos komitetas iš tikrųjų imasi jam nebūdingų funkcijų, t. y. sprendžia, ar mūsų siūlomi įstatymų projektai atitinka Konstituciją, tarsi Teisės ir teisėtvarkos komitetas būtų Konstitucinis Teismas. Aš pats neseniai su tuo susidūriau, kai pasiūliau Politinių partijų įstatymo pataisą, kuria siūliau, kad partijoms, patrauktoms baudžiamojon atsakomybėn, būtų uždrausta reorganizuotis. Jūsų vadovaujamas komitetas padarė išvadą, kad tai prieštarauja Konstitucijai, ir šią pataisą užblokavo. Tačiau kai buvo pasiūlyta Baudžiamojo kodekso pataisa, atleidžianti politines partijas nuo baudžiamosios atsakomybės, Teisės ir teisėtvarkos komitetas neįžvelgė prieštaravimo Konstitucijai. Tai yra dvigubi standartai, be viso kito. Ačiū. 
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Teisės departamentas neįžvelgė.
PIRMININKAS. Prašom, P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, ar neatėjo laikas vis dėlto gerbti mums patiems save? Kaip mes norime, kad gerbtų Seimą tauta, jeigu patys Seimo nariai negerbia savęs? Gerbiamieji, galų gale Tautos atstovybė, padarome Teisės ir teisėtvarkos komitetą aukščiau Tautos atstovybės. Kaip tai galima daryti? Aš sakau, tegul jie teikia pataisą, kad vienas ar kitas įstatymo projektas prieštarauja Konstitucijai, bet Seimas paprasta balsų dauguma pasako, ar pritaria, ar nepritaria tokiai nuostatai. O dabar reikia, kad 71 Seimo narys balsuotų, tik tada klausimas įtraukiamas į darbotvarkę. Jeigu mes juokiamės iš savęs, tai tauta dvigubai juokiasi. 
PIRMININKAS. A. Stancikienės kitas pasiūlymas. 
A. STANCIKIENĖ (DKF). Kitas pasiūlymas, taip? Kitas pasiūlymas analogiškas tam pasiūlymui, kuris buvo susijęs su Valstybės saugumo departamento metinės veiklos ataskaitomis. Jis yra susijęs su tuo, kad Generalinės prokuratūros metinės veiklos ataskaitas Teisės ir teisėtvarkos komitetas turi išklausyti ir teikti Seimui tvirtinti, t. y. analogiškai, taip, kaip buvo su Valstybės saugumo departamento metinėmis ataskaitomis, aš siūlau Generalinės prokuratūros metinių ataskaitų svarstymą ir tvirtinimą tiesiog perkelti į Seimą. Vėlgi, kad nebūtų, kad kažkur susirenka teisininkų komitetas, kuris turi daug pažįstamų, ryšių ir taip toliau, su prokurorais labai gražiai susitaria. Na, gal daugiau išvadų nedarysiu, bet daug visokių prielaidų tiesiog čia galima įžvelgti. Noriu pasakyti, manau, kad iš tikrųjų atstovaudamas valstybės piliečiams ir iš tikrųjų vykdydamas parlamentinę kontrolę, kadangi visi prisiimame didelę atsakomybę dėl to, kaip veikia teisėsaugos institucijos, taip pat ir prokuratūra Lietuvoje, Seimas turi svarstyti ir tvirtinti Generalinės prokuratūros ataskaitas. Todėl tiesiog siūlyčiau papildyti šiuo punktu. 
PIRMININKAS. Pirmininke, tiesiog papildymas, kad dabar praktiškai taip ir yra pagal Statutą.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Aš noriu tik pasakyti, kad Teisės ir teisėtvarkos komitetas neseniai apsvarstė Prokuratūros ataskaitą, netgi ne viename posėdyje tas svarstymas vyko. Greitu laiku, čia jau ne nuo manęs priklauso, ne nuo komiteto, o nuo Seniūnų sueigos, kada bus įtraukta į plenarinio posėdžio darbotvarkę… Bet vadovaujantis tokia logika, kolege Stancikiene, prašom paklausyti, tada reikėtų rašyti visas institucijas, kurios atskaitingos Seimui, prie visų komitetų funkcijų. Mano įsitikinimu, tai turi būti savaime suprantama ir to nebūtina rašyti į Statutą, nes visos šios institucijos, kurių vadovai yra skiriami Seimo, yra atskaitingos Seimui. Todėl jos pateikia savo ataskaitas, komitetai jas apsvarsto. 
Tokia buvo dvejų paskutinių metų praktika, kolege Aurelija, kai institucijų ataskaitos į Seimo plenarinį posėdį nepatekdavo. Naujos kadencijos Seimas, manau, nusprendė visai kitaip ir mes teikiame visas tas ataskaitas. Tai turėtų būti ne tik Valstybės saugumo departamentas, bet ir Specialiųjų tyrimų tarnyba, ir Prokuratūra, ir kitos Seimui atskaitingos institucijos. Todėl jų visiškai nereikia rašyti prie komiteto funkcijų. Tai yra paties Seimo kompetencija.
PIRMININKAS. Pirmininke, 2 min.! Labai ačiū jums už išsamų… Kaip teisingai paminėjo, pagal Seimo statutą visos ataskaitos, apsvarstytos komiteto, turi atkeliauti į Seimą ir (…), ir tvirtina. Nutarimas yra pateikiamas dėl ataskaitos. 
P. Gražulis užsirašė dėl šito pasiūlymo. Prašom kalbėti už. Jūs galėsite…
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš manyčiau, jeigu pritartume po svarstymo, galėtume priėmimo stadijoje pateikti A. Stancikienės pataisą ir nieko nepakenktų, jeigu būtų išvardytos visos institucijos. Tikrai nematau problemos. 
PIRMININKAS. Galime balsuoti?
P. GRAŽULIS (TTF). Nebūtų čia didelės problemos, bet manau, kad galime patobulinti priėmimo stadijoje šį klausimą. 
PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, kviečiu balsuoti. Kas pritaria A. Stancikienei, balsuoja už, kas pritaria komiteto nuomonei – prieš arba susilaiko. 
Užsiregistravo 89 Seimo nariai. Balsavo 86 Seimo nariai: už – 32, prieš – 2, susilaikė 52. Nepritarta. 
Yra Užsienio reikalų komiteto pasiūlymas dėl 9 straipsnio. Užsienio reikalų komitetas palaiko Teisės ir teisėtvarkos komiteto poziciją? Ar galime bendru sutarimu pritarti Teisės ir teisėtvarkos komiteto pozicijai? Pritarta.
Žmogaus teisių komitetas. Ponas L. Talmontas… 
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Analogiškai. 
PIRMININKAS. Analogiškai yra. Ar galime bendru sutarimu palaikyti Teisės ir teisėtvarkos komiteto poziciją? Galime. Pritarta. 
10 straipsnis, pagrindinio įstatymo 1806 straipsnis. Yra Biudžeto ir finansų komiteto… Nematau B. Bradausko. Ar kas kitas iš Biudžeto ir finansų komiteto galėtų pristatyti? 
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Iš esmės pagrindiniam komiteto siūlymui pritarta, todėl ir išvadoje yra „pritarti iš dalies“. Tai yra nustatyti skirtingai, negu yra dabar, – ne per 4 savaites, o per 5 savaites specializuotas komitetas pateikia Europos reikalų komiteto išvadą. Taip pat jie siūlė dėl subsidiarumo principo arba Teisės departamento – iki specializuoto posėdžio komiteto prašymu paprašyto termino. Šitiems pakeitimams… Kitiems nepritarta. Bet dėl pagrindinio siūlymo – dėl 5 savaičių pritarta. Truputį, vieną savaitę, pailginamas terminas, per kurį specializuotas komitetas pateikia išvadą Europos reikalų komitetui. 
PIRMININKAS. B. Bradausko nematome. Ar galime pritarti Teisės ir teisėtvarkos komiteto pozicijai? Bendru sutarimu? Ačiū. 
Kitas Biudžeto ir finansų komiteto pasiūlymas. Gal komiteto pirmininkas J. Sabatauskas pristatys? 
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Jis šiek tiek susijęs su ankstesniu, nes buvo siūloma išbraukti atitikties subsidiarumo principui vertinimą. Šitam dalykui mes nepritarėme. Pritarėme iš dalies, patobulinome kitaip. 
PIRMININKAS. Ar galime bendru sutarimu pritarti Teisės ir teisėtvarkos komiteto pozicijai? Pritarta. 
Seimo nario B. Bradausko pasiūlymas. Pagrindinio projekto 1807 straipsnio 5 dalis. Ar galime bendru sutarimu pritarti Teisės ir teisėtvarkos komiteto pozicijai? Pritarta. 
Yra Audito komiteto pasiūlymas. 1809 straipsnis, Audito komitetas sakė, kad sutinka. Ar galime bendru sutarimu pritarti Teisės ir teisėtvarkos komiteto pozicijai? Pritarta. 
Europos reikalų komiteto pasiūlymas dėl 18010 straipsnio 7 dalies. G. Kirkilas. Nėra. Bet jie lyg ir sakė, kad sutinka su visais. Ar galime pritarti Teisės ir teisėtvarkos komiteto pritarimui iš dalies bendru sutarimu? Galime. Pritarta. 
18012 straipsnis. Yra B. Bradausko pasiūlymas. Ar galime pritarti bendru sutarimu Teisės ir teisėtvarkos komiteto pozicijai? Pritarta. 
18013 straipsnis. Užsienio reikalų komitetui pritarta iš dalies Teisės ir teisėtvarkos komiteto. Ar galime bendru sutarimu pritarti Teisės ir teisėtvarkos komitetui? Pritarta. 
Ir pačioje pabaigoje projekto 11 straipsnis. Yra Kaimo reikalų komiteto pozicija, kad dėl Teisės departamento reikia atsižvelgti. Taigi ir visi komitetai. Gal galime bendru sutarimu pritarti Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadai dėl pasiūlymo Kaimo reikalų komiteto, Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto? Galime? Galime. Sveikatos reikalų komitetas… Net nereikia… Komitetas iš dalies pritarė, bet iš esmės visi pasiūlymai yra Teisės departamento. Audito komitetas, kaip visada, neprašo. Gal galime pritarti Teisės ir teisėtvarkos komiteto pozicijai bendru sutarimu? Pritarta. Keli Teisės departamento. Biudžeto ir finansų komiteto irgi daug pasiūlymų. Pritarė iš dalies. Ar galima bendru sutarimu pritarti Teisės ir teisėtvarkos komitetui? Pritarta. 
Teisės departamento ir visoms kitoms, kurios yra Teisės departamento – „atsižvelgti į komiteto nuomonę“, pritarta iš dalies. Galime bendru sutarimu pritarti. 
Užsirašiusių kalbėti už ir prieš yra. Pirmasis už kalba P. Auštrevičius. 
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Aš atsisakau, posėdžio pirmininke. 
PIRMININKAS. A. Stancikienė – prieš. 
A. STANCIKIENĖ (DKF). Gerbiamieji kolegos Seimo nariai, aš atkreipiu jūsų dėmesį į tai, kad iš tikrųjų skubos tvarka priimamos labai svarbios Statuto pataisos. Neva tai viskas įvilkta į mūsų pirmininkavimą, todėl reikia labai skubiai pasidalinti tam tikras reprezentacines atstovaujamąsias funkcijas. Kas ir kam atstovaus ir kas ir ką reprezentuos, su tuo aš, be abejonės, sutinku, bet žiūrėkite, kas yra pakišta po šitais gražiais marškinėliais. Pavyzdžiui, yra panaikintas 56 straipsnis, kuris vadinamas „Seimo komitetų įgaliojimai atliekant parlamentinę kontrolę“. Šio straipsnio 2 dalis ir pakoreguotos 3 ir 4 dalys yra įrašytos kažkur kitur. Bet, pavyzdžiui, kokio punkto mes netenkame? Mes netenkame 2 punkto. Jeigu komitetas nusprendžia, kad reikia išklausyti Vyriausybės… Ne, ne. Atsiprašau. Mes netenkame šito punkto: „Komitetai pagal savo kompetenciją turi teisę tikrinti, kaip laikomasi įstatymų, Seimo nutarimų, kaip atsižvelgiama į komitetų rekomendacijas bei pasiūlymus savo iniciatyva arba Seimo pavedimu atlikti atskirų problemų parlamentinį tyrimą.“ Šita sakinio dalis apie parlamentinį tyrimą yra įrašyta kitur, bet pirmo sakinio dalis apie tai, kad komitetai turi teisę tikrinti, kaip laikomasi įstatymų ir Seimo nutarimų arba kaip atsižvelgiama į Seimo komitetų rekomendacijas, yra išbraukta. Aš manau, kad ji yra labai svarbi ir jos išbraukimas iš esmės menkina galimybes, smarkiai sumažina galimybes, komitetams atlikti parlamentinę kontrolę. 
Dabar dėl 3 punkto, dėl kurio aš siūliau, kad reikia palikti… išreikalauti iš valstybės institucijų. Atkreipkite dėmesį, komiteto pirmininkas pasakė ir neva pacitavo iš tribūnos, kad dabar Statute yra nuostata „teisės aktų nustatyta tvarka gauti“. Dabar aš jums paskaitysiu, kaip iš tikrųjų yra egzistuojančiame Statute. Visi galite atsiversti Statuto 46 puslapį ir paskaityti. 3 punktas: „Komitetai turi teisę iš-rei-ka-lau-ti iš valstybės institucijų, išskyrus teismus, išvadas raštu, ataskaitas ir kitokią reikiamą medžiagą.“ Ką reiškia? Išbraukiame žodį „išreikalauti“ ir parašome „teisės aktų nustatyta tvarka“. Kaip aš jums jau sakiau, taip iš esmės mes sumenkiname teises, nes savivaldybės dažnai aiškina, kad jos priima sprendimus ir mums jų teikti negali, nes tai susiję su trečiųjų, ketvirtųjų bei penktųjų asmenų interesais. 
Ką aš noriu pasakyti? Gerbiamieji, net projektai, pavyzdžiui, Seimo komiteto projektas, pagal kurį vyksta statyba, yra neteikiamas, nes neva tai yra autorinis darbas. Reikia suprasti, kad jeigu tai autorinis darbas, tai komitetas jį tiražuos ir iš to turbūt biznį darys. Ir komitetas negali patikrinti, ar teisėtai išduoti leidimai. Tai ką aš noriu pasakyti? Tai yra, be abejonės, parlamentinės kontrolės menkinimas, teisių menkinimas. Manau, jūs dar atkreipkite dėmesį, pakartoju, kad Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas netgi neteisingai citavo Statutą. Jis netgi nematė, kad žodis „išreikalauti“ iki dabar Statute egzistuoja. Tai iš tribūnos taip neatsakingai cituoti, aš manau, negalima. Tiesiog noriu pasakyti, kad iš tikro mes skubos tvarka, neva tai prisidengdami pirmininkavimu, darome labai esminius Statuto pakeitimus. Tikrai Seimo nariams siūlau daryti tai atsakingai.
PIRMININKAS. Gerbiamoji Stancikiene, jūs laiką viršijote jau pusantros minutės, todėl labai jums dėkojame už jūsų išsamią nuomonę. 
Kviečiu balsuoti. Kas balsuojate už? 
Atsiprašau, P. Gražulis. P. Auštrevičius buvo užsirašęs, bet nekalbėjo. Gražuli, ar kalbėsite už? Atsisakote. 
P. GRAŽULIS (TTF). Kadangi nepritarė pataisoms, negaliu balsuoti už.
PIRMININKAS. Gerai, atsisakote. Kviečiu balsuoti po svarstymo dėl projekto Nr. XIIP-367(2). 
Užsiregistravo 96 Seimo nariai, balsavo 95: už – 81, prieš – 2, susilaikė 12. Po svarstymo projektui yra pritarta.
Kadangi kitu darbotvarkės klausimu turi dalyvauti teisingumo ministras, o jis dar neatvykęs… Atsiprašau. Galime tada pakviesti teisingumo ministrą į tribūną. 1-11 klausimas – Seimo protokolinio nutarimo „Dėl pritarimo Egidijaus Bieliūno kandidatūros siūlymui į Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėjus“ projektas Nr. XIIP-615. 
Dar repliką po balsavimo nori P. Gylys ir A. Stancikienė. Prašom. 
P. GYLYS (DKF). Gerbiamasis pirmininke, stebėkite, kas vyksta salėje. Prašymas.
PIRMININKAS. Atsiprašau, stebėsime.
P. GYLYS (DKF). Pastaba yra tokia. Mes iš tikrųjų priimame seriją statutinių pakeitimų, kurie buvo lyg ir reprezentacinių struktūrų pakeitimai, pritaikant situaciją pirmininkavimui. 
Bet, antra vertus, palietėme labai rimtų dalykų. Ir kas mane jaudina, ir tikiuosi, kad mes paskutinėje stadijoje pataisysime situaciją, tai negalime silpninti Seimo parlamentinės priežiūros funkcijų, negalime Teisės ir teisėtvarkos komitetui atiduoti monopolijos teisei. Ir pareigūnų, kuriuos Seimas tvirtinta arba pritaria jų paskyrimui, ataskaitos neturi būti formalios. Šitie dalykai turi būti dar kartą apsvarstyti ir paskutinį variantą priimant į tai turi būti atsižvelgta. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. A. Stancikienė dar.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Aš tiesiog protokolui, jeigu galima. Aš netyčia paspaudžiau už, prašau užskaityti mano balsą prieš.
PIRMININKAS. Atsižvelgsime. Dėkojame visiems. 
Dabar, gerbiamasis ministre, jūsų klausimas. 

