LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 62
STENOGRAMA

2013 m. birželio 13 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkas V. GEDVILAS,
Seimo Pirmininko pavaduotojai I. DEGUTIENĖ ir A. SYSAS

PIRMININKAS (V. GEDVILAS). Prašyčiau užimti savo vietas. Leiskite pradėti 2013 m. birželio 13 d. plenarinį posėdį. (Gongas) Kviečiu visus registruotis.

10.00 val.
Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. birželio 13 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

Darbotvarkės 1-1 klausimas – darbotvarkės tvirtinimas. Kokių pasiūlymų būtų dėl darbotvarkės? Gerbiamasis J. Razma. Prašom.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis Pirmininke, nors man labai nepatinka Seimo nutarimo projektas dėl Laikinosios komisijos sudarymo dėl teismų, bet vis dėlto Statuto laikymasis yra šventas dalykas. Buvo padaryta pertrauka iki kito posėdžio…
PIRMININKAS. Atsiprašau. Atsiėmė parašus, nesvarstomas dalykas, viskas gerai. Nebėra, nesvarstysime.
J. RAZMA (TS-LKDF). Ar tikrai visi 46 atsiėmė parašus? Jeigu bent vienas parašas liko, pertrauka yra padaryta iki kito posėdžio, ir turi būti posėdyje. Nesvarbu, kad neliko to privalomumo, bet įtraukimas į posėdį buvo išspręstas tada. Aš dar kartą sakau, jeigu bent vienas parašas liko po projektu, projektas turi būti šios dienos posėdyje.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, man atrodo, kad 36 parašų nėra, ir mes neturime galimybės svarstyti. Nėra teisinio objekto…
J. RAZMA (TS-LKDF). Žodžiu, jeigu Pirmininkas tvirtina, kad to projekto nebėra formaliai, nebėra ką svarstyti, tai mes, pasikliaudami tuo žodžiu, tada, žinoma, nekeliame klausimo.
Kitas mano klausimas ir jau oficialus siūlymas.
PIRMININKAS. Tikrai nebėra.
J. RAZMA (TS-LKDF). Buvo darbotvarkėje progresinių mokesčių projektas, tai yra Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo projektas.
PIRMININKAS. Kuris darbotvarkės numeris?
J. RAZMA (TS-LKDF). Jeigu aš sakau, buvo, tai kaip aš pasakysiu kuris, jeigu jo nebėra.
PIRMININKAS. Tai paprašė išbraukti Seniūnų sueigoje ir sakė persvarstys.
J. RAZMA (TS-LKDF). Tai aš frakcijos vardu prašau palikti darbotvarkėje. Manau, mums svarbu žinoti, kokia yra Seimo pozicija tokiu svarbiu progresinių mokesčių klausimu. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Gerbiamasis Jurgi, naujos kadencijos Socialinių reikalų ir darbo komitetas nori persvarstyti, nes buvo praeitos kadencijos svarstymo išvada. Dabar mūsų nauja kadencija, būtų etiška, kad naujas komitetas svarstytų ir tada sugrįžtų vėl atgal į…
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerai, tada atsiimame, jeigu toks sumanymas.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Dėl parašų. Visi parašai yra dėl tos komisijos… Gerai.
Gerbiamieji kolegos, dar kokių pastabų ir pasiūlymų dėl darbotvarkės? Bendru sutarimu galime pritarti darbotvarkei po visų tų?.. Balsuoti nereikia? Gerai. Kas už tai, kad patvirtintume 2013 m. birželio 13 d. (ketvirtadienio) darbotvarkę, balsuojame.
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 91, prieš nėra, susilaikė 3. Taigi darbotvarkei yra pritarta.

10.05 val.
Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 44, 441, 46, 48, 49, 52, 61, 63, 65, 68 straipsnių, dvidešimt septintojo1 ir dvidešimt aštuntojo skirsnių pakeitimo ir papildymo ir 56 straipsnio pripažinimo netekusiu galios“ projektas Nr. XIIP-367(3) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-2 klausimas – Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 44, 441, 46, 48, 49, 52, 61, 63, 65, 68 straipsnių, dvidešimt septintojo1 ir dvidešimt aštuntojo skirsnių pakeitimo ir papildymo ir 56 straipsnio pripažinimo netekusiu galios“ projektas Nr. XIIP-367. Priėmimas. Pranešėjas – J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas. Prašom, kolega.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, po svarstymo Seime yra gautos Teisės departamento pastabos, kurias apsvarstė komitetas. Taip pat yra Seimo narių siūlymų, kuriuos komitetas svarstė ir priėmė sprendimą. Turbūt eisime pastraipsniui?