11.53 val.
Seimo protokolinio nutarimo „Dėl pritarimo Egidijaus Bieliūno kandidatūros siūlymui į Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėjus“ projektas Nr. XIIP-615 (pateikimas)

J. BERNATONIS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos Seimo nariai! Kadangi Teisingumo ministerijai buvo persiųstas Europos Sąjungos Tarybos generalinio sekretoriaus šių metų kovo 21 d. raštas dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 255 straipsnio, komiteto nepalankios nuomonės dėl Lietuvos Respublikos pateiktos A. Dambrauskaitės kandidatūros Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėjo pareigoms užimti, atsižvelgiant į tai Ministro Pirmininko potvarkiu sudaryta tarpžinybinė darbo grupė organizavo pakartotinę pretendentų teisėjo pareigoms Europos Sąjungos Bendrajame Teisme užimti atranką. 
Darbo grupė, įvertinusi pretendentų dokumentus, balsų dauguma nusprendė rekomenduoti Vyriausybei E. Bieliūno kandidatūrą į Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėjus. 
Šiame kontekste paminėtina, kad pagal Lietuvos Respublikos Vyriausybės įstatymo 53 straipsnio 3 dalį Lietuvos Respublikos teisėjo kandidatūrą į Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėjus turi pateikti Vyriausybė, gavusi Respublikos Prezidento pritarimą ir pasikonsultavusi su Seimu. Teisėjai skiriami bendru Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybių sutarimu. 
Atsižvelgdama į minėtą darbo grupės rekomendaciją, Lietuvos Respublikos Vyriausybė nutarimu kreipėsi į Respublikos Prezidentę su prašymu pritarti E. Bieliūno kandidatūrai. Respublikos Prezidentė šių metų gegužės 21 d. dekretu pritarė E. Bieliūno kandidatūros į Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėjus pasiūlymui. Atsižvelgdama į tai Vyriausybė gegužės 22 d. nutarimu kreipėsi į Lietuvos Respublikos Seimą su prašymu pritarti E. Bieliūno kandidatūrai į Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėjus. 
PIRMININKAS. Gerbiamasis ministre, dėkojame jums už pristatymą ir kviečiame kandidatą poną E. Bieliūną prisistatyti. Jums skirta iki 10 min., tada bus klausimai.
E. BIELIŪNAS. Laba diena, gerbiamieji Seimo nariai. Reta garbė stovėti tribūnoje. Suprasdamas, kad jūsų darbas intensyvus, daug klausimų darbotvarkėje, ilgai neketinu kalbėti. Tuo labiau kad ne taip seniai teko būti tribūnoje einant į Konstitucinį Teismą. Manau, kad biografiniai duomenys yra išdalinti ir šia prasme kokių nors didelių naujienų, matyt, nepasakysiu. 
Tiesiog galbūt vieną kitą žodį apie motyvus, kodėl vis dėlto dalyvauju šiame antrame atrankos ture. Pirmame ture dalyvauti nepretendavau. Atrodė, ką tik pradėjau dirbti Konstituciniame Teisme, gal ir per anksti keisti pareigas. Bet po to, kaip buvo ir gerbiamojo ministro kalboje pasakyta, situacija šiek tiek sudėtingesnė. Šioje situacijoje man atrodė, kad profesinis teisininko interesas ir susiklosčiusi tokia situacija, kada galbūt reikia sudaryti galimybę išplatinti pretendentų sąrašą. Būtent šitų motyvų sintezė, ar daugetas (teisininkai pasakytų), mane ir paskatino dalyvauti atrankos procedūroje. 
Tai tiek trumpų įvadinių pasakymų. Jeigu būtų klausimų, pagal sugebėjimus bandyčiau atsakyti. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame pretendentui, klausimai jums bus užduoti. Turiu informuoti, kad dabar posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pavaduotojas A. Sysas.
PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Gerbiamieji kolegos, pirmasis nori paklausti R. Šimašius. 
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, gerbiamasis Egidijau, tiesą sakant, aš planavau paklausti teisingumo ministrą. Bet kadangi pagal Statutą, kaip suprantu, nėra galimybės, bandysiu performuluoti tą klausimą ir teiginį gerbiamajam Egidijui. Tiesą sakant, labai sveikinu E. Bieliūną, kurį labai vertinu. Atsimenu, kaip kažkada į žurnalo redakciją kviečiau. Visada atsimenu konstruktyvų darbą ir esu labai už, kad ir kur jis kandidatuotų. Bet turiu vieną labai rimtą rezervaciją. 
Man tikrai labai keistai atrodo A. Dambrauskaitės kandidatūros atmetimo istorija Liuksemburge. Man labai norėtųsi, kad Lietuvos valstybė truputį labiau parodytų stuburą ir pakovotų už tą kandidatūrą, galbūt net teiktų ją pakartotinai, nepaisant visos E. Bieliūno geros kvalifikacijos ir gerų žmogiškųjų savybių. 
Jeigu reikia formuluoti klausimą, Egidijaus paklausčiau, kodėl vis dėlto nekandidatavote pirmą kartą ir kas pasikeitė antrą kartą? Bet iš tikrųjų mano klausimas yra šiek tiek su kita potekste. Vis dėlto ar mes, Lietuva, turime tam tikrą stuburą, ar neturime? (Balsai salėje) 
E. BIELIŪNAS. Atsiprašau, ministras. 
PIRMININKAS. Minutėlę. Pirmiausia atsakys pretendentas tiems, kurie užsirašė, o tada aš suteiksiu žodį ministrui per šoninį mikrofoną. Gerbiamasis buvęs ministre, jūs įveliate mus į nereikalingas diskusijas. Klausia P. Auštrevičius.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Dėkoju už jūsų išmintingą pasiūlymą, kad teisingumo ministras galėtų apibendrinti ir atsakyti į ne vieną kolegos užduotą klausimą. Aš manau, iš tiesų būtų logiška, jeigu ministras atsakytų į mūsų klausimus, o ne kandidatas. 
Gerbiamasis teisėjau, smagu, kai, žinoma, Lietuva turi ne vieną, daugiau kandidatų, ir nepavykus pirmojo kandidato patvirtinimui, atsirado antras. Sakykite, kaip jūs vertinate Europos Sąjungos Bendrojo Teismo kompetencijas ir ar jūs savo veikloje siūlytumėte ką nors keisti, ar numatytumėte sau kokią nors ypatingą veiklą, kuri galėtų toliau tobulinti tos institucijos veiklą ir panašiai?
E. BIELIŪNAS. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų nė vienos dienos nedirbus institucijoje yra sunku ką nors pasiūlyti. Bet aš esu šiek tiek informuotas apie institucijos tam tikrus darbo sunkumus ir siūlomus projektus, kaip tai būtų galima pagerinti. Tikrai nesu apmąstęs šitų korekcijų, organizacinių ar procesinių, bet tam tikros iš jų yra numatomos. Jeigu jau tektų kartais ten dirbti, matyt, ir nuomonė susiformuotų. O kol kas, sakyčiau, nesu tiek subrendęs, kad galėčiau detaliai pakomentuoti šitą klausimą. 
PIRMININKAS. Klausia P. Gražulis. Petrai! Atsisakote. Labai ačiū.
Noriu padėkoti gerbiamajam E. Bieliūnui. Norėčiau suteikti žodį per šoninį mikrofoną teisingumo ministrui.
J. BERNATONIS (LSDPF). Kadangi man buvo užduotas buvusio ministro klausimas, aš pasistengsiu į jį atsakyti. Tai nėra išskirtinis atvejis, kai buvo nepritarta valstybės teikiamai kandidatūrai į teisėjus. Tai buvo jau šeštas toks atvejis, kai komitetas išreiškė neigiamą nuomonę dėl 255 straipsnio. Ta neigiama nuomonė buvo išreikšta dėl mūsų kandidatės, sakyčiau, jaunumo, nes buvo pasakyta, kad po trejų–ketverių metų, eidama tokias pareigas kaip dabar, ji galėtų pretenduoti. Kaip žinote, mes Europos Sąjungoje naujokai, o reikalavimai keliami visiems vienodi. 
Kaip elgiasi kitos valstybės? Aš noriu pasakyti, kad visos penkios prieš mus tais pačiais atvejais teikė naujas kandidatūras. Čia nekalbama apie kovą. Reikia pasiekti, kad sprendžiant šį klausimą būtų palaikymas, todėl mes šį kartą parinkome patį stipriausią kandidatą, kurį, manau, turime, ir tikimės, kad dabar sprendimas jau bus teigiamas.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, balsuoti po pateikimo nereikia. Siūlomi komitetai: pagrindinis – Europos reikalų komitetas, papildomas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Numatyta svarstyti birželio 11 d. Kitokių pasiūlymų nėra. Sutarėm.

12.03 val.
Žemės gelmių įstatymo 1, 2, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 19, 22, 27 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 61 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-487(3) (priėmimas)
 
Svarstome 1-12 kompleksinį klausimą – Žemės gelmių įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymą. Priėmimo stadija. Į tribūną kviečiame A. Salamakiną. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, pone pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Aplinkos apsaugos komitetas po svarstymo dar gavo Seimo narių, taip pat Teisės departamento siūlymus, apsvarstė juos savo posėdyje ir siūlo apsispręsti dėl pataisų. 
PIRMININKAS. Dėkojame. Svarstysime pastraipsniui. 
Dėl 1 straipsnio pastabų nėra. Ar galime priimti? Priimam. Dėl 2 straipsnio yra Teisės departamento pastaba, jai pritarta iš dalies. Ar galime priimti? Priimtas.
Dėl 3 straipsnio yra Seimo narių R. Markausko ir R. Paliuko pataisa. Pritarta iš dalies. (Balsai salėje) Suteikiame žodį ponui R. Markauskui. Ar nori kalbėti ponas R. Paliukas? Ponas R. Markauskas.
R. MARKAUSKAS (DPF). Su šitais sutinkam. 
PIRMININKAS. Minutėlę! Jūs turite pateikti savo pataisą, dėl kurios dar reikia 29 Seimo narių pritarimo, kadangi čia jau buvo priėmimo stadija, čia kitokia procedūra šiek tiek. Gerbiamasis kolega, pateikite savo pataisą, tada komitetas pasakys. Pirmiausia 29 Seimo narių pritarimas ir tada… Gerbiamieji kolegos, gal galime sutarti iš karto, kad nereikėtų prieš kiekvieną pataisą balsuoti, kad Seimas sutinka ir yra 29 balsai dėl tų pataisų, kurios įrašytos teikiamame įstatyme. Ar galime sutikti? (Balsai salėje: „Galime!“) Nereikia balsuoti? Gerai. Tada procedūrą supaprastinam, bus greičiau. Bet man sako, kad jūs vis tiek turite pateikti savo pataisą. Pristatykite. Trumpai pristatykite.
R. MARKAUSKAS (DPF). Aš iš vietos galiu pristatyti. Apie kurią pataisą mes čia kalbame? 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Hidraulinis ardymas.
PIRMININKAS. Hidraulinis uolienų ardymas. Jūsų pasiūlymas.
R. MARKAUSKAS (DPF). 3 straipsnio pakeitimas ir papildymas. Pakeisti 3 straipsnio 2 dalį ir ją išdėstyti taip: „Hidraulinis uolienų ardymas – angliavandenilių tekėjimo į gręžinį aktyvinimo metodas, kai uolienos sluoksnis suardomas dideliu slėgiu į jį įspaudžiant vandens su smėliu ar į smėlį panašių kitų dalelių ir cheminėmis medžiagomis ir (ar) kitos sudėties mišinį ar skystį, siekiant sukurti dirbtinę sluoksnio plyšių sistemą, padidinti uolienos laidumą ir sužadinti angliavandenilių tekėjimą į gręžinį.“ Atitinkamai išbraukiamas tas.
PIRMININKAS. Komiteto nuomonė?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas pritarė iš dalies. Išties kolegos, Raimundai, pasiūlė truputį tikslesnę formuluotę, kas yra hidraulinis ardymas, todėl komitetas atsižvelgė į jų siūlymą. 
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, ar galime pritarti, kiek aš suprantu, autoriai neprieštarauja, patobulintam autorių ir komiteto variantui? Ar pritariame tokiam pasiūlymui? Nėra prieštaravimų? Sutariam. 
Dėl to paties straipsnio yra Seimo narės A. Stancikienės pasiūlymas, jam iš dalies irgi pritarta. Ponia Aurelija, norite kalbėti? Ne. Sutinkate? Sutinka. Ar galime sutikti? Niekas neprieštarauja. Sutinkame.
Dėl 4 dalies taip pat yra tų pačių Seimo narių pataisos. Suteikiu žodį ponui Raimundui ar abiem Raimundams iš karto. Kuriam Raimundui? Pakelkite ranką. R. Paliukui. 
R. PALIUKAS (DPF). Mes siūlėme 3 straipsnio 5 dalį išdėstyti taip: „Laikymas žemės gelmių ertmėse – medžiagų talpinimo žemės gelmių ertmėse būdas, kad būtų galima pagrįstai kontroliuoti medžiagų judėjimą iš saugojimo vietos.“ Išbraukiama, kur buvo toliau – „kasybos pramonės atliekų talpinimo, žemės gelmių…“ (Balsai salėje)
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Šitas, šitas, gerai kalba.
R. PALIUKAS (DPF). „…žemės gelmių ertmėse būdas, kad būtų galima kontroliuoti jų būklę, o prireikus visą jų kiekį iškelti į žemės paviršių jas panaudoti ar perdirbti.“ Mes pasiūlėme tą paskutinį sakinį išbraukti. Komitetas pritarė iš dalies. Komiteto pataisymui mes irgi pritarėme.
PIRMININKAS. Gerai. Gerbiamasis komiteto pirmininke!
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas atsižvelgė į jų siūlymą ne visai, bet tai yra tikslesnė formuluotė, todėl pritarė iš dalies. Taip pat ir A. Stancikienei pritarė iš dalies. 
PIRMININKAS. Gerai. Viskas iš eilės. Gerbiamieji kolegos, ar nėra prieštaraujančių tokiai redakcijai, kurią pasiūlė pagrindinis komitetas? Autoriai neprieštarauja. Galime pritarti bendru sutarimu? Galim. Yra pataisa… Matau, Aurelija, nesijaudinkite, viskas bus laiku. 
Suteikiame žodį A. Stancikienei. Ji turi šito straipsnio šitos dalies savo matymą. Prašau.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Aš savo matymo neturiu, bet norėjau atkreipti dėmesį, kad kažkaip stebuklingai dingo 4 dalis – laidojimas žemės gelmių ertmėse. Tiesiog praleidote. Norėjau atkreipti dėmesį…
PIRMININKAS. Mes kaip tik svarstome…
A. STANCIKIENĖ (DKF). Dabar pristatė ne laidojimą, o laikymą žemės gelmių ertmėse. Pirmininke, sekite labai atidžiai, nes tai yra dvi skirtingos sąvokos, ir būtų gerai, kad eitume papunkčiui.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Laikymas bus kitas straipsnis. Dabar mes kalbame apie laidojimą…
A. STANCIKIENĖ (DKF). Tai dabar pristatė laikymą.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Dabar mes kalbame apie laidojimą, Aurelija, tikrai. Jūsų pastaba yra įrašyti žodžius „paieškos ir žvalgybos“, ir iš dalies mes tam pritarėme. 
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš labai norėčiau, kad jūs sektute, ypač tie, kas teikiate pasiūlymus, ir po to nekalbėtute, ko nereikia. Komiteto pirmininkas ir posėdžio pirmininkas seka. Aš pats pranešiau, kad mes svarstome 3 straipsnio 4 dalį. Ar galime visai 4 daliai pritarti su pasiūlymais, kuriuos pateikė Seimo nariai? Galime. Bendru sutarimu pritariame.
Svarstome 5 dalį – laikymo žemės gelmėse, gelmių ertmėse. Ir vėl yra mūsų kolegos pataisų. R. Paliukas. Gerbiamasis Raimundai!
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Siūlo išbraukti paskutinę dalį…
PIRMININKAS. Gerbiamasis Algimantai…
A. SALAMAKINAS (LSDPF). …komitetas pritarė iš dalies.
PIRMININKAS. Algimantai, jie turi pristatyti. Jūs neskubėkite.
R. PALIUKAS (DPF). Čia mes siūlome išbraukti paskutinę dalį apie tai, kokį kiekį galima laikyti žemės ertmėse.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ne. Ne, ne, ne. 
PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, pateikėte daug pasiūlymų, po to nesekate, ką jūs patys siūlėte. 3 straipsnio 5 dalis. Atsiverskite 3 straipsnio 5 dalį, o ne kalbėkite apie viską, nes po to prasideda ginčai. Komiteto nuomonė.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas pritarė iš dalies, pridėjo „ir kitų atliekų (…) žemės gelmių būdus“, iš dalies pritarta ir pritarta išbraukti „kasybos pramonės atliekų…“ ir t. t., tą išbraukti. Pritarta iš dalies. 
PIRMININKAS. Ar autoriai sutinka? Sutinka. Yra dvi A. Stancikienės pataisos. Sutinka. Aurelija sako, kad sutinka. Gerbiamieji kolegos, ar galime pritarti komiteto redaguotai 3 straipsnio 5 daliai? Sutinkame bendru sutarimu.
Dėl 6 dalies – naudingosios iškasenos. Yra vėl kolegų pataisų. Kuris Raimundas pristatys? Palaukite, pakelkite ranką, mes žinosime, kuris Raimundas. Paliukas. Įjungsime mikrofoną, minutėlę.
R. PALIUKAS (DPF). Iš 6 straipsnio 2 dalies mes siūlėme išbraukti…
PIRMININKAS. Atsiprašau, 3 straipsnio 6 dalis, ne 6 straipsnio, o 3 straipsnio 6 dalis.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Naudingosios iškasenos.
PIRMININKAS. Naudingosios iškasenos. Aš gi pasakiau. Įjunkite R. Markauską. Matau, kad autoriai ne… Minutėlę, įjungsim mikrofoną. Ponas R. Markauskas.
R. MARKAUSKAS (DPF). 3 straipsnio 6 dalį išdėstyti taip: „Naudingosios iškasenos – žemės gelmėse esančios gamtinės medžiagos, kurias galima naudoti gamyboje ar kitoms reikmėms: pirma, išsklaidytieji angliavandeniliai – angliavandeniliai, esantys mažai laidžiose ir (ar) tankiose (dažniausiai angliavandenilius generuojančiuose) uolienose, kurių išgavimas ekonomiškai įmanomas dirbtinai skatinant ir…“
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, neskaitykite, mes turime raštu. Esmę pasakykite, ką siūlote pakeisti.
R. MARKAUSKAS (DPF). Išbraukti „nafta ir dujos, likusios pirminėje…“
PIRMININKAS. Na, va, labai ačiū, trumpai ir aiškiai. Gerbiamieji kolegos, ar galime… Komiteto nuomonė.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas pritarė iš dalies, yra tikslesnė formuluotė, todėl siūlome pritarti iš dalies. 
PIRMININKAS. Gerbiamieji autoriai, ar sutinkate su komiteto nuomone? Sutinka. Yra dėl tos pačios dalies Seimo narės A. Stancikienės pataisų. Ar Aurelija nori kalbėti? Sutinka. Gerbiamieji kolegos, ar galim pritarti 3 straipsnio 6 daliai bendru sutarimu? Sutariame. 
Yra dėl 13 dalies Teisės departamento pasiūlymų, dėl jų nereikia balsuoti. Dėl 11 dalies yra R. Markausko ir R. Paliuko pataisų. Kuris kalbės? Joms pritarta.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Taip, komitetas visiškai pritarė. 
PIRMININKAS. Ar galime visi su tuo sutikti? Sutinkame. Pritarta. Gerbiamieji kolegos, ar galime pritarti 3 straipsniui su visomis pataisomis, kurias mes svarstėme? Pritariame. 
Dėl 4 straipsnio pataisų nėra. Galime priimti? Priimame. Dėl 5 straipsnio pataisų nėra. Ar galime priimti? Priimame. Dėl 6 straipsnio „Leidimas tirti žemės gelmes“ 2 dalies yra Seimo narių R. Markausko ir R. Paliuko pataisų, joms iš dalies pritarta. Kuris pristatys? 
R. PALIUKAS (DPF). Mes sutinkame su daliniu Seimo pakeitimu. Čia yra išbraukti Vyriausybės leidimą. 
PIRMININKAS. Supratau. Ačiū. Komiteto nuomonė?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas pritarė iš dalies ir patikslino straipsnio sąvoką.
PIRMININKAS. Autoriai sutinka, supratau, tai gerai. Dėl tos pačios dalies yra A. Stancikienės pasiūlymų. Gerbiamoji Aurelija, ar norėsite kalbėti? Ne. Dėkoju. Jūs sutinkate su komiteto pasiūlytu variantu? Labai ačiū.
Gerbiamieji kolegos, ar galime su pateiktais pasiūlymais dėl 2 dalies pritarti? Pritariame.
Dėl 3 dalies yra Teisės departamento pastabų, joms yra pritarta. Ačiū. Ar galime visam šitam 6 straipsniui pritarti? Galime. 
7 straipsnis. Teisės departamento pastaboms yra pritarta. Ar galime pritarti 7 straipsniui? Pritariame.
8 straipsnis. Teisės departamento pastabos, kai kurioms pritarta, kai kurioms nepritarta. Ar galime pritarti 8 straipsniui su Teisės departamento pastabomis, kuriom pritarėme? Taip. 
Dėl 9 straipsnio. Pastabų nėra. Ar galime pritarti? Pritariame.
Dėl 10 straipsnio. Yra Teisės departamento pastabų dėl 4 dalies, joms pritarta. Ir yra Seimo narių R. Markausko ir R. Paliuko pataisos, joms komitetas nepritarė. Gerbiamieji kolegos, prašom. R. Paliukas.
R. PALIUKAS (DPF). Gerbiamieji Seimo nariai, čia yra esminės šio įstatymo pataisos. Aš norėčiau paaiškinti truputį plačiau. 11 straipsnio 4 dalyje buvo įrašyta, kad „kasybos pramonės atliekos, susidariusios hidraulinio ardymo metu, gali būti Vyriausybės ar jos įgaliotos institucijos nustatyta tvarka paliekamos dirbtinėse žemės gelmių ertmėse, susidariusiose tų gamtinių išteklių gavybos procese, kurių gavybai buvo naudojamas hidraulinis ardymas. Draudžiama palikti žemės gelmėse hidraulinio ardymo metu susidariusias kasybos pramonės atliekas, jei jų kiekis viršija viename gręžinyje 500 m3.“ Čia yra esminis dalykas, ir mes siūlome paskutinį sakinį, kuris prasideda žodžiais „draudžiama palikti“, tuos 500 m3 išbraukti, kadangi atliekant hidraulinį ardymą, mes žinome iš literatūros, taip pat gerbiamasis ministras matė Amerikoje, aš žiūrėjau Lenkijoje, susidaro daugiau negu 500 m3 skysčio, kuris lieka žemės gelmėse. Jeigu mes įrašysime 500 m3, apribosime įstatymu, tai mes praktiškai užkirsime kelią ateityje daryti žvalgybą ir naudoti hidraulinį ardymą. Ir taip ne tik skalūninių dujų ar naftos žvalgybai, bet ir tradicinių naftos ar dujų išteklių gavybai ir žvalgybai. Todėl mes siūlome šitą išbraukti ir įrašyti, kad Vyriausybė ar jos įgaliota institucija turi kontroliuoti šitą procesą, o ne apsiriboti tiesioginiu tokiu nedideliu skaičiumi 500 m3.
PIRMININKAS. Ačiū. Komiteto nuomonė.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas nepritarė šiam siūlymui. Pagrindinis argumentas ar argumentai yra tokie. Jeigu mes nenustatysime, kiek galima palikti šito panaudoto skysčių kiekio gręžinyje arba leisti įsiurbiant naftą vėl atgal pilti į gręžinį, tai mes paliksime ne tik sau, bet ir ateities kartoms tiksinčią miną. Nes tikrai neaišku, kur tas vanduo, o jis gali būti toksiškas, gali būti radioaktyvus, pajudės, ar jis nesusijungs su geriamaisiais požeminiais vandenimis, o technologiškai tikrai tą galima atlikti. Galima ištraukti, po to utilizuoti, kur nors kitur padėti, bet jokiu būdu neišvalius jo palikti žemės gelmėse negalima. Ir čia yra ne tik komiteto narių… bet mes konsultavomės ir su mokslininkais, jie lygiai tą patį sako – negalima Lietuvos žemių gelmėse palikti, laidoti šitų atliekų. (Plojimai) 
PIRMININKAS. Aš noriu labai paprašyti balkone sėdinčių žmonių netriukšmauti, nes paprašysime… 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Pirmininke, labai trumpa pastaba. Tikrai 500 m3 dėl horizontalaus naftos hidraulinio ardymo pakaks. Čia jokiu būdu neužkertamas kelias. Neužkertamas kelias net žvalgybai. Manau, kad atlikus žvalgybą turėtume viską, ką ten supylėme, išsiurbti ir išvalyti, t. y. eiti tokiu keliu, bet jokiu būdu nepalikti gelmėse tiksinčių bombų. 
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, nuomonės išsiskyrė. Nuomonė už – A. Kubilius už pataisą.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis komiteto pirmininke, gal jūs nemanipuliuokite mokslininkų vardu, nes ir vakar jūsų komitete buvo labai aiškiai pasakyta, kad taip, yra mokslininkų, kurie sako, kad tokios pataisos reikia. Yra mokslininkų, taip pat garbingų akademikų, kurie sako, kad tokia pataisa iš tikrųjų sustabdytų ir žvalgybos, ir gavybos darbus. Todėl aš tikrai pritariu pono R. Paliuko argumentams. Mes neturime štai tokiomis tariamai nekaltomis pataisomis stabdyti tokių žvalgybos ir gavybos darbų, kurie ir kitose normaliose ir išsivysčiusiose pasaulio valstybėse yra atliekami. Todėl aš siūlau pritarti pono R. Paliuko pataisai. 
PIRMININKAS. Prieš kalbės A. Stancikienė.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Žinote, aš taip žiūriu, klausausi A. Kubiliaus ir galvoju, ar jis už, ar prieš Lietuvą? Gal jūs tikrai čia atstovaujate svetimų valstybių jėgoms? Jūs pažiūrėkite, apie ką mes šnekame. 500 m3 užteršto toksiško vandens tirpalo bus paliekama žemės gelmių ertmėse. Mes, komitetas, leidžiame palikti, bet tik tada, kai tai yra dirbtinėse talpose, kai yra dirbtinai suformuotos kokios nors izoliuotos talpos, tada mes manome, kad nieko baisaus. Priešingu atveju didesnis kaip 500 m3 toksiškai užteršto skysčio kiekis turi būti iškeltas į žemės paviršių. Tai yra esminis dalykas. 
Aš nežinau, galų gale kas nors Lietuvoje pradės šnekėti, kas čia iš tikro vyksta ir kas čia yra tie Lietuvos išdavikai? Aš nežinau. Dabar mes užteršime savo povandeninio geriamojo vandens išteklius, ištisus baseinus. Ir ką? Kas nors už tai atsakys ar ne? Ar nors vienas atsakė už tai, kad mes neturime savo valstybinės „Minijos naftos“? Ar kas nors atsakė už tai, kad naftą pigiausia kaina eksportuoja į užsienį, kad mes, norėdami naudoti naftą savo poreikiams, mokame brangiausią kainą? Ar kas nors atsakė už tuos veiksmus, kurie yra nukreipti iš esmės prieš mūsų valstybingumą? 
Tiktai garsiai šneka ponas A. Kubilius, kad jis yra už mūsų valstybingumo išsaugojimą, už mūsų energetinę nepriklausomybę, bet įdomu, kokį vandenį mes gersime ir ką mes valgysime, kai bus užterštas povandeninis geriamasis vanduo? Tada galbūt mums nereikės nei naftos, nei dujų, nes mes labai brangiai mokėsime už tai, kad tą geriamąjį neužterštą vandenį į Lietuvą kas nors mums eksportuotų? Kur čia yra valstybės išdavystė ir kas vis dėlto yra tas valstybės išdavikas? Aš siūlau griežtai balsuoti prieš ir tie, kurie ateina su savo ekonomine…
PIRMININKAS. Ačiū, Aurelija. Dvi minutės!
A. STANCIKIENĖ (DKF). …nauda, turi sugalvoti, kaip tą toksišką vandenį iškelti.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš visiems išjungsiu mikrofonus, kurie kalbės daugiau kaip dvi minutes. Išmokime trumpai formuluoti mintis.
Balsuojame. Kas pritaria Raimundų pasiūlymui, balsuoja už, kas mano, kad nereikia pritarti, balsuoja kitaip. R. Markausko ir R. Paliuko 10 straipsnio pataisa.
Už balsavo 59, prieš – 17, susilaikė 24. Pataisai pritarta.
Replika po balsavimo – A. Skardžius. 
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamieji, vis dėlto čia esminė pataisa dėl žemės gelmių užteršimo, nes iki šiol mes neturėjome galimybės ir pumpuojant nacionalinę tradicinę naftą į gelmes būdavo pilamas vanduo. Šiuokart mes pritarėme, kad gelmėse paliksime chemikalus. Jeigu bus priimtas visas įstatymas, tikrai tauta turėtų įsidėmėti tuos, kurie balsavo už tai, kad būtų chemiškai užterštos gelmės. 
PIRMININKAS. Ačiū. Girdžiu žodį „propaganda“, bet suteikiu žodį L. Balsiui. 
L. BALSYS (MSNG). Replika po balsavimo. Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų mes turime žinoti, kas čia šiandien vyksta arba kas nevyksta. Čia nevyksta normalaus įstatymo priėmimas ir pataisos, kurios pateiktos, nėra natūraliai atsiradusios diskusijų metu. Šitos pataisos atsirado po svarstymo, kai Seimas sklandžiai per svarstymą pritarė komiteto siūlymams. Paskui maždaug po valandos atsirado tos kolegų pateiktos pataisos, kurios jau man buvo kažkur labai matytos. Prisiminiau, kur – „Chevrono“ teisininkų daugybiniuose kreipimusi į Aplinkos apsaugos komitetą. Taigi susiduriame su cinišku bandymu prastumti „Chevrono“ interesus. Yra sąmoningas Lietuvos padėties bloginimas. Tie kolegos, kurie balsuojate už pataisas, kurios siūlomos prieš komiteto pataisas, pagalvokite, už ką arba prieš ką jūs balsuojate. Jūs balsuojate prieš Lietuvą ir prieš žmonių interesus. (Balsai salėje) 
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš labai norėčiau, kad kalbėtumėte… Replika po balsavimo. Ne agitacija, ne propaganda, o replika po balsavimo. Trumpai ir aiškiai. P. Gylys.
P. GYLYS (DKF). Paprastai ir aiškiai. Susikirto „Chevrono“ ir Lietuvos interesai. Šiandien mes turime rezultatą – „Chevronas“ ar Lietuva. Deja, „Chevronas“ šį kartą laimėjo. Sveikinu balsavus už šitą… (Balsai salėje) 
PIRMININKAS. Noriu paprašyti A. Kubiliaus, kad nuramintų šitą pusę, nes iš čia girdžiu labai didelį triukšmą. Tada suteiksiu jums žodį. 
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Ar galite įjungti? Gerbiamieji kolegos, net tada, kai „Gazpromas“ pralaimi, nereikia taip kai kam čia, salėje, nervintis. 
PIRMININKAS. Prašom. 
R. PALIUKAS (DPF). Gerbiamieji Seimo nariai, kad ir kaip būtų, aš esu vienintelis geologas tarp Seimo narių. Aš tikrai įsivaizduoju, kas yra, kai tos skalūninės dujos yra 1800 m gylyje, o geriamasis vanduo, kurio užteršimu ponia A. Stancikienė mus taip gąsdina, yra 300 m gylyje. Tarp jų yra 1,5 km nelaidžių uolienų sluoksnis. Kiek galima klausytis šitos demagogijos dar pakvietus žmones, kurie irgi neįsigilinę į tuos dalykus paskui viską politizuoja? 
Aš, kaip specialistas, pateikiau šitą pataisą. Nei „Chevronas“, nei „Gazpromas“ jokios įtakos čia neturi, bet mes nenorime žiūrėti logiškai, mes neklausome, ką pasakė Mokslų akademijos komisija iš dešimties akademikų. Dar aš informuosiu Seimo narius, kad tarp tų dešimties akademikų buvo trys akademikai geologai. Visi dešimt pasirašė už akademijos nutarimą, kad mes turime žvalgyti su tam tikrais saugikliais ir žinoti, kas yra Lietuvos žemės gelmėse, kurios priklauso Lietuvai ir visai tautai. 
Dabar vienas iš tų akademikų (jeigu reikės, aš įvardinsiu pavardę) staiga pakeitė nuomonę, pateikė tokias pataisas, kurios absoliučiai nederintos su Mokslų akademijos komisijos devynių narių nuomone. Aš dar pranešiu jums, kad šiandien 14.00 val. renkasi Mokslų akademijos komisija. Ji apsvarstys susidariusią situaciją ir, kaip mane informavo, bus pateiktos komisijos išvados ir Seimui, ir Vyriausybei. Aš manyčiau, visą šitą tokį pučiamą burbulą reikėtų blaiviai nuleisti. Ačiū.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, sprendimas yra priimtas, todėl pareiškimus prašom daryti Seimo posėdžių pabaigoje. Yra tam numatytas laikas. Daugiau niekam žodžio nesuteikiu, nes čia jau dabar prasideda pareiškimų pateikimas. 