PIRMININKAS. Taip. Dėl 1 straipsnio kokių būtų pasiūlymų ir pastabų? Galime pritarti? Tiesa, reikia balsuoti. Čia Statutas. Reikia surinkti 71 balsą, norint pritarti šiai normai. Dėl 1 straipsnio kviečiu visus balsuoti.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Nėra pastabų ir pasiūlymų.
PIRMININKAS. Nėra pastabų. Visi balsuojame. Kas už tai, kad priimtume 1 straipsnį? Balsuojame visi, kolegos! Kolegos, reikia visiems balsuoti! Reikia 71 balso! Jeigu nesurenkame, tada nėra pritariama. Gerbiamieji kolegos, balsuojame už Statuto straipsnį. Reikia 71 balso!
Už – 93, prieš nėra, susilaikė 2. Taigi 1 straipsnis yra priimtas.
Gerbiamieji kolegos, aš norėčiau visų paprašyti. Mes svarstome Statuto pataisas, reikia 71 balso, tai aš kviečiu visus balsuojant išreikšti savo nuomonę dėl kiekvieno straipsnio. Mobilizuokimės truputėlį.
Dėl 2 straipsnio.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dėl 2 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra.
PIRMININKAS. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume 2 straipsniui, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
Už – 101, prieš nėra, susilaikė 1. Taigi 2 straipsnis priimtas.
Dėl 3 straipsnio.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip pat pasiūlymų ir pastabų nėra dėl 3 straipsnio.
PIRMININKAS. Pasiūlymų ir pastabų nėra. Gerbiamieji kolegos, kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume 3 straipsnį, balsuojame.
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 101, prieš nėra, susilaikė 1. Taigi 3 straipsnis yra priimtas.
Dėl 4 straipsnio.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dėl 4 straipsnio taip pat pastabų ir pasiūlymų nėra gauta po svarstymo.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kad priimtume 4 straipsnį, balsuojame už, kas kitaip mano, balsuoja prieš arba susilaiko.
Dėkoju. Už – 99, prieš – 1, susilaikė 1. Taigi 4 straipsnis yra priimtas.
5 straipsnis.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dėl 5 straipsnio yra pasiūlymų. Yra Seimo narių J. Sabatausko ir P. Gražulio pasiūlymai. Komitetas vienam pasiūlymui pritarė, kitam ne.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, ar galime svarstyti? Ar yra 29 Seimo nariai, palaikantys šiuos pasiūlymus? Dėl kiekvieno. Pirmas – gerbiamojo Seimo nario J. Sabatausko. Balsuojame. Kas už tai, kad palaikytume J. Sabatausko pasiūlymą? Pagal Statutą reikia 29 Seimo narių palaikymo.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Aš galiu pristatyti, bet turbūt po to?
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, gal jūs pristatykite ir balsuojame?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerai.
PIRMININKAS. Jūs turite variantą?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Aš tuojau pristatysiu. Gerbiamieji kolegos, mano pasiūlymo esmė yra tokia: 5 straipsniu yra keičiamas Statuto 49 straipsnis, kuriame nustatytos bendros visų komitetų funkcijos. Ir čia būtent kalbama apie Seimui atskaitingų valstybės institucijų veiklos metinių ataskaitų svarstymą, nustatyta procedūra, kad svarsto komitetai. Dabar galioja norma, kad „prireikus pateikti Seimui svarstyti ataskaitas ir nutarimus.“ Aš išbraukiu žodį „prireikus“. „Prireikus“ nelieka, tada eina visos ataskaitos svarstymas Seime, komitetas pateikia tas ataskaitas svarstyti Seime, taip pat nutarimo projektą dėl tų ataskaitų. Bet papildau žodžiais, kad „kitoms valstybės ir savivaldybių institucijoms prireikus, teikia komitetas savo išvadas.“ Tokia pasiūlymo esmė.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, girdėjote pasiūlymo esmę. Kviečiu visus balsuoti. Kas palaikote J. Sabatausko pasiūlymą, balsuoja, kad svarstytume. Reikia 29 balsų.