Gerbiamieji kolegos, yra dėl šito straipsnio ir A. Stancikienės pataisos, bet kadangi jau nubalsuota priešingai, tai… (Balsai salėje) Gerbiamoji Aurelija! Prašau komiteto pirmininko nuomonės.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Pirmininke, jūs teisus, nes pritarta šitai pataisai, tai dėl Aurelijos tarsi ir neišeina balsuoti, nes ji palieka tuos 500 kubų. Jeigu pritarsime ir tam, ir tam, tada bus…
PIRMININKAS. Mes jau tokį atvejį turėjome, todėl balsavimo šiuo atveju nebus. 
Gerbiamieji kolegos, balsuojame dėl viso… Ar galime bendru sutarimu pritarti 10 straipsniui? Negalime. Balsuojame dėl 10 straipsnio. 
Už balsavo 72, prieš – 13, susilaikė 16. 10 straipsniui pritarta. 
Dėl 11 straipsnio 2 dalies yra Seimo narių R. Markausko ir R. Paliuko pataisos. Kuris pateikia, pakelkite ranką. Gerbiamieji kolegos, norėčiau dėmesio! Jūsų pataisų daug ir dviese niekaip nesutariate, kuris kalbės. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Gal galima trečiam? (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Žiūrėkite į originalą. Yra 11 straipsnis, kuris taiso 12 straipsnio keletą dalių, bet pagrindinis yra 11 straipsnis, nes mes dabar svarstome 11 straipsnį. Gerbiamasis R. Markauskas kalbės? Įjungiame. (Balsai salėje) Ne skaitykite, o pasakykite esmę.
R. MARKAUSKAS (DPF). Čia paprasčiausiai sąvokos išbraukiamos ir nieko čia… patogiau. (Balsai salėje) 
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis pirmininke, aš girdėjau, kad tas pataisas rengė ir registravo „Chevronas“, gal jie tegul ir pristato, nes autoriai nežino esmės.
R. MARKAUSKAS (DPF). Žino, viską žino. 
PIRMININKAS. Aš suprantu, kad Petras viską žino, bet šiuo atveju komiteto nuomonė.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas iš dalies pritarė dėl tradicinių išsklaidytųjų angliavandenilių naudojimo. Mano, kad kolegų formuluotė yra tikslesnė, ne visą priėmėme, bet pritarėme iš dalies. Teikėjai Raimundai su tuo sutiko. 
PIRMININKAS. Ar sutinka autoriai? Sutinka. Gerbiamieji kolegos, ar galime šiai daliai pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galime. Pritarta. 
Dėl 3 dalies yra R. Markausko pasiūlymas, kuriam iš dalies pritarta. Ponas Raimundas pateiks pasiūlymus? (Balsai salėje) Gerai, komiteto nuomonė.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas pritarė iš dalies ir leidimas naudoti tradicinių angliavandenilių išteklius gali būti suteiktas be konkurso Vyriausybės nustatyta tvarka. Pritarta iš dalies. Autoriai sutinka.
PIRMININKAS. Ar sutinka autoriai su komiteto nuomone? Sutinka. Ar galime bendru sutarimu pritarti 3 daliai? Taip, pritarta. 
12 straipsnis. (Balsai salėje) Teisingai. Ar galime bendru sutarimu pritarti visam 11 straipsniui? (Balsai salėje) Galime, nėra prieštaraujančių.
12 straipsnis. Dėl 12 straipsnio 1 dalies… 5 dalies yra Teisės departamento pastabos, kurioms pritarta. Dėl 6 dalies yra R. Markausko, R. Paliuko pataisos, kurioms nepritarta. Dabar kviečiu vieną iš autorių pristatyti pataisas. R. Paliukas. Minutėlę! Pažiūrėkite, tuoj įjungsime mikrofoną. Prašau.
R. PALIUKAS (DPF). Čia susiję su ta pačia diskusija, kuri vyko dėl 11 straipsnio. Mes sakome, kad šio įstatymo „naudoti dirbtines žemės gelmių… kasybos atliekoms laikyti ir laidoti“… mes siūlome netaikyti šiam straipsniui to, kas buvo numatyta 11 straipsnio 4 dalyje. 
Dabar aš dar noriu paaiškinti, ką reiškia „komitetas nepritarė“. Mes buvome 8 Seimo nariai, 4 balsavo už, 4 – prieš, lėmė pirmininko balsas. Gerbiamieji Seimo nariai, supraskite, kad komitete vyko didelės diskusijos ir nuomonės pasiskirstė po lygiai. Aš siūlau mūsų pataisai pritarti.
PIRMININKAS. Gerbiamasis pirmininke, kadangi mes jau balsavome už 11 straipsnio 4 dalį, tai manau, kad dabar balsuoti nereikėtų.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Reikėtų. Kolegos, reikėtų… 
PIRMININKAS. Aš norėčiau jūsų nuomonės.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Taip, čia yra kalbama ne apie tuos 500 m3, bet apskritai, ar leidžiama laidoti žemės gelmėse, ertmėse šitas visas atliekas. Mes įstatyme sakome, kad tą galima atlikti tik Vyriausybės nustatyta tvarka ir gavus leidimus. Kolegos siūlo be šitų veiksmų. Tai truputį kitoks siūlymas, todėl komitetas ir nepritarė. 
PIRMININKAS. Ar galime pritarti, ar jūs reikalaujate balsuoti? Nes esmė jau priimta tame straipsnyje, jau 500 m3 galima palikti, Seimas nubalsavo.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ne, čia esmė, kad 500 m3 galima palikti, tačiau apskritai kalbama apie ertmes. 
PIRMININKAS. Palaukite, ir ten ertmė, ir čia ertmė. Ar reikalaujame Vyriausybės tvarkos, ar nereikalaujame, aš galiu taip suprasti? 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Taip, aš kviečiu balsuoti ir siūlau nepritarti.
PIRMININKAS. Gerai. Kolegos, prieš kalba A. Skardžius, už užsirašiusių nėra. 
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Aš noriu išsakyti nuomonę, palaikančią komiteto nuomonę, kad mes atveriame kelią laidoti ertmėse, priimdami šitą pataisą. Čia nesusiję su 500 m3, kas yra daugiau nei 10 geležinkelio cisternų. Bet mes atveriame kelią bet kam, radioaktyvioms atliekoms, nesvarbu kam, kad mes galime laidoti toksiškas radioaktyvias medžiagas žemės gelmėse. Lietuva gali virsti šiukšlynu. Europos, Rusijos, nežinau kokiu. Pagalvokite!
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš vis dėlto labai norėčiau, kad jūs kalbėtumėte apie 4 dalį. Mes išsiaiškinome, ar leidžiama su valstybės institucijų tam tikra tvarka, ar be jos. Dėl laidojimo mes jau balsavome. Gerbiamieji kolegos, už nori kalbėti A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš klausausi diskusijos ir man kartais atrodo, kad žmonės tiesiog neskaito, kas yra parašyta. Čia kalbama tik apie vieną punktą, apie 11 straipsnio 4 dalį. Iš tikrųjų, pirmininke, čia yra prieštaravimas. 11 straipsnio 4 dalis – jau pasakyta, ką ten galima padaryti. Čia pakartota tas pats. Tai nėra nei apie radioaktyvias, nei apie kitus dalykus. Kalbame apie 11 straipsnio 4 dalį. Ponas A. Skardžius gąsdindamas, kaip čia viskas bus palaidota, kalba visiškai netiesą, todėl aš siūlau balsuoti už pateiktą pataisą.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ar galiu dar paaiškinti? 
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, kad nebūtų ginčų, aš perskaitau 4 dalį, kaip ji skamba šiame įstatyme: „Žemės gelmių tyrimo ir naudojimo metu susidariusios kasybos pramonės atliekos ir gamtinės kilmės radioaktyvios atliekos, sukauptos žemės paviršiuje, turi būti sutvarkytos laikantis teisės aktų nustatytų reikalavimų.“ Apie tai yra kolegų pasiūlymas, o jūs kalbate visiškai apie kitus dalykus. Jūs pasižiūrėkite, apie ką kalbame. 
Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kas pritaria komiteto nuomonei atmesti, balsuoja už, kas turi kitokią nuomonę, balsuoja kitaip. (Balsai salėje) Atsiprašau, suklydau. Kas už R. Markausko ir R. Paliuko pataisas, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.
Už balsavo 57, prieš – 27, susilaikė 16. Pataisai pritarta. (Balsai salėje) Svarstome… (Balsai salėje) Teisingai. Reikia priimti visą 12 straipsnį. Ar galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galime. (Balsai salėje) Negalime. Balsuojame dėl viso 12 straipsnio. Kas pritaria, balsuoja už, kas turi kitokią nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko. Tik ne pareiškimai.
Už – 64, prieš – 18, susilaikė 23. 12 straipsniui yra pritarta.
13 straipsnis. Yra A. Stancikienės pastaba. 
PIRMININKAS. Gerbiamoji Aurelija, ar sutinkate? Sutinka. Ar galime pritarti 13 straipsniui kartu su pasiūlymu, kurį redagavo komitetas? Galime. Priimta. 
Per šoninį mikrofoną – dėl vedimo tvarkos. 
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Repliką po balsavimo, gerbiamasis posėdžio pirmininke, dėl prieš tai buvusių dviejų balsavimų. Prašau jūsų laikytis Statuto. Jums taip pat galioja Statutas, kaip ir visiems čia. 
PIRMININKAS. Mes laikomės. 
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, aš norėčiau pasakyti, kad gerbiamasis A. Kubilius išgirdęs, už ką mes balsavome, už radioaktyvias atliekas, už visą kitą šlamštą ir mėšlą, kuris atvėrė pagal jūsų pataisą, už kurią jūs balsavote, galimybes ateityje paversti Lietuvą šiukšlynu… 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Kolegos, nenusiminkite, kituose straipsniuose yra saugikliai. 
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, baikime nereikalingas diskusijas, gyvenimas parodys, šitas Seimas… bus kitas Seimas, galės taisyti kitaip. Gyvenimas nestovi vietoje. 
Gerbiamieji kolegos, 13 straipsnis. Mes jau balsavome. 
14 straipsnis. Seimo narių pataisų nėra. Yra Teisės departamento pataisos, joms pritarta. Galime pritarti 14 straipsniui? Pritarta. 
15 straipsnis. Teisės departamento pasiūlymai. Jiems pritarta. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritariame. 
16 straipsnis. Teisės departamento pastabos. Pritarta. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta. 
17 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu pritarti su Teisės departamento pastabomis? Pritariame. 
22 straipsnis. Atsiprašau, 18 straipsnis, pagal originalą 22 straipsnis, su Teisės departamento pastabom. Ar galime pritarti? Galime. Pritariame. 
19 straipsnis. Be Teisės departamento pastabų. Galime pritarti? Galime. 
Paskutinis 20 straipsnis. Ar galime pritarti? Galime. Gerbiamieji kolegos, argumentai už ir prieš. Pastraipsniui yra jau baigta. Už kalba L. Balsys. 
L. BALSYS (MSNG). Gerbiamieji kolegos, kai užsirašiau, buvau už, dabar matau, kad yra prieš. Siūlau dėl tų kelių straipsnių ir dėl kelių pataisų, kurios iš esmės iškreipia visą šitą gerą įstatymą, kuris būtų sudėjęs pakankamai saugiklių, dabar tų saugiklių įrašyta nepakankamai (manau, kad reikėtų), balsuoti prieš ir iš tikrųjų taisyti ir sugrąžinti tai, kas buvo sąmoningai sugadinta, atstovaujant ne Lietuvos ir ne žmonių interesams, o didelės tarptautinės kompanijos interesams ir tų, kurie remia šitą „Chevron“ kompaniją. 
PIRMININKAS. Dėkoju. E. Gentvilas kalbės už, ar irgi ne ten užsirašėte? 
E. GENTVILAS (LSF). Aš užsirašiau ir noriu pasisakyti iš principo už šitą įstatymą, jeigu leisite.
PIRMININKAS. Leisime. 
E. GENTVILAS (LSF). Iš principo aš noriu visai kitą teisinio pobūdžio klausimą iškelti, į kurį man kol kas niekas neatsako. Gerbiamieji, buvo paskelbtas konkursas, jo dalyvis buvo vienintelis „Chevronas“. Sutartis su „Chevronu“ nėra pasirašyta, ir Lietuva keičia įstatymus. Kad ir kaip mes juos keistume, juridine prasme situacija tampa labai kebli. Iš vienos pusės, „Chevronas“ įgyja teisę ir argumentus nepasirašyti sutarties, sakydamas, kad Lietuva, paskelbusi konkursą, jo neužbaigusi sutartimi, keičia teisinę bazę. Iš kitos pusės, atsiranda galimų pavojų, kad jeigu „Chevronas“ vis dėlto ir pakeitus teisinę bazę pasirašytų sutartį su Lietuva, galėtų kiti tarptautiniai konsorciumai, koncernai duoti Lietuvą į teismą dėl tos priežasties, kad buvo paskelbtas konkursas, esant vienokiai teisinei aplinkai, pasirašyta sutartis su „Chevronu“ jau atsiradus kitoms teisinėms aplinkybėms. Taigi, ar teisingai elgiasi Lietuva ir šiuo atveju Seimas, konkurso metu kaitaliodamas teisinę bazę? Mano manymu, juridine prasme čia yra didelis neaiškumas ir nesklandumas. Neatmetu galimybės, kad Vyriausybė, užuot pasakiusi „Chevronui“ – eikite lauk, to nedrįsta pasakyti, pradeda kaitalioti įstatymus, kurie gali tapti nepriimtini konkurso dalyviui „Chevronui“. Tai čia būtų požiūris į verslo aplinką Lietuvoje nelabai koks, bet kuriuo atveju būtų keičiama teisinė bazė konkurso metu. 
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš kalba A. Stancikienė. 
A. STANCIKIENĖ (DKF). Gerbiamieji kolegos, pirmadienį Seime švęsime Sąjūdžio 25-metį. Kadangi greičiausiai A. Kubilius dar kartą bandys sau dalį Sąjūdžio nuopelnų prisipaišyti, tai norėčiau priminti Sąjūdžio nuostatas iš programos. Citata: „Sprendimai dėl potencialiai ekologiškai pavojingų objektų turi būti priimami tik viešai apsvarsčius visuomenei. Sąjūdis siekia, kad ūkio šakos būtų plėtojamos nepažeidžiant ekologijos.“ Kas pasikeitė per 25 metus, išskyrus tai, kad A. Kubilius sėdi čionai? Sėdi valdžioje, prieš tai buvo eilinis laborantas kažkokio Fizikos instituto… 
PIRMININKAS. Gerbiamoji kolege, aš paprašyčiau be įžeidimų, kalbėkite argumentais dėl įstatymo. 
A. STANCIKIENĖ (DKF). Čia ne įžeidimas, čia faktai, čia yra faktai, pareigos, jis dirbo laborantu. Atsiprašau, gal jam įžeidimas – Seimo nario kėdė? 
PIRMININKAS. Dar vienas žodis, aš tada nutrauksiu. 
A. STANCIKIENĖ (DKF). Ir kita programos dalis, kad Sąjūdis reikalauja neplėsti ir nestatyti naujų ekologiškai agresyvių pramonės ir energetikos objektų. Kas gi vyksta praėjus 25 metams nuo Sąjūdžio įkūrimo? Ką mes matome? Seimas priima Lietuvai ekologiškai labai grėsmingus įstatymus. Ir ką noriu pasakyti? Yra jums visiems išdalytas bendruomenių ir visuomeninių organizacijų atviras kreipimasis, kurį pasirašė 275 Žemaitijos kaimo bendruomenės ir visuomeninės organizacijos. 
Gerbiamieji kolegos, mes esame tos visuomenės atstovai, mes esame Lietuvos piliečių atstovai. Aš nežinau, kaip galima bus spjauti atvirai tiek į Sąjūdžio iškeltas labai aiškias programos nuostatas, tai yra jų išdavimas, tiek į 275 bendruomenių nuomonę, išreikštą Seimo nariams. Sakyti, kad Seimo narių tai nepasiekė, negalima. Ji pasiekė Seimo narius. Prašau išgirsti visuomenės balsą ir prašau nebalsuoti už šitą įstatymą. 
PIRMININKAS. Ačiū. Už kalbės K. Daukšys. 
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų šitas įstatymas nėra tobulas, iš tikrųjų dar taisyti ir taisyti būtų galima, bet aš noriu pasakyti vieną paprastą dalyką. Pagal iki šiol galiojusius įstatymus, ko nepasako nei Aurelija, nei niekas kitas, galėjo iš viso laidoti, daryti ką nori, nes toks dalykas kaip skalūninių dujų paieška ir ardymas buvo iš viso neapibrėžtas. Mes jau žinome, kad iki šiol yra mažiausiai 20 atvejų, kada tokiu būdu buvo atliktas ardymas. Tai šitą vietą, aš manau, geriau būtų kuo geriau sureguliuoti. Jeigu bus matoma, kad bus dar kokių nors problemų ir jas reikės ištaisyti, iš tikrųjų taisysime. Seimas nėra Lietuvos tautos priešas ir savo valstybės negerovės skleidėjas. 
PIRMININKAS. Prieš kalba G. Mikolaitis. 
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamieji, tenka nuogąstauti, kad po svarstymo Seimas taip vieningai balsavo, o dabar per dvi dienas taip pasikeitė nuomonė, ypač dešinės pusės. Visi prieš tai buvo už, o šiandien buvo visai kitaip balsuojama. Būnat konferencijoje net amerikiečių mokslininkai pasakė, kad tokioje mažoje valstybėje negalima gręžti, kadangi mažas plotas, maži atstumai, visur yra mūsų gėlas vanduo, mineralinis vanduo. Negalima! Tai sako, kam jūs gręšite? Mes turime pasakyti teisybę. Bet, deja, kai kurie iš mūsų klauso ne tų žmonių, kurie sako tiesą, bet tų, kurie daug turi kai ko, kaip „Chevronas“. Tie, kurie balsuos dabar pagal „Chevroną“, aš manau, po daugelio metų bus „labai gražiai“ minimi, kai Lietuvoje nebus nei mineralinio, nei gėlo vandens. Siūlau balsuoti prieš. 
PIRMININKAS. Už kalba R. J. Dagys. 
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aišku, čia galima prisiminti, kas ir kuo buvo iki mums patenkant į Seimą. Kadangi nebuvau laborantas, o buvau chemijos mokslų daktaras, tai aš ir noriu pasakyti. Gerbiamoji Stancikiene, vis dėlto akademikų nuomonė man daug svarbesnė, negu jūsų rėksmingi postringavimai. Jie tikrai tuos dalykus išmano. O jūsų siūlyme nebalsuoti už įstatymą tikrai įžiūriu tam tikrą gudravimą. Nes jeigu mes dabar nepriimsime, tai nebus jokios reglamentacijos, taip pat, kaip iki šiol, jokios reglamentacijos nebus. Tai jūs to ir siekiate, tik čia kalbate apie „Gazpromą“, „Chevroną“ ir kitus dalykus. Jūs norite, kad taip būtų, tai tą ir sakykite, palikime taip, kaip dabar yra. Kad reglamentaciją Vyriausybė nustatys, čia yra blogai, visi standartai, kurie yra numatyti, čia yra blogai. Visi saugikliai sudėti – čia yra blogai. Apie ką jūs čia dabar šnekate? Taip „Gazpromas“ ar „Chevronas“ įkaitino jūsų smegenis, kad jau nebesuprantate, už ką mes čia dabar balsuojame. Mes balsuojame už įstatymą su visais saugikliais. 
Cheminiu požiūriu nėra nė vienos technologijos, kuri nėra žalinga. Nė vienos. Mes tik sveriame žalos dydį ir mastą. Tai yra visą laiką turime pasirinkti tarp vienos ir kitos technologijos. Tręšimas yra ne ką mažesnis pavojus gruntiniams vandenims negu visos kitos jūsų technologijos. Nors trąšas naudojame, kur patinka. Tai yra faktas. Bet mes negalime be trąšų gyventi. Tai ir apsispręsime. Nėra čia jokios problemos. Europos Sąjunga savo išvadose irgi apie tai kalba. Bet mes dabar kalbame apie žvalgybą. Bet nežinodami, dėl ko apsispręsti, mes iš viso nežinosime, ką toliau daryti.
Negudraukite, gerbiamieji kolegos, nes nepriėmę šito įstatymo mes tiesiog neturėsime jokios reglamentinės bazės, kaip sutvarkyti šitą procesą ir padaryti civilizuotą.
PIRMININKAS. Prieš kalbės P. Gylys. (Balsai salėje) Ne. Čia ketvirtas. Čia ketvirtas, suskaičiuokite, gerbiamas pirmasis pavaduotojau. 
P. GYLYS (DKF). Iš tiesų…
PIRMININKAS. Tai keturi. Ketvirtas dabar kalba.
P. GYLYS (DKF). Jeigu galima, pirmininke, aš norėčiau pradėti.
PIRMININKAS. Prašom. 
P. GYLYS (DKF). Gerbiamieji Seimo nariai, iš tikrųjų tai vienas svarbiausių, matyt, pastarojo laikotarpio sprendimų ir jis susijęs su nacionaliniu saugumu. Manau, kad kai kas čia viską matuoja tokia gryna pinigine nauda. Bet ta žala, kokia gali būti, ypač ateities kartoms, yra ignoruojama. Iš tikrųjų čia susidūrė nacionalinis Lietuvos interesas su stambios tarptautinės korporacijos interesais. Ir, beje, nacionalinis interesas yra aukščiau negu korporacijos interesas, aš čia ponui E. Gentvilui noriu išaiškinti. Mes, kaip suvereni valstybė, turime teisę apsispręsti, kaip mes reglamentuojame savo gamtos turtų tvarkymą. 
Nustebino mane aljansas. Turiu pasakyti, konservatorių ir Darbo partijos aljansas mane pribloškė šioje istorijoje ir kilo man įvairių minčių. Iš tikrųjų saugiklių, pone Dagy, nėra išdėliota. Mes dabar leidome investuotojams teršti giluminius mūsų vandenis, kurie yra mūsų vienas didžiausių nacionalinių turtų, jeigu neužteršti, ir didelė grėsmė mūsų visai tautai, jeigu mes leisime juos užteršti. 
Prisiimkite atsakomybę. Visi kuriame istoriją. Šiandien kuriama istorija, ir vardai tų, kurie šiandien balsavo, toje istorijoje liks.
PIRMININKAS. Ačiū. Paskutinis už kalba A. Anušauskas. 
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, išties tenka tik apgailestauti, kad Vyriausybė nepateikė savo išvados dėl šio įstatymo projekto. Bet klausydamas šitų garsių kalbų negaliu nesusilaikyti nuo replikų. Vis dėlto galiu dar kartą apgailestauti, kad sutapo tų žmonių, kurie skelbėsi esantys žalieji, ir „Gazpromo“ interesai. Ir tai, ko gero, ne pirmą kartą. Aš manau, kad turime matyti ir kitą stambią, stambiausią, vieną stambiausių pasaulyje korporacijų, kuri turi labai didelių interesų Lietuvoje. 
Aš suprantu, kad nesureguliavus atliekų laidojimo ar kitų klausimų, kurie dabar sureguliuoti šiame įstatyme, buvo, matyt, geriau? Nemanau, kad buvo geriau. Išgirdęs daug spekuliacijų apie praeitį, ateitį aš galiu tik viena pasakyti. Prieš 25–30 metų, ko gero, kai kažkas buvo laborantu (labai svarbios pareigos), aš buvau šaltkalviu. Irgi labai svarbios pareigos. Ir šiuo atveju, aš manau, nereikia badyti vieni kitiems akių kokiais nors biografijos faktais, kai kalbame apie visai kitus svarbius dalykus. Manau, kad įstatymo priėmimas yra svarbus. Manyčiau, kad už tų, kurie garsiai kalba apie Lietuvos interesus, jų gynimą, elementariai stovi kita stambi korporacija, kuriai šio įstatymo priėmimas visai kita forma, negu jis dabar priimamas, būtų nepaprastai naudingas. 
PIRMININKAS. Dėkojame. Už, prieš kalbos pasakytos. Balsuojame. 

Šio įstatymo priėmimas

Už balsavo 74, prieš – 12, susilaikė 23. Žemės gelmių įstatymo 1, 2 ir kitų straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 61 straipsniu įstatymas priimtas. (Gongas) 
Replika po balsavimo. Gerbiamieji balkone! Jūs turite turėti teisę į savo nuomonę, bet netrukdykite darbo Seime. 
Per šoninį mikrofoną kalbės R. Baškienė.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Mielieji kolegos, visa tai, kas vyko šiandien Seime, matant mūsų nenorą pamatyti ateitį, kas bus su mūsų Lietuva, man visa tai labai priminė balsavimą, kuris vyko dar prieš aną kadenciją dėl LEO LT projekto. Taip panašiai per naktį gimsta pasiūlymai, taip panašiai vėl jie teikiami ir taip keistai vėl priimami. 
Leidžiu sau vis dėlto tikėti, kad Lietuvos Respublikos Prezidentė tikrai atkreips dėmesį į tai, kas šiandien vyko Lietuvos Seime, ir dėl šio įstatymo tikrai paskelbs savo veto. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Visiems bus galima. Minutėlę, neskubinkite laiko! A. Stancikienė, mačiau, stovėjo.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Kadangi čia daug kas manipuliavo arba bent jau bandė cituoti greičiausiai neskaitę Mokslų akademijos išvadą, tai noriu pasakyti, ypač R. J. Dagiui. Dešimties akademikų pasirašytos išvados skamba taip: „Tikras naudojamų cheminių medžiagų rinkinys neviešinamas kaip įmonės technologinė paslaptis. Tas tirpalas liks gavybos vietoje neapibrėžtą laiką, tame tarpe toksinės medžiagos“. Jis aiškina apie tai, kad cheminės medžiagos, likusios dujų gavybos storymėje, gali sunkinti kitokį žemės gelmių naudojimą ateityje. Ir dėl pavojų gelmių būklei, kurie gali kilti, yra sakoma taip: „Galimas požeminio vandens užteršimas, tame tarpe geriamo, mineralinio, balneologinio ir geoterminio.“ Ir kita pastaba yra, kad dujų ir kitų medžiagų storymės išnaudojamos migracijai aukštyn iki paviršiaus. Mokslininkai, akademikai numatė, kad migracija iš tų 2 km, 1,5 km, nesvarbu, kokio gylio, iki pat paviršiaus yra galima. 
Apie ką mes šnekame, gerbiamieji? Mes leidome laidoti atliekas ne dirbtinai sukurtose talpose. Aš neįsivaizduoju. Ir čia konservatoriai turi prisiimti visišką atsakomybę, nes tikrai nė vienas iš jų neskaitė mokslininkų išvados.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš dar kartą kreipiuosi į stovinčius prie šoninių mikrofonų. Replika po balsavimo. Pareiškimų yra kita forma ir laikas. A. Skardžius. 
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Mes, pataisų teikėjai, vykdydami Vyriausybės ir mūsų visų bendrą sutarimą, stengėmės pateikti pataisas, kurios apsaugotų mūsų žemės gelmes. Deja, tos pataisos buvo kitų pataisų išniekintos, ir Lietuvai turbūt visai nesvarbu, ar „Chevronas“, ar „Gazpromas“ – jokio skirtumo, visi plėšė Lietuvą ir plėš, bet svarbiausia, kad nepaliktų čia šiukšlių. O šiuokart mes leidome tas šiukšles laidoti čia, dar išplėtėme. Didžiuliai yra tie kiekiai. Mes bandėme apriboti iki 11 geležinkelio cisternų – ne, palikome neribotą kiekį. 40 tūkst. tonų vienam gręžiniui – tai vis dėlto daugiau negu 700 geležinkelio cisternų po 60 tonų. Gaila. 
PIRMININKAS. Per šoninį – A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš noriu pasakyti labai trumpą repliką. Noriu tiesiog apginti universitetuose ir mokslinėse laboratorijose dirbančių laborantų autoritetą. Aš didžiuojuosi, kad baigęs universitetą iš pradžių dirbau laborantu, po to – moksliniu bendradarbiu, aspirantu, ir didžiuojuosi, kad man pavyko į politiką atvesti daug savo buvusių studentų, pradedant J. Razma. Na, V. Gureckienė ne visai į politiką atėjo, bet irgi džiaugiuosi, kad savo gyvenime turėjau galimybę užsiimti mokslu ir šiandien galiu kai kuriuos dalykus svarstyti ir nagrinėti kaip buvęs mokslininkas, skirtingai negu kai kurie kiti, kurie tai nagrinėja labai emocingai. Aš džiaugiuosi, kad po to atėjome į Sąjūdį ir per 20 metų man pavyko į politiką atvesti nemažai žmonių, tarp jų ir A. Stancikienę, nors kartais šiandien aš su ja ir nesutinku. 
PIRMININKAS. P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, konservatorių vienintelis argumentas – puola rusai. Jeigu kas nors turi savo nuomonę arba teikia įstatymų projektus, kuriems nepritaria konservatoriai, – puola rusai. Geležinis, neužmušamas argumentas. Bet nė viena partija tiek netarnauja rusams, kiek patys, kurie gąsdina rusais. Pavyzdžiui, aš jau kelintą kartą primenu: kai norėjo privatizuoti Kauno šiluminę elektrinę, konservatoriai nepardavė nei prancūzams, nei vokiečiams – pardavė rusams. Dabar kitas dalykas: dujas brangiausiai visame pasaulyje iš „Gazpromo“ pirko konservatoriai ir specialiai nerenovavo namų, kad reikėtų dvigubai daugiau dujų. (Balsai salėje) Dabar V. Mazuronis tikrai imasi priemonių, kad būtų kaip galima greičiau renovuoti namus ir iš „Gazpromo“ mažiau pirkti dujų.
PIRMININKAS. Gerbiamasis Petrai, čia jau panašu į pareiškimą, o ne į repliką po balsavimo.
P. GRAŽULIS (TTF). Klausykite, man 2K projektas labai… Jūs A. Kubiliui galite leisti kalbėti, ką nori, man neleidžiate… (Balsai salėje) 
PIRMININKAS. P. Gylys. Pareiškimus po to. Prašom.
P. GYLYS (DKF). Noriu atkreipti dėmesį, kad nesuveikė technika. Mano balsavimas buvo prieš, bet nėra fiksuotas. 
PIRMININKAS. Supratau. Dėl protokolo – P. Gylys balsavo prieš.
P. GYLYS (DKF). Tikrai nesididžiuoju tuo, kad kažkada su A. Kubiliumi buvome kolegos. 
PIRMININKAS. Paskutinis kalbės per šoninį mikrofoną V. Uspaskichas.
V. USPASKICH (DPF). Ačiū. Klausydamas šios diskusijos taip ir nesuprantu, kieno aš šalininkas ar priešas. Vis dėlto „Gazpromo“ šalininkas ar priešas, jeigu balsavau už? Taip ir nesupratau. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Atskirai kreipkitės į A. Kubilių, į P. Gražulį ir jie jums išaiškins. (Balsai salėje)

13.03 val.
Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo 1 priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-488(2) (priėmimas)