Gerbiamieji kolegos, tikrai palaikome J. Sabatausko pasiūlymą. Dabar nuomonės už ir prieš dėl šito pasiūlymo, po to balsuosime. Nuomonės už ir prieš būtent dėl J. Sabatausko pasiūlymo.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Pirmiausia gal komiteto nuomonė? Komitetas 5 balsais už, susilaikius 1, pritarė šitam pasiūlymui.
PIRMININKAS. Dabar plenariniame posėdyje reikia išsakyti nuomonę. Gerbiamasis Petrai, jūs už J. Sabatausko? Prieš? Už. K. Masiulis taip pat už? Jūs prieš kalbėsite. Prieš J. Sabatausko pasiūlymą. Gerai, kalbėkite. Tuoj įjungs mikrofoną.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad daugelyje pasaulio valstybių komitetai turi gana didelį svorį, reikėtų tą svorį ir Lietuvos parlamento komitetų padidinti. Manau, kad visiškai pakanka, kad daugelį ataskaitų svarstytų tik komitetai. Jeigu jie matytų reikalą, tai jie ir teiktų plenariniame posėdyje svarstyti. Dabar gi mes dėl kiekvienos ataskaitos gaištame po porą valandų, klausome, klausinėjame. Komitetuose galima visa tai atlikti. Jeigu kam įdomi kokia ataskaita, gali visada nueiti į komitetą, kuriame vyksta svarstymas. Aš manau, kad čia mes be reikalo apsikrausime tokiu rutininiu darbu, kurį tikrai gali daug kvalifikuočiau atlikti komitetai. Siūlau nepritarti.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, viena nuomonė už – E. Šablinskas. Prašom.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, vis dėlto labai racionalus pasiūlymas išbraukti vieną žodelį. Dabar privalomai komitetai svarstys, nes vis dėlto Seimas yra aukščiausia valdžia, po to teiks į Seimo salę. Nes komitete yra tik 8–10 žmonių, gali įvairiai pasiskirstyti ir pateikti išvadą, o visas Seimas vis dėlto privalo žinoti, kad savo apygardose galėtų informuoti ir apsispręsti čia, Seimo salėje. Kviečiu balsuoti už.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolegos. Buvo išsakytos nuomonės už, nuomonės prieš. Kviečiu visus balsuoti. Kas pritaria gerbiamojo Seimo nario J. Sabatausko pasiūlymui, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 85, prieš – 2, susilaikė 13. J. Sabatausko pasiūlymui yra pritarta.
Dabar kitas pasiūlymas – Seimo nario P. Gražulio. Petrai, jūs pristatykite savo pasiūlymą. 49 straipsnis. Sekundę, įjungsiu mikrofoną.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, mes, Seimo narių grupė, siūlome, kad jeigu išklauso Seimas atsakingų Seimo institucijų pareigūnų ataskaitas, jeigu toms ataskaitoms Seimas nepritaria, tai tokiu atveju Seimas apsisprendžia ir balsuoja dėl to pareigūno atleidimo iš einamų pareigų. Bet jeigu dėl šio pareigūno reikia tik Seimo pritarimo, jį skiria Prezidentas, tai tokiu atveju Seimas siūlo Prezidentui jį atleisti iš einamų pareigų. Manyčiau, tikrai matome šiandien, kad ataskaitos gana formalios, joms nėra pasirengta, kadangi pareigūnai nejaučia atsakomybės. Manau, mes esame parlamentinė valstybė, taip sustiprintume parlamentinę kontrolę. Todėl siūlau visiems vienbalsiai palaikyti šią pataisą.
PIRMININKAS. Dėkoju. Ar yra palaikantys 29 Seimo nario? Balsuojame. Kas palaiko, balsuoja už. Balsuojame dėl 49 straipsnio, dėl ataskaitų patvirtinimo arba nepatvirtinimo. Kad svarstytume, reikia 29 balsų. Mielieji kolegos, atidžiau klausykite.