Gerbiamieji kolegos, aš labai atsiprašau Vyriausybės. Mes turėtume apsvarstyti susijusį 12b klausimą – Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo 1 priedo papildymo įstatymo projektą. Priėmimo stadija. Kviečiu į tribūną A. Salamakiną. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamieji kolegos, gerbiamasis pirmininke, šis įstatymas kur kas trumpesnis – yra vieno sakinio viena pataisa, todėl siūlau svarstyti pataisas ir priimti pastraipsniui. 
PIRMININKAS. Gerbiamasis pirmininke, man buvo pasakyta, kad jūs pasakysite raktinį žodį dėl paieškos ir tada iš karto galima balsuoti, nes…
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Einame pastraipsniui. Siūlau Aurelijos…
PIRMININKAS. Vienas straipsnis.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Taip, bet yra pataisų. A. Stancikienei siūlau nepritarti, nes jos yra kita formuluotė, o pritarti Teisės departamento formuluotei. Ji skamba taip: „išsklaidytųjų angliavandenilių tiesioginis tyrimas ir (ar) gamyba, kai taikomas hidraulinis ardymas“. Tada reikalingas PAV’as. Šita formuluotė yra tiksliausia, jai pritarė Teisės departamentas ir komitetas bendru sutarimu. 
PIRMININKAS. Ačiū, pirmininke. Jūs peršokote procedūras. Aš turėjau atsiklausti pirmiausia A. Stancikienės, ar ji sutinka su redaguotu variantu? Sutinkate? Labai ačiū. (Balsai salėje) Dėl ko? Dėl vedimo tvarkos – A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Mano įsitikinimu, kadangi yra vienas straipsnis ir dvi alternatyvios formuluotės: viena yra ta, kurią pristatė A. Salamakinas, kita yra ta, kurią mes komitete pateikėme su D. Kreiviu ir kuriai nebuvo pritarta, bet kadangi tai yra dėl to paties vieno sakinio du alternatyvūs pasiūlymai, aš siūlau iš karto abu svarstyti ir balsuoti alternatyviai arba už komiteto, arba už mūsų pateiktą kitą variantą. 
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos…
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Kaip jūs… Dabar nuspręsite dėl komiteto, o po to ką – duosit mūsų dar?
PIRMININKAS. Gerai. Kolegos, mes, svarstydami tą įstatymą, sutarėme, kad, taupydami laiką, dėl kiekvienos pataisos nebalsuosime. (Balsai salėje) Dėl šito nesutarėm, gerai. Ar galime sutarti, kad… Ne. Gerai. Balsuojame, ar yra 29 balsai, bus greičiau. 
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Už ką?
PIRMININKAS. Ar galime svarstyti jūsų pataisą. Tokia Statuto norma, yra reikalavimas. Paspauskite, balsuojame, bus paprasčiau. (Balsai salėje) 
Už tai, kad būtų svarstomas A. Kubiliaus ir D. Kreivio pasiūlymas, balsavo 54. 
Gerbiamieji kolegos, norėčiau atkreipti dėmesį: čia negalima alternatyva, nes yra du skirtingi priedai – pirmas ir antras. Taip parašyta. Skaitykite, kas parašyta. Mums skambina iš komiteto patarėjai ir aiškina. Todėl suteikiu žodį pristatyti savo pataisą, bet alternatyvos būti negali. 
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Pirmininke, aš noriu pasakyti, kad tą pačią problemą, apie kurią kalbame, kad tam tikrais atvejais reikalingas poveikio aplinkai vertinimas, jeigu yra atliekamas vadinamasis hidraulinis plėšymas, mes siūlome spręsti šiek tiek kitomis teisinėmis priemonėmis, bet siekiame tų pačių tikslų. Mūsų manymu, teisiškai tas variantas, kurį pateikė komitetas, palieka gana daug erdvės neaiškumui, nes tiesioginis tyrimas, apie kurį kalbama pono A. Salamakino teikiamoje pataisoje, apima daugelį veiksmų – nuo kartografinio tyrimo iki gręžimo ir hidraulinio plėšymo. 
Mūsų pasiūlymas yra tą pačią problemą spręsti kitu būdu, numatant, kad jeigu atliekami giluminiai gręžiniai, kaip buvo numatyta iki šiol antrame priede, papildyti šio priedo sakinį nuostatomis dėl giluminių gręžinių ir angliavandenilių žvalgybos. Tuo atveju atrankos būdu yra atliekama poveikio aplinkai vertinimo procedūra dalyvaujant atitinkamoms valdžios institucijoms, kurios gali labai aiškiai pasakyti, dėl kurių gręžinių turi būti atliekamas poveikio aplinkai vertinimas. Kitaip sakant, mes juridiškai ir teisiškai nepalikdami jokių dviprasmybių tą pačią problemą, mano įsitikinimu, tiesiškai sprendžiame teisingiau, todėl siūlau balsuoti už mūsų variantą. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamasis pirmininke, vis dėlto mums, sėdintiems salėje, paaiškinkite: jūsų pataisoje, kurią jūs pristatėte, išdėstyti pirmo priedo 2.5 punktą, ir jūs išdėstėte. Dabar A. Kubilius išdėstė įstatymo antro priedo 2.5 punktą. Tai du skirtingi priedai. Aš labai noriu, kad komiteto pirmininkas paaiškintų mums, nes mums reikės balsuoti, už kokius priedus mes balsuojame, ar tai yra tas pats ir ar mes galime, kaip sakė A. Kubilius, balsuoti alternatyviai?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ne. Seimas ir komitetas svarstė pirmą priedą. Tiek pateikimo, tiek svarstymo stadijų metu jokių pataisų dėl antro priedo nebuvo, todėl mes ir suformulavome pirmą priedą. Ką sako kolega opozicijos lyderis… Įsidėmėkite, ką aš sakau: išsklaidytųjų angliavandenilių tiesioginis tyrimas, kai taikomas hidraulinis ardymas. Visa kita nereikalinga. Mes sakome: kai taikomas hidraulinis ardymas, tada reikalingas PAV’as. Opozicijos lyderis mus truputį nuvedė į šalį. Aš suprantu, kur čia visa tai padėta, kad hidrauliniam ardymui nereikėtų PAV’o, nes čia… ypač žvalgybai. O mes sakome: kai taikomas hidraulinis ardymas. Teisės departamentas taip pat tą fiksavo: nesvarbu, ar žvalgyba, ar gamyba, ar nafta, ar dujos, ar dar biesas žino kas, jeigu yra taikomas hidraulinis ardymas, reikalingas PAV’as. Tai turbūt aiškiai išdėsčiau. Todėl siūlau pritarti komiteto patobulintam siūlymui ir balsuoti už Teisės departamento variantą, taip pat iš dalies už A. Stancikienės siūlymą.
PIRMININKAS. Gerbiamasis pirmininke, jūs čia vartojote daug trumpinių, kurie turbūt sukėlė dar didesnį neaiškumą. 
Gerbiamieji kolegos, aš noriu priminti, ką mes svarstome. Mes svarstome 1 straipsnio 1 priedo papildymą. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Taip.
PIRMININKAS. Gerbiamojo Andriaus pataisa yra dėl antro priedo. Aš noriu atkreipti dėmesį, taip parašyta. Todėl pirmiausia balsuojame už komiteto nuomonę. Balsuojame. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas pritarė bendru sutarimu.
Už balsavo 54, prieš – 1, susilaikė 43. Komiteto pasiūlymui yra pritarta.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Labai trumpai. Pasakysiu, pirmininkas teisingą pastabą padarė. Mano galva, dėl antro priedo siūlymus reikėtų pradėti nuo pateikimo stadijos, nes nei komitetas, nei Seimas šitų siūlymų… nebuvo pateikimo, ir tarsi invazija į kitą įstatymo dalį. Ačiū.
PIRMININKAS. Viskas. Gerbiamieji kolegos, argumentai už ir prieš. Argumentai už visą įstatymą. Mes negalime, kolegos, svarstyti, nes jų pataisa dėl antro priedo, kurio mes nesvarstome. Tai čia reikia daryti atskirą procedūrą. 
Už kalbės L. Balsys.
L. BALSYS (MSNG). Gerbiamieji kolegos, šitą Poveikio aplinkai vertinimo įstatymą, kurį pateikė komitetas, iš tikrųjų reikia palaikyti ir jam pritarti, nes poveikio aplinkai vertinimas yra be galo svarbus. Per poveikio aplinkai vertinimą galima išvengti daugelio dalykų. Tai yra sakoma ir mokslininkų išvadose, kad net ir per žvalgybos stadiją kiekvienam gręžiniui ir visai teritorijai turi būti daromas išsamus poveikio aplinkai vertinimas. Pilietinė visuomenė, naudodamasi Poveikio aplinkai vertinimo įstatymu, irgi gali daryti poveikį savo vietos tarybose, nes vietos tarybos turi patvirtinti poveikio aplinkai vertinimo programą. Ir štai atsiranda dar vienas patikimas saugiklis, kuris iš tikrųjų leidžia apginti ir žmonių interesus, ir išsaugoti žemės gelmes. Taigi siūlau balsuoti už poveikio aplinkai vertinimą.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš noriu kreiptis į kitus Seimo narius. Kadangi prieš nėra kalbančių, ar galime balsuoti? (Balsai salėje) Balsuojame už visą įstatymą. (Balsai salėje) 
Gerbiamasis Kubiliau, buvo laikas užsiregistruoti. Jūs vaikščiojote po salę… (Balsai salėje) Balsuojame.

Šio įstatymo priėmimas

Už balsavo 80, prieš nėra, susilaikė 23. Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo 1 priedo papildymo įstatymas priimtas. (Gongas) 
Gerbiamieji kolegos, replika po balsavimo – A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mano įsitikinimu, mūsų formuluotė buvo tikslesnė ir geresnė. Aš noriu pasakyti, kad už šią formuluotę, dėl kurios dabar buvo balsuota, nebalsavo aplinkos ministras V. Mazuronis. Ir trečias dalykas, noriu pasakyti, kad mums niekaip nepavyko šiais svarbiais įstatymais, reglamentuojančiais iš tikrųjų svarbius dalykus, gauti Vyriausybės nuomonės. Išties to nėra buvę! Dėl to Vyriausybė turi prisiimti visą atsakomybę už priimtas pataisas, kurios gali būti, kad sukurs teisinius nesusipratimus arba nesudarys pakankamai tinkamų galimybių investuotojams atlikti labai svarbius darbus.
PIRMININKAS. Aš dėkoju Andriui Kubiliui, labai gerai, kas balsavo, visi prisiimame vis atsakomybę.

13.15 val.
Vyriausybės valanda

Dar kartą atsiprašau Vyriausybės narių, kad šiek tiek vėluojame. Tuoj paskelbsime sąrašą klausiančių. Gerbiamieji kolegos, aš labai norėčiau paprašyti Seimo narių. Tie, kurie nori pasišnekėti, apleiskite šitą salę, netrukdykite Seimo nariams klausti Vyriausybės.
Pirmasis klausia opozicijos lyderis A. Kubilius. Du klausimai.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš suprantu, kad vėl man reikia klausti J. Oleko. Mano pirmas klausimas gal būtų labai paprastas. Aš peržiūrėjau gegužės mėnesį Seime vykusias Vyriausybės valandas ir, kiek pamenu, Ministras Pirmininkas A. Butkevičius nedalyvavo visą mėnesį Vyriausybės valandose. Mano klausimas: ar jūs sąmoningai jį slepiate nuo Vyriausybės valandų taip, kaip kai kurias buvusias ministres bandydavote slėpti, ar išties yra kokių nors kitų problemų?
Antroji klausimo dalis ponui J. Olekui būtų susijusi su tuo, kad šiandien iš tiesų galime pasidžiaugti dviem gerom žiniom: kad Europos Komisija siūlys Tarybai panaikinti Lietuvai perteklinio deficito procedūrą, ir antra, kad Tarptautinė agentūra pripažino Lietuvos konkurencingumą didesnį ir geresnį negu mūsų kaimynų latvių ir estų. 
Sakykite, ar jūs, eidamas dabar premjero pareigas, manote, kad tokie pasiekimai yra jūsų penkių mėnesių darbo rezultatas? Ar turite kokią nors kitą nuomonę šiandien šiuo klausimu pareikšti?
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis kolega, už klausimus. Iš tikrųjų jūs palikote nemažai problemų. Reikėjo imtis darbo naujai suformuotai Vyriausybei labai intensyviai. Ministras Pirmininkas tikrai turi daug susitikimų. Kaip žinote, vakar jis lankėsi Vokietijoje ir susitiko su Vokietijos kanclere. Šiandien netūpdamas Vilniuje tiesiog perskrido į Rygą, kalbasi su mūsų kainynais – broliukais latviais. Ir čia mes randame bendrą sutarimą. Tai daugelį tų paliktų trūkumų jūsų Vyriausybės, nesuspėtų padaryti, premjeras iš tikrųjų savo aktyvumu suspėja padaryti, užima, ir manau, kad ir tie vertinimai, kuriuos minėjau, nepriimti be to, kad premjeras taip aktyviai dirba. Be abejo, tai yra visos Lietuvos žmonių nuopelnas, ne vien premjero, ne vien Vyriausybės. Mes esame dėkingi Lietuvos žmonėms už jų nusiteikimą, pasiryžimą, už jų palaikymą Vyriausybės ir Seimo daugumos, kas matyti iš apklausų, kurios vyksta po penkių mėnesių po rinkimų. Todėl manau, tai yra bendras visos Lietuvos nuopelnas, tarp jų ir dabartinio premjero, ir jo vadovaujamos Vyriausybės.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, noriu priminti. Pasistenkite klausimą sutalpinti į vieną minutę. Antrą klausimą užduoda opozicijos lyderis. Minutėlę, kažkokie nesusipratimai, mums rodo, kad įjungtas, bet matom, kad… Pabandykite per šoninį tada. Atsiprašau.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega Juozai, aš tik norėčiau pasakyti, kad Europos Komisija ir Tarptautinė konkurencingumo agentūra įvertino praeitų metų Lietuvos pasiekimus. Aš suprantu, kad jums dirbant šiais metais praeitų metų rezultatai pagerėjo, kai dirbo mūsų Vyriausybė, čia taip reikia suprasti jūsų logiką, nes jūs sau prisiėmėte visus nuopelnus, tai malonu matyti tokį kuklumą. 
Aš noriu paklausti kolegos J. Bernatonio, jeigu jam leistų ministras D. A. Barakauskas. Sakykite, mes esame dėkingi Ministrui Pirmininkui A. Butkevičiui, kad jis savo žodžiais padėjo mums išspręsti nepasirengusios darbui ministrės B. Vėsaitės problemą. Sakykite, gal jūs galite padėti išspręsti kito ministro – V. Andriukaičio problemą, nes jūs atsakote už teisinius valstybės reikalus. Konstituciniam Teismui priėmus labai aiškų sprendimą, kad V. Andriukaičio požiūris į sveikatos apsaugos konstitucinę sandarą visiškai neatitinka Lietuvos Konstitucijos, ministras V. Andriukaitis ir toliau aiškina, kad jo nuostatos, girdi, yra pagrįstos konstitucine doktrina. 
Gerbiamasis ministre, ar galėtumėte dabar viešai paaiškinti ponui V. Andriukaičiui, kad negerbti Konstitucinio Teismo išvadų ministrui yra tiesiog draudžiama?
J. BERNATONIS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Visų pirma aš manau, kad kolegai V. Andriukaičiui man nereikia nieko aiškinti. Jūs puikiai žinote, kad kolega V. Andriukaitis dažnai būna iniciatorius tada, kai priimami Konstitucijai prieštaraujantys įstatymai, tada jis kreipiasi į Konstitucinį Teismą. Jeigu jūs pasižiūrėsite į bylas, kurios buvo nagrinėtos, jis labai dažnai atstovaudavo ir pasiekdavo, kad Konstitucijos nuostatos būtų apgintos. 
Dabar dėl jūsų tokio apibendrinto traktavimo dėl vykdomos sveikatos apsaugos reformos ir dėl Konstitucinio Teismo sprendimo aš negalėčiau sutikti, nes jūs per daug apibendrinote. Yra tam tikri momentai, dėl kurių buvo pasisakyta Konstitucinio Teismo, ir mūsų ministras, kaip žmogus, kuris ne tik labai gerbia Konstituciją, bet ir dalyvavo rengiant šią Konstituciją, visada jos laikosi, tačiau nebūtų galima taip vertinti, kaip jūs vertinate. Tai daugiau, sakyčiau, toks propagandinis vertinimas, kad buvo paneigta visa tai, ką ministras daro. Būtų gerai, kad ministras pats konkrečiai pasakytų, nes suprantate, kad mano kompetencija sveikatos apsaugos srityje nėra tokia gili. (Balsai salėje) 
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Aš norėčiau padėkoti J. Bernatoniui, nes jis įvardijo, kad galiu kalbėti.
Gerbiamasis Andriau Kubiliau, aš sutinku jūsų frakcijoje kitą savaitę pateikti Konstitucinio Teismo nutarimą, o po pristatymo paprašysiu jūsų viešai pakomentuoti Konstitucinio Teismo nutarimą tiek Teisės departamento… Sveikatos ministerijos požiūriu, tiek konstitucinės teisės požiūriu. Galėčiau jus patikinti, jūsų komentaras bus labai sudėtingas. 
PIRMININKAS. Klausia J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis finansų ministre, norėčiau jūsų pasiteirauti, nes Ministras Pirmininkas paskelbė, kad tučtuojau pateiksite mokestinių įstatymų, kurie privalo būti priimti iki liepos 1 d., paketą. Aš norėčiau, kad jūs tiksliai išvardintumėte, kokius mokestinius projektus teiksite, kokios ten yra esminės idėjos ir koks jų prognozuojamas suminis poveikis kitų metų biudžetui? Taip pat gal galėtumėte įvertinti „darbiečių“ mokestines iniciatyvas ir gal primetėte, koks būtų jų poveikis biudžetui? 
R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Gerbiamasis Seimo nary, deja, Seimo statutas neleidžia man išsamiai atsakyti į jūsų klausimą, nes aš esu apribotas 2 minučių laiko. Be abejo, mes šnekame apie pelno mokesčio lengvatą investicijoms, mes šnekame apie tam tikrus gyventojų pajamų mokesčio pataisymus, mes šnekame apie tam tikrus pridėtinės vertės mokesčio pataisymus. Yra aptariami Akcizų mokesčio įstatymo pataisymai. Mūsų bendra mintis yra ta: jeigu mes siūlysime šitų mokestinių pataisų paketą, kad šito paketo priėmimas ne sumažintų, o galbūt net padidintų valstybės biudžeto pajamas. 
Atsakysiu į jūsų antrąjį klausimą. Kiek aš girdėjau (aš, deja, nesu informuotas, negavau raštu iš mūsų koalicijos partnerių tų pasiūlymų), tie visi pasiūlymai tiktai sumažina valstybės biudžeto pajamas ir dėl to nesant kompensuojamųjų veiksmų, matyt, būtų sunku šnekėti apie jų realizavimą.
PIRMININKAS. Klausia K. Glaveckas. Ruošiasi P. Gylys.
K. GLAVECKAS (LSF). Tas pats klausimas, tiktai aš pabandysiu paklausti iš kitos pusės ir pabandysiu paklausti einančio premjero pareigas Juozo, nes biudžetas ir mokesčiai yra ne vien tiktai biudžetinės aritmetikos klausimas, bet ir politinis klausimas. Iš tikro tam, kad būtų sudarytas kitų metų biudžetas, o kontrolinių skaičių pateikimo laikas jau eina į pabaigą ir aš manau, kad Seime jis nebus pateiktas… Sakykite, kokia vis dėlto bus fiskalinė politika ir kaip jūs sudarysite biudžeto mokesčių sistemą, kai jūs turite kelis variantus, ir koks bus politinis konsensusas ar jo nebus? Apskritai į ką orientuotis, pavyzdžiui, kitais metais mokesčių mokėtojams, verslininkams ir kitiems, nes vienuose siūlymuose yra vieni siūlymai, kituose kiti? Darbo grupė, kuri buvo sudaryta ir kuri baigė savo darbą, užfiksavo tik bendrus pasisakymus. Vakar jūsų partneris paskelbė labai radikalius siūlymus, ypač PVM siūlymo srityje. Čia ne vien tik aritmetikos ir milijardų klausimas, bet ir politikos klausimas. Kaip jūs tą klausimą spręsite ir kada jūs pateiksite Seimui – visiems mums, kurie gyvens kitų metų biudžetu, ir verslininkams, ir žmonėms, ir mums, kokios…
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, jūs viršijote laiką!
K. GLAVECKAS (LSF). Ačiū.
J. OLEKAS (LSDPF). Gerbiamasis kolega, labai ačiū už jūsų klausimą ir rūpestį. Mes pateiksime visus mūsų pasiūlymus Vyriausybės vardu, ne atskirų Seimo narių ar atskirų partijų atstovų, bet kaip Vyriausybės poziciją, taip, kaip numatyta įstatyme, iki liepos 1 d., kad mes galėtume apsvarstyti ir susipažinti čia, Seime. Kaip jūs teisingai sakote, kad žinotų ir Lietuvos žmonės, ir mūsų verslo atstovai. Mūsų pagrindiniai dalykai yra, kad mokesčių sistema išliktų tvari, kad mes galėtume per biudžetą perskirstyti šiek tiek daugiau nuo bendrojo vidaus produkto, negu perskirstome, kad galėtume įvykdyti visus tuos įsipareigojimus, kuriuos mes esame prisiėmę prieš Lietuvos žmones, taip pat prieš tarptautines institucijas, kad mes galėtume 2015 m. galvoti apie euro įsivedimą. Todėl šiuo metu vyksta įvairūs pateikimai. Finansų ministerijos ekspertai ir kiti ekspertai dirba. Aš tikiuosi, kad kitą savaitę, grįžus premjerui, mes pirmuosius pasiūlymus jau turėsime Vyriausybėje, juos išdiskutuosime ir su jais ateisime čia, į Seimą.
PIRMININKAS. Klausia P. Gylys. Ruošiasi R. Baškienė.
P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Aš gal pono J. Razmos ir pono K. Glavecko klausimų nekartosiu, nors man kelia nerimą ta pati mintis. Laikas eina, pusė metų praėjo, apie viešuosius finansus naujoji koalicija kalbėti nenori. Konkrečiau. Sako: pelno mokestį taisysime, gyventojų pajamų mokestį taisysime ir t. t. Kaip konkrečiau? Bet mano klausimas dabar kitas. 
Europos Sąjungos šalys per mokesčių vengimą ir sukčiavimą praranda maždaug 1 trilijoną eurų. Valstybės nesurenka mokesčių dar ir dėl to, kad yra sofistikuotos mokesčių sistemų apėjimo schemos ir valstybės netenka savo biudžetinių lėšų. Ar, jūsų manymu, nereikėtų atlikti tyrimo (o gal jūs jį jau atlikote) apie mokesčių slėpimą (…) Lietuvoje, kokie tai galėtų būti mastai, nes tai šimtai milijonų, o gal ir koks milijardas litų? Jūs turite tokius vertinimus? Tai yra biudžeto pinigai. Milijardas litų Lietuvai yra šis tas. Ačiū.
R. ŠADŽIUS. Ačiū, gerbiamasis profesoriau, už klausimą. Jūsų įvardinta tema iš tikrųjų labai svarbi. Ji svarbi dabar ir Europos Sąjungos darbotvarkėje pirmiausia todėl, kad didžiausios ir rimčiausios, ir daugiausia nuostolių valstybių biudžetams atnešančios mokestinių sukčiavimų schemos visada yra tarptautinės. Be tarptautinio bendradarbiavimo, be pasikeitimo informacija, taip pat labai jautria bankine informacija tarp Europos Sąjungos valstybių narių, taip pat kitų valstybių, judėti į priekį negalima.
Kita vertus, Lietuvoje mes turime savo naminę šešėlinę ekonomiką, kurios mastą atitinkamais terminais vertina ir Statistikos departamentas, yra iniciatyviniai projektai, kurie įvertina tos šešėlinės ekonomikos mastą. Manau, kad Vyriausybė turi dėti visas pastangas, kad mokesčių administravimas būtų geresnis. Kaip prisimenate, kelias Vyriausybės valandas iš eilės mes šnekėjome apie prastą apyvartos mokesčių, pridėtinės vertės ir akcizo, surinkimą Lietuvoje. Panašu, šiandien galime konstatuoti, kad pavyko pasiekti tam tikro lūžio situaciją, tačiau tas buvo pasiekta, žinoma, atitinkamai paskatinus kur kas aktyviau veikti mokesčių administratorius, ir mes toliau šiuo keliu eisime.
PIRMININKAS. Klausia R. Baškienė. Ruošiasi E. Jonyla. Nediskutuojame!
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Nematau žemės ūkio ministro, gal paklausiu gerbiamojo ministro D. A. Barakausko, nes būdamas Seime jis labai domėjosi šiuo klausimu. Iš tiesų Lietuvos Respublikos Seimas šių metų balandžio 11 d. priėmė rezoliuciją dėl valstybės nuoseklios politikos dėl genetiškai modifikuotų organizmų. Iš tikrųjų pasiūlėme Lietuvos Respublikos Vyriausybei paskelbti principinę poziciją dėl genetiškai modifikuotų organizmų ribojimo kaip vieną iš pagrindinių sveikatos, aplinkos apsaugos ir žemės ūkio politikos tikslų. Ir paraginome inicijuoti diskusiją Europos Sąjungos Taryboje šiuo klausimu dėl privalomo ženklinimo visoje Europos Sąjungoje. Pasinaudoti mūsų pirmininkavimu Europos Sąjungos Tarybai. Mane pasiekė žinia, kad tokios diskusijos neva atsisakyta. Jeigu iš tikrųjų taip, gal jūs žinote motyvus, kodėl atsisakyta, o gal dar galima inicijuoti ką nors šiuo svarbiu klausimu, kad būtų svarstoma ir diskutuojama?
D. A. BARAKAUSKAS. Gerbiamoji Seimo nare, labai labai ačiū, esu nustebęs, kad klausimą, kuris yra susijęs su žemės ūkiu, jūs uždavėte man. Pirmiausia jūs labai puikiai žinote, kad Lietuva su jūsų, tuo metu ir mano, ir visų Seimo narių pagalba yra priėmusi du įstatymus. Įstatymai Lietuvos Respublikos Seime. Pirmasis yra dėl saugomų teritorijų ir kad 5 km spinduliu aplink jas yra uždrausta sėti ir auginti genetiškai modifikuotas kultūras. Antras įstatymas – 5 km ir visų Lietuvos Respublikos sodų teritorijos, tai realiai visa Lietuva yra uždengta nuo galimybės sėti ir auginti visoje Lietuvos teritorijoje genetiškai modifikuotus organizmus. 
Dabar situacija, kuri yra Europos Sąjungoje, irgi jums žinoma, nes mūsų pagrindinis tikslas buvo, kad Lietuva būtų nudažyta žalia spalva kaip ekologiškus produktus auginanti valstybė, ir tai pavyko padaryti. Europos Sąjungos valstybėse yra labai įvairiai. Vienos valstybės ginasi, paskelbdamos laisvas nuo genetiškai modifikuotų organizmų zonas, atskiras valstijas, kaip Vokietija, tačiau yra labai didelė teritorija, kurioje yra auginama. Aš manau, kad tai gali būti priežastis, kuri atsako į jūsų klausimą dėl tų didžiųjų valstybių, kurios yra įsileidusios ir augina genetiškai modifikuotus organizmus. Galbūt todėl toks sprendimas ir buvo priimtas. Kokia tolesnė eiga Europos Komisijoje ir Taryboje, aš tikrai nežinau, tai turėtų žinoti žemės ūkio ministras. Bet klausimas jūsų tikrai labai aktualus. Ačiū, Rima, jums. 
PIRMININKAS. Klausia E. Jonyla. Ruošiasi A. Mazuronis.
E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Aš norėčiau kreiptis į socialinių reikalų ir darbo ministrę. Gerbiamoji ministre, buvusios valdančiosios daugumos dėka praeitų metų pabaigoje senatvės pensija pas mus buvo 816 Lt, Latvijoje – 120 Lt, o Estijoje beveik 200 Lt didesnė nei pas mus. Pagal „Sodros“ deficitą esame lyderiai, nors nuo dirbančio žmogaus gaunamo atlyginimo sumokama daugiausia mokesčių pensiniam aprūpinimui, penktadaliu daugiau, nei pas mūsų kaimynus, o skolos didžiausios. Sakykite, ar teko domėtis, kodėl taip įvyko, ir ką galvojama daryti ateityje, kad ta situacija negrįžtų, nepasikartotų? Ačiū.
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajam Seimo nariui už klausimą. Iš tiesų klausimas yra labai sudėtingas ir greito atsakymo mes neturime. Tačiau darome veiksmus. Dėl pensijų reformos. Be abejonės, mes kalbame apie tai, kad kiekvienas pilietis, išėjęs į užtarnautą poilsį, turėtų gauti pensiją tokio dydžio, kad galėtų oriai gyventi ir patenkintų savo poreikius. Manau, kad minimalios algos kėlimu iš tiesų mes išspręsime ir „Sodros“ biudžeto deficitą, ką mes kalbame, kad 2015 m. turbūt turėsime pusiausvyrą. Ta intencija ir bus peržiūrėta pensijų skyrimo tvarka. Ačiū.
PIRMININKAS. Klausia A. Mazuronis. Ruošiasi gerbiamasis J. Narkevičius.
A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Kaip susirūpinęs koalicijos partneris norėčiau paklausti premjero, bet kadangi jo nėra, aš galbūt klausimą užduosiu J. Bernatoniui. Premjeras ne kartą minėjo dėl skalūninių dujų, kad jis labai aiškiai pasisako už, kad tas procesas judėtų. O šiandien svarstant Seime šiuos įstatymų projektus faktiškai visa Socialdemokratų frakcija balsavo už pasiūlymus, kurie stabdė skalūninių dujų įgyvendinimo procesą. Sakykite, ką tai galėtų reikšti, ar tai yra frakcijos nepasitikėjimas premjeru, ar kas nors kita? 
Ir, jeigu galima, labai trumpą klausimėlį užsienio reikalų ministrui. Gerbiamasis ministre, šiandien pasirodė žinia, kad Gruzijoje areštuotas Lietuvos verslininkas. Ar Užsienio reikalų ministerija turi kokių nors žinių ir kaip vertinate tą faktą?
J. BERNATONIS (LSDPF). Jeigu galima, aš pabandysiu atsakyti. Turbūt jūs manęs klausiate ne kaip chemiko, bet kaip teisingumo ministro. Aš noriu pasakyti, kad tie dalykai turėtų būti reglamentuoti, ir labai gerai, kad šiandien Seimas priėmė atitinkamus teisės aktus, ir Lietuvoje verslas bus vykdomas pagal įstatymus, o ne kaip kas nori, kada nori ir ko nori. Manau, kad tai visiškai neprieštarauja premjero pozicijai, juolab kad jis yra pasakęs, kai bus priimti atitinkami įstatymai, tada bus galima šį klausimą spręsti ir Vyriausybėje. Dėkui.
PIRMININKAS. Klausia J. Narkevičius.
L. A. LINKEVIČIUS. Atsiprašau, jeigu galima. Buvo klausimas. Galiu? 
PIRMININKAS. Prašom, prašom.
L. A. LINKEVIČIUS. Ačiū. Taip, iš tiesų tai įvyko vakar ryte, buvo areštuotas vienas verslininkas. Nuo pat ryto aiškinomės tą situaciją, padėjome netgi šeimai išsiaiškinti, kur jis yra, nes oficialios informacijos šiuo momentu dar neturime, bet savo ryšiais Vidaus reikalų ministerijai pavyko nustatyti, kur jis yra, kaip yra. Dabar suprantame, kad turi būti pateikti kaltinimai. Kiek buvome įspėti, tie kaltinimai bus ekonominio pobūdžio, todėl norėčiau pasakyti (nors jūs to neklausėte), čia pasigirdo tokių komentarų, kad čia politiniai persekiojimai. Mes neturėtume skubėti su tokiomis išvadomis. Pirma turėtume įvertinti visą informaciją ir tiek, kiek priklauso įstatymiškai, konsuline prasme ginti savo piliečius. Mes tikrai tą darome nuo pradžių. 
Dar noriu pasakyti, kad sulaukėme padėkos iš šeimos, žmonos, nes iš tikrųjų tą, ką galėjo, mūsų ambasada padarė. Ir ateityje, jeigu bus kokios nors informacijos, informuosime, be abejo, ne tik artimuosius, ne tik, jeigu reikės, advokatus, bet ir visuomenę, jeigu to reikės. Deja, tokių atvejų pasitaiko, ir ne tik Gruzijoje. Todėl tiesiog dirbame savo darbą, tikiuosi, kad ta situacija bus išspręsta.
PIRMININKAS. Dėkoju ministrui už atsakymą. Klausia J. Narkevičius. Ruošiasi V. M. Čigriejienė.
J. NARKEVIČ (LLRAF). Labai ačiū. Aš norėjau klausti kultūros ministro, bet jo nėra, gal išsigando, gal tiesiog puikuojasi savo lietuvišku heroizmu, gal tada ponas J. Bernatonis atsakytų. Esmė ta, kad kultūros ministras atsisakė pasirašyti darbo grupės parengtą kultūros… Tautinių mažumų įstatymo projektą arba tas gaires. O situacija yra gana kebli, nes šiandienos pavyzdys Trakų rajone rodo, kad tautinės mažumos neapsaugotos nuo tam tikrų veiksmų lokalinių politikų, tarp kitko, ir iš jūsų valdančiųjų. Ar jūs nemanote, kad reikėtų paskubėti priimti Tautinių mažumų įstatymą, kad ten būtų reglamentuotos teisinės garantijos tautinėms mažumoms, kad nebūtų jie priklausomi nuo kažkokių užmačių lokalinių politikų, nuo jų varinėjimų uždaryti tam tikras mokyklas, grupes arba pakeisti įstaigų vadovus, kuriems tautybė arba politinis niuansas netinka? Ačiū už dėmesį.
J. BERNATONIS (LSDPF). Dėkoju. Man iš tiesų šiandien nelengva atsakyti į įvairiausius klausimus, kurie priklauso kitų ministerijų kompetencijai, bet aš pasistengsiu. Tiesa, mes su kultūros ministru šia tema nesame diskutavę, tačiau jeigu kultūros ministras nepriėmė darbo grupės parengto projekto, vadinasi, jis buvo nekokybiškas, nes politiškai už šį klausimą atsako būtent ministras. Ir aš nemanau, kaip jūs teigiate, kad reikėtų mums kur nors skubėti. Aš manau, kad darbą visų pirma reikia padaryti gerai. Jeigu ministras abejojo, jis, matyt, išsakė darbo grupei, ką reikia taisyti, ir darbo grupė, tikiuosi, pataisys. 
PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi R. Šimašius, bet jo nematau salėje. Tada klaus V. A. Matulevičius. 
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis sveikatos ministre, jūs žadate daug sveikatos sistemos pokyčių ir žmonės jus remia, tačiau jums pavaldžiose įstaigose pokyčių nematyti. Tai kelia didelį susirūpinimą, ir štai kodėl. Neišnaudojamos brangios aparatūros galimybės, negalima nuo 13.00 val. atlikti įvairių tyrimų, nes nėra kam tai atlikti. Ligoniai, perkeliami iš reanimacijos į specializuotą skyrių, susiduria su būtinųjų medikamentų stygiumi, reikia keleto dienų, kad gydytojas pasakytų, kokį medikamentą reikia nusipirkti, o specialūs tyrimai, kurių reikia ligai ištirti, vilkinami, vangiai atliekami po vieną per dieną ir t. t. Dažnai specialistų konsultacijos yra mokamos, skubi konsultacija suteikiama tik per kelias dienas, ją dažniausiai teikia rezidentai. Tiesa, jie budi ir naktimis, ir savaitgaliais. Paslaugų teikimas ir žmogaus gydymas – du skirtingi dalykai. Manau, neliko klinikinio mąstymo, o yra tik algoritmas, kuris aklai vykdomas. Sakykite, ministre, ar tai normalu, ar jūs neplanuojate jums pavaldžiose gydymo įstaigose įvesti tvarką artimiausiu metu? Ir kaip tai numatote padaryti? Ačiū. 
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Dėkoju už labai gerą klausimą. Jau yra parengtas įstatymų pataisų paketas, pagal kurį įvedamos normos, susijusios su įstaigos darbo kokybės gerinimu. Jūs paminėjote teisingai, kad daugelis specialistų dirba ne visu darbo krūviu arba piktnaudžiauja darbo grafikais, dažnai dirba keliose vietose. Štai mes siūlome įstatymu nustatyti kriterijus, kad įstaigų vadovų darbas bus vertinamas pagal tai, kiek iš tikrųjų įstaigoje dirba specialistų ne mažiau nei vieno etato krūviu. 
Taip pat jūs teisingai paminėjote dėl aparatūros nevisiško apkrovimo. Mes įvedame kriterijų, kuris leis įvertinti įstaigos vadovybės vadybos patirtį, apskaičiuojant, koks statistiškai vidutinis krūvis tenka jų turimai aparatūrai. 
Teisingai pabrėžėte situaciją dėl mokamos ir nemokamos medicinos pagalbos. Šiuo atveju į pagalbą ateina Konstitucinio Teismo nutarimas, jau dabar teiksime kai kurias pataisas, tačiau akivaizdu, kad teks koreguoti Sveikatos sistemos, Sveikatos įstaigų ir Sveikatos draudimo įstatymų ne vieną straipsnį, kad išties tiksliai konstituciškai aprašytume tai, ką Konstitucinis Teismas prieš dvi savaites paskelbė. Jau yra parengtos Sveikatos apsaugos ministerijos Teisės departamento išvados, jas pristatysime pirmadienį arba pagal galimybes, kada premjeras galės, Strateginiam komitetui. Taip pat pristatysime visoms frakcijoms, pristatysime Seimo Sveikatos reikalų komitetui, nes tai neišpasakytai rimti klausimai, susiję su finansiniu mechanizmu, pokyčiais, susiję su apmokėjimo už gydymą problemomis, taip pat medikamentų finansavimu ir kitais dalykais. Taip, išties jau turime sugrupavę daugelį problemų ir formuojame pakeitimų užduotis. Bus daug Vyriausybės nutarimų pakeitimų ir ministro įsakymų pakeitimų. Taigi teisingai sakote, tvarkos problema yra labai ryški, tą turėsime skubiai taisyti. 
PIRMININKAS. Dėkoju ministrui. Atsiprašau Vytauto. Dar klaus E. Gentvilas, o po to jūs. 
E. GENTVILAS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, aš noriu paklausti pono J. Bernatonio, bet jis pajuto tai ir pabėgo. Tai gal tegu kol kas ponas G. Steponavičius paklausia, jeigu grįš ponas J. Bernatonis, tada prašysiu man suteikti žodį. 
PIRMININKAS. Jūsų eilė. Prašom. Suteikiame. 
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Aš norėčiau paklausti sveikatos apsaugos ministro V. P. Andriukaičio. Gerbiamasis ministre, jūs per pastarąjį pusmetį suformavote gausią savo politinio pasitikėjimo komandą, joje net 10 žmonių. Vienas iš jūsų patarėjų yra plačiai žinomas Darius Prelgauskas, kuris, mūsų duomenimis, šiuo metu figūruoja ne vienoje baudžiamojoje byloje kaip žmogus, pasielgęs nesąžiningai su įvairiais partneriais ir dėl didelių pinigų sumų. Mano keletas klausimų yra. Ar jūs galite patvirtinti, kad D. Prelgauskas buvo jūsų rinkimų štabo vadovas praėjusiuose Seimo rinkimuose? Ar jūs galite patvirtinti, ar jums yra žinoma, kad jūsų patarėjas išties yra galimai įtariamasis keliose ar bent jau vienoje baudžiamojoje byloje? Ir trečias su tuo susijęs klausimas: ar tiesa, kad, planuodamas ministerijos reorganizaciją, jūs taip pat planavote į kanclerio pareigas skirti D. Prelgauską? 
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Gerbiamasis Gintarai, laukiau šito klausimo, nes, prisipažinsiu, šiek tiek mačiau ir girdėjau spaudoje įvairių jūsų sumanymų ir interpretacijų dėl interpeliacijų ir kitų dalykų. Taigi galiu jus patikinti, kad aš jūsų dabar paprašysiu man pateikti oficialiai tuos duomenis, kuriuos jūs dabar įvardinote, dėl baudžiamųjų bylų, dėl galimų įtarimų, dėl didelių finansinių dalykų. Aš dabar jau jūsų prašau oficialiai. Kai jūs man pateiksite tai oficialiai, aš sulyginsiu savo turimus duomenis, teismų sprendimus ir visą medžiagą, kadangi žinau, kad jūs turite teisinį išsilavinimą, mes iš tikrųjų pasikeisime nuomonėmis. 
Dabar jūsų nuogąstavimai dėl kanclerio paremti nepagrįstomis kalbomis. Taip, mums pavyko susitarti, kad buvęs kancleris, jūsų koalicijos partneris, savo noru išėjo. Kol kas ši vieta yra laisva. Mes planuosime konkursą, žiūrėsime, kaip mums pavyks atrasti deramą pretendentą. Dėl gandų, kuriais jūs vadovaudamasis klausėte. Vis dėlto manau, kad tie, kurie jums tokią informaciją teikia, remiasi labai prastais gandais. Jūs pasitikslinkite informacijos šaltinius, nes jums pačiam bus labai keblu, nepatogu, kai naudojamasi štai tokiais gandais. 
O dėl D. Prelgausko, kad jis buvo mano rinkimų štabo nariu. Taip, jis buvo. Taip, iš tiesų jis yra mano patarėjas. Taip, iš tiesų jis turėjo labai sudėtingus teisminius ginčus su Pramonės ir prekybos rūmų atstovais. Taip, tie ginčai teisme yra laimėti, jūs galėsite susipažinti su tomis bylomis. 
PIRMININKAS. Dėkoju ministrui. Klausia V. A. Matulevičius. Ruošiasi L. Balsys. 
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamieji ministrai, tarp jūsų jau nėra Ūkio ministerijos vadovės. Nors Lietuvoje krito ne vienas ūkio ministras, bet turbūt nė vienas iš jų nebuvo atstatydintas taip greitai, net nelaukiant Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos išvadų. Man įdomu, ar tokiu būdu nenorima parodyti parodomojo teisingumo? Kodėl man kyla toks įtarimas? Todėl, kad, kaip žinome, B. Vėsaitė buvo atstatydinta už skrydį į dalykinį susitikimą privačiu lėktuvu. 
Tuo tarpu dar vasario mėnesį visa žiniasklaida pranešė apie finansų viceministrą Aloyzą Vitkauską, kurio motinai, kaip buvo teigiama, Pravieniškių kaliniai suremontavo ir net pakeitė stogą. Jis dirba iki šiol ir toliau vadovauja skirstant Briuselio struktūrines lėšas. Kaip tai suprasti? 
PIRMININKAS. Turbūt gerbiamasis Juozas. 
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, kolega, už klausimą. Iš tikrųjų mes manome, kad B. Vėsaitė per tuos keletą mėnesių padarė labai svarbių sprendimų tiek pačiai ministerijai, tiek Lietuvos ūkiui, sakykime, pataisydama, pagerindama tuos sprendimus, kurie buvo anksčiau padaryti arba kurie buvo nepadaryti, vilkinti. Bet viešojoje erdvėje iškilus tokios negatyvios informacijos srautui, kuris buvo turbūt ir stipriai palaikomas opozicijos ir kai kurių žiniasklaidos priemonių, nedavė normaliai dirbti nei pačiai Birutei, nei visai Vyriausybei. Todėl premjeras pateikė tokį sprendimą. Aš manau, kad tikrai gerbiamoji mūsų kolegė Birutė sugrįš į Seimą ir tęs savo tarnystę Lietuvai. Ji galės prisidėti prie kitų teigiamų sprendimų. O naujai paskirtas žmogus pratęs tuos darbus, kuriuos gerbiamoji B. Vėsaitė darė Ūkio ministerijoje, ir mes turėsime didesnę galimybę neatsimušinėdami į kokius nors klausimus ir organizuojamas akcijas dirbti Lietuvos naudai. 
PIRMININKAS. Buvo klausimas dėl finansų viceministro. Gal?.. (Balsai salėje) Buvo, aš girdėjau čia sėdėdamas.
R. ŠADŽIUS. Klausimo aš neišgirdau, nesupratau, ką jis sakė.
PIRMININKAS. Minutėle, pakartokite, nes ministras…
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Mane domina, kodėl už skrydį į komandiruotę privačiu lėktuvu kabineto narė tuoj pat buvo atleista, o viceministras, apie kurį dar metų pradžioje pranešta, kad Pravieniškių kaliniai jo motinai pakeitė stogą, toliau dirba? Tai ką, skrydis privačiu lėktuvu į komandiruotę yra didesnis nusižengimas šiai Vyriausybei negu tie dalykai? 
R. ŠADŽIUS. Ačiū, gerbiamasis Seimo nary, dabar aš supratau. Nesiimsiu komentuoti kažkada labai seniai pasirodžiusių spaudos publikacijų. Neturiu jokios informacijos, kad viceministrui A. Vitkauskui būtų pareikštos kokios nors teisinės ar kitokio pobūdžio pretenzijos.
PIRMININKAS. Ačiū. Aiškiau tapo. L. Balsio nėra. Klausia M. Bastys.
M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Mano klausimas būtų vidaus reikalų ministrui. Kibernetinio saugumo srityje jums turbūt yra gerai žinoma, kad buvo organizuota ataka Delfi portalo ir iš to išryškėjo tam tikros mūsų valstybės sisteminės problemos. Visų pirma nėra Kibernetinio saugumo įstatymo, kaip tik šiuo klausimu yra įpareigota rūpintis Vidaus reikalų ministerija. Taip pat Ryšių reguliavimo tarnyba neturi pakankamai etatų, kad galėtų tinkamai reaguoti į visus kibernetinius nusikaltimus. Prašom pasakyti, kada yra ruošiamasi parengti Kibernetinio saugumo įstatymą ir pateikti mums svarstyti? Dėkoju.
D. A. BARAKAUSKAS. Labai labai ačiū, komiteto pirmininke. Vakar kaip tik įvyko pasitarimas (jūs turite informaciją) dėl kibernetinio saugumo. Jis įvyko Vidaus reikalų ministerijoje. Ir susitikime buvo aptarti, aš dar kartą pasakysiu, nes klausimas yra labai aktualus, kibernetinio saugumo politikos klausimai, teisės aktai. Antras dalykas, buvo aptarti kibernetinio saugumo koordinavimo klausimai. 
Noriu pasakyti, kad atsakinga yra ne vien Vidaus reikalų ministerija. Nes Vidaus reikalų ministerija… aš galiu pavardyti registrus, už kurių kibernetinį saugumą yra atsakinga, kad visi Seimo nariai ir tie, kurie žiūri televiziją, galėtų išgirsti. Vidaus reikalų ministerijai priklauso Gyventojų registras, jeigu nebus kitaip, kadangi buvo pasiūlymų, kad juos reikėtų jungti. Antras – Užsieniečių registras, trečias – asmens dokumentų išrašymo sistema, sertifikato valdymo informacinė sistema, Šengeno informacinė sistema ir vizų informacinė sistema. 
Aš noriu pasakyti, kad Lietuvoje šiuo metu (tikriausiai visi žino) yra įgyvendinama Elektroninės informacijos saugos (kibernetinio saugumo) plėtros 2011–2019 metais programa. Jos pagrindinis tikslas yra kaip tik ir be įstatymo plėtoti elektroninės informacijos saugą trimis strateginėmis kryptimis. Pirma strateginė kryptis – tai yra valstybės institucijų informacinės sistemos, antra yra valstybės kritinė infrastruktūra ir trečia – tai yra elektroninės paslaugos piliečiams, kurias teikia Vyriausybė, ministerijos ir savivalda. Tai šioje programoje siekiama, kad 2019 metais 98 % visų valstybės informacinių išteklių atitiktų nacionalinius informacijos saugos reikalavimus ir atitiktų reikalavimus, kurie yra keliami kibernetiniam saugumui. 
Dabar noriu pasakyti, nes čia yra labai įvairių ir politinių diskusijų, faktiškai ūkio subjektai, jeigu jie yra privatūs, jie privalo patys užtikrinti savo sistemų…
PIRMININKAS. Gerbiamasis ministre, aš paprašysiu trumpiau atsakinėti, nes norinčių dar yra, o laikas bėga.
D. A. BARAKAUSKAS. Aš tada tik vieną sakinį. Visi valstybės bei savivaldos informacinių sistemų valdytojai ir tvarkytojai turi imtis priemonių sustiprinti savo žinioje esančių informacinių sistemų saugumą, taip yra numatyta. O vakarykštė diskusija kaip tik yra aptarta, ir jeigu jūs nedalyvavote, aš atsiųsiu visą medžiagą, paprašysiu, kad pateiktų komitetui. Atleiskite, kad taip ilgai komentavau, bet šiandien tai yra tikrai labai aktualus klausimas, ko paklausė komiteto pirmininkas. 
PIRMININKAS. Klausia V. Kamblevičius. Ruošiasi V. Stundys, turbūt bus paskutinis.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Norėčiau klausimą užduoti sveikatos apsaugos ministrui. Gerbiamasis ministre…
PIRMININKAS. Gerbiamoji Šiauliene, leiskite ministrui klausyti!
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Gerbiamasis ministre, pas mus frakcijoje lankėsi privačių įstaigų, tai yra klinikų, asociacijų, vadovai ir aiškino, kad brangius medicininius įrenginius, kurie kainuoja kelis milijonus, privačios įstaigos perka perpus pigiau. Aišku, kai kuriuos momentus akcentavo ir Audito komitetas. Norėčiau jūsų paklausti, ar iš tikrųjų šie faktai yra pagrįsti? Ir jei pagrįsti, ką galvojate daryti toliau? 
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Pirkdamos įrangą valstybinės viešosios institucijos turi laikytis Viešųjų pirkimų įstatymo. O kaip jūs žinote, Viešųjų pirkimų įstatymas nustato procedūras, taisykles, sąlygas ir t. t. Aišku, tai apsunkina įrangos pirkimą. Privačios kompanijos perka įrangą be viešųjų pirkimų. Taip pat yra žinoma, kad nemažai privačių kompanijų akcininkų yra didmenininkai arba prekiauja įranga. Ir akivaizdu, kad, ko gero, gali būti įvairių pirkimų lengvatų ir t. t., todėl kainų skirtumai išties egzistuoja. Kaip tai būtų galima reguliuoti, negalėčiau atsakyti, nes viešosios įstaigos be Viešųjų pirkimų įstatymo negali nieko pirkti. Todėl turbūt reikėtų galvoti apie tai, kaip būtų galima centralizuoti, tarkime, brangią įrangą, kad jos būtų galima pirkti daugiau ir tada laimėti per mastus, perkant daugiau, galbūt perkant iš gamintojų, skelbiant konkursus, ir tada turėti galimybę gauti mažesne kaina. Žodžiu, čia yra sudėtingi klausimai ir juos reikia aptarti, nes teisinė bazė yra labai griežta ir viešosioms įstaigoms labai griežtai taikoma. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia V. Stundys.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkui. Norėčiau klausti susisiekimo ministrą, jei gerbiamasis B. Bradauskas jam leistų klausytis. Klausimas ne apie kelius, kamščius ir keistą skubų gatvių remontą Vilniuje, bet apie LRTC, kaip jūsų ministerijos srityje esančią valstybės įmonę. 
Visai neseniai Valstybės kontrolė paskelbė LRTC veiklos audito išvadas. Tose išvadose yra konfidencialių dalykų, viešai neskelbtinų dalykų, bet išvados signalizuoja, kad šiame centre nėra viskas gerai – nuo neefektyvaus valdomo nekilnojamojo turto panaudojimo (gausu yra poilsinių keliose Lietuvos vietose) iki paslaugų nepelningumo ir pelningumo. Ten gana įdomi pastaba, kad valstybės nereguliuojamos paslaugos yra nepelningos, o reguliuojamos yra pelningos. Keliamas klausimas dėl įkainių pagrįstumo.
PIRMININKAS. Gerbiamasis Valentinai!
V. STUNDYS (TS-LKDF). Tai kokia bus ministerijos pozicija, ką ruošiasi ar jau daro ministerija, kad tos LRTC bėdos būtų ištaisytos ir rinkos dalyviai nesiskųstų šito centro veikla? 
R. SINKEVIČIUS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Seimo nary, už klausimą. Iš tikrųjų jūs turbūt puikiai suprantate, kad autobusų grafikai, gatvių remontas, spūstys nėra Susisiekimo ministerijos infrastruktūros reguliavimo sritis, ir jūs, kaip buvęs meras, turbūt žinote iš Molėtų pavyzdžio, kas tai privalo daryti ir kaip skamba mūsų teisinė bazė. Nežinau, aš tikiu, kad jums teko perskaityti nuo pradžios iki galo Valstybės kontrolės išvadas. Tuo labai džiaugiuosi, bet žiniasklaidoje komentaras, turėčiau pasakyti, nebuvo išsamus ir visa apimantis. 
Šiuo metu šioje įstaigoje iš tikrųjų mes pastebime kai kurių trūkumų, to neneigsime, bet kartu yra atliekamas ir mūsų žinybinis auditas. Tai, ką atliko Valstybės kontrolė, buvo kontroliuotas praeitas periodas, kai valdančioji dauguma, kaip jums žinoma, buvo šiek tiek kitokios pakraipos ir ministro pavardė šiek tiek skyrėsi. Aš manau, kad dabar, atsižvelgdami į konstatuotą situaciją ir į tai, ką rašo Valstybės kontrolė, mes ruošiamės kardinaliai taisyti padėtį gerėjimo linkme, kad klientai minėto centro, o ten paprastai privačios televizijos laidos, mokėtų pagrįstus mokesčius, kuriuos nustato Ryšių reguliavimo tarnyba, kaip operatorius. Manau, kad šitoje srityje mes turėsime aiškumą ir skaidrumą. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, norėčiau padėkoti Vyriausybei. 