Už – 60, prieš – 4, susilaikė 16. Pasiūlymui yra pritarta, mes galime svarstyti jį.
Jūs pasakykite savo komiteto nuomonę dėl šito pasiūlymo.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, Statuto 49 straipsnis yra skirtas komitetų įgaliojimams. Ataskaitų svarstymui, Vyriausybės ataskaitų ir kitų valstybės institucijų ataskaitų svarstymui, reglamentuoti skirtas Statuto 206 straipsnis, kurio 5 dalyje nustatyta: „Valstybės institucijų vadovai, kuriuos skiria Seimas arba kurių paskyrimui reikalingas Seimo pritarimas, kartą per metus (paprastai iki kovo 1 d.) pateikia metinę institucijos veiklos ataskaitą. Gavęs tokią ataskaitą, Seimo Pirmininkas informuoja apie tai Seimą ir Seimas sprendžia, kuriam komitetui pavesti nagrinėti pateiktą ataskaitą. Išnagrinėjęs ataskaitą, komitetas parengia išvadą ir nutarimo projektą, kurie Seimo posėdyje svarstomi kartu su institucijos vadovo ataskaita.“ Atitinkamai Seimas priima nutarimą. Kaip matote, visai ne šis straipsnis. Šis straipsnis yra dėl komiteto įgaliojimų, ne dėl Seimo įgaliojimų, ne dėl Seimo sprendimų. Ataskaitoms svarstyti yra numatytas visai kitas 206 straipsnis. Juo labiau kad galimybė inicijuoti valstybės institucijos vadovo, kurį skyrė Seimas, atleidimą iš pareigų yra įtvirtinta Statuto 217 ir 218 straipsniuose. Tai numatyta būtent per nepasitikėjimo procedūrą.
Iš pateiktos redakcijos visiškai neaišku, kas tada turėtų teikti nutarimą atleisti vadovą iš pareigų, jeigu metinei ataskaitai būtų nepritarta. Jeigu būtų pritarta, yra kiekvienos institucijos specialus įstatymas, kur nustatyta kiekvienos institucijos tam tikra skyrimo ir atleidimo iš pareigų procedūra, kur dėl kiekvieno turi būti priimamas ne automatinis sprendimas, kaip čia siūloma, o individualus sprendimas pagal įstatyme numatytą procedūrą. Todėl turi būti kartu teikiamos tų įstatymų pataisos. Be to, siūlymas iš esmės komiteto galimybes siaurina. Tai tiek.
PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Komitetas nepritarė siūlymui.
PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke, mes supratome, labai išsamiai jūs pristatėte šį pasiūlymą ir išsakėte komiteto nuomonę. Norinčių kalbėti už, prieš šitą pasiūlymą. Nuomonė už – J. Narkevičius. Prašom.
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū. Manau, kad vis dėlto verta pritarti šiam pasiūlymui vien todėl, kad iš tiesų tai suteiks galimybę nagrinėti kadrų klausimą. Jeigu ataskaitą įstaigos vadovas pateikia Seimui ir komitetas gali pateikti nuomonę dėl kadrų klausimo, tai tikrai, kaip yra argumentuota, bus sustiprinta parlamentinė kontrolė, parlamentinė atsakomybė ir įgaliojimai bus irgi sustiprinti. Jeigu reikės atlikti dar kai kuriuos teisinius pakeitimus, reikės juos atlikti, bet iš principo verta pritarti šiam pasiūlymui. Todėl siūlau balsuoti už.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už nuomonę. Nuomonė prieš – R. Šalaševičiūtė.
R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš norėčiau atkreipti dėmesį, ypač tų Seimo narių, kurie dirbo praeitą kadenciją, atkreipti dėmesį į savo kartų patyrimą, kai prasidėjus D. Kedžio bylai ir triukšmui dėl jos buvo išklausyta vaiko teisių apsaugos kontrolieriaus ataskaita, jai buvo nepritarta ir kartu buvo ieškoma būdų, kaip atleisti vaiko teisių apsaugos kontrolierę, nes ataskaitai buvo nepritarta. Darbas buvo vykdomas gerai, ataskaita buvo tinkama ir darbo tęstinumas tikrai buvo užtikrintas po to, kai aš baigiau kadenciją. Todėl aš manau, kad tai yra vienas iš būdų, kai ypač politiškai sprendžiamas klausimas arba norima susidoroti su pareigūnais. Manau, nebūtų tikslinga pritarti ir aš esu prieš šią pataisą.
PIRMININKAS. Dėkoju. Taigi buvo išsakytos nuomonės už, prieš. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad palaikytume P. Gražulio nuomonę, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. (Balsai salėje)
Už – 54, prieš – 23, susilaikė 30. P. Gražulio pasiūlymui pritarta.
Kiti pasiūlymai. Prašau? Pritarta paprasta balsų dauguma. Čia pataisa. Gerbiamasis K. Glaveckas. Prašom.
K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamasis Pirmininke, labai atsiprašau, bet aš paspaudžiau ne tą mygtuką. Mano balsas yra prieš. Ačiū.
PIRMININKAS. K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Pirmininke, reikėtų įrašyti į protokolą, kad Kęstučio ne ten buvo padėtas mygtukas. O iš tikrųjų einam toliau. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, nusiraminkite, nuraminkite aistras. Čia yra pataisa, čia ne straipsnis ir reikia paprastos balsų daugumos.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Jūs norite pasakyti, kad viso straipsnio paskui nepriimsite?
PIRMININKAS. Atsiprašau. Juliau, aš, kaip posėdžio pirmininkas, vykdau Statuto reikalavimus. Yra priimtas pasiūlymas, balsavo paprasta balsų dauguma, jam yra pritarta. Yra pritarta. Tai nėra Statuto straipsnis, dėl kurio reikia 71 balso. Judam toliau. (Balsai salėje) Seimo nario P. Gražulio pasiūlymas.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Dėl vedimo tvarkos, Pirmininke, galima?
PIRMININKAS. Tuoj. Po P. Gražulio pristatymo galėsiu suteikti jums…
K. MASIULIS (TS-LKDF). Dėl šito straipsnio. (Balsai salėje) Vieno balso skirtumas, žmogus suklydo. Pirmininke, tikrai yra natūralus prašymas perbalsuoti.
PIRMININKAS. Gerbiamasis Kęstuti, ne vieno balso skirtumas, pažiūrėkite balsavimo rezultatus. (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, aš priverstas pateikti perbalsuoti šį klausimą, nes 120… Gerbiamasis Andriau, tikrai ne dėl jūsų, aš laikausi Statuto. Jūs kalbate ar prieš, ar už, jokios įtakos man neturi. Aš tiesiog laikausi Statuto, ir viskas. Statuto 121 straipsnis „Balsavimo pakartojimas ir atidėjimas“. „Balsavimą pakeliant rankas ar naudojant elektroninę sistemą galima pakartoti, kol nepradėtas svarstyti kitas darbotvarkės klausimas, jeigu kilo abejonių dėl balsų skaičiavimo tikslumo ir jeigu to reikalauja Seimo Pirmininkas, posėdžio pirmininkas arba ne mažiau kaip 5 posėdyje dalyvaujantys Seimo nariai. Sprendimą pakartoti balsavimą priima posėdžio pirmininkas.“ (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, kviečiu visus perbalsuoti.
K. DAUKŠYS (DPF). Bet prašė tik vienas Seimo narys, ne penki.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, kviečiu dar kartą perbalsuoti dėl P. Gražulio pasiūlymo. Užimame savo vietas ir perbalsuojame. (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, kviečiu visus balsuoti.
Balsavimo rezultatai: už – 55, prieš – 29, susilaikė 28. Pataisa nepriimta.
Prašom, gerbiamasis Gražuli.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, yra Etikos ir procedūrų komisijos išaiškinimas, jo visada buvo laikomasi, kad vieno balso persvara nėra joks pagrindas perbalsuoti. Pirmininkaujantys tokios nuostatos nuolat laikydavosi. Dabar jūs laikotės kitos nuostatos.
Antras dalykas. Noriu pasakyti repliką po balsavimo. Vis dėlto esame parlamentinė respublika ir kuo mes patys paverčiame Seimą? Jeigu pareigūnas, kurio… net nevertiname ataskaitos, tai patys savęs negerbiame. Tai ką, norite, kad