14.02 val.
Vietos savivaldos įstatymo 27 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-567 (pateikimas)

Mes turime dar vieną šios rytinės darbotvarkės klausimą. 1-14 – Vietos savivaldos įstatymo 27 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas – finansų ministras R. Šadžius. Prašau jį į tribūną. 
R. ŠADŽIUS. Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, prašyčiau pritarti Vyriausybės teikiamam labai nedideliam Vietos savivaldos įstatymo 27 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui, kuriuo pakoreguojamos savivaldybės kontrolieriaus ir atitinkamos savivaldybės kontrolieriaus tarnybos funkcijos. Kadangi pagal anksčiau pateiktą ir dabar pateiktą Vyriausybės išvadą dėl Centralizuoto turto valdytojų įstatymo… įstatymo projektą keičiasi valstybės turto naudojimo analizės tvarka, ir mes apsiribojame konsoliduotomis finansinėmis ir savivaldybių, ir valstybės institucijų ataskaitomis. Kita vertus, bus rengiamos analitinės pažymos dėl valstybės ir savivaldybių turto valdymo, kurių statusas šiek tiek kitoks. Čia techninis pakeitimas, prašyčiau jam pritarti. 
PIRMININKAS. Gerbiamasis ministre, jūsų niekas nenori klausti. Gerbiamieji kolegos, ar galime?.. Galime. Balsuojame, ar pritariame po svarstymo Vietos savivaldos įstatymo 27 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui. Atsiprašau, po pateikimo. 
Už balsavo 26, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Vietos savivaldos įstatymo 27 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui po pateikimo pritarta. Pagrindinis – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, papildomas – Audito komitetas. Siūloma svarstyti rudens sesijoje. 

14.04 val.
Informaciniai pranešimai

Gerbiamieji kolegos, norėčiau perskaityti dar vieną pranešimą dėl tarpparlamentinių ryšių grupės įkūrimo, tiksliau, pirmininko išrinkimo. Grupės su Meksikos Jungtinėmis Valstijomis pirmininku išrinktas P. Saudargas, pirmininko pavaduotoju – V. Gapšys. 
Gerbiamieji kolegos, rytinis posėdis yra baigtas. (Gongas) Pertrauka iki 15.00 val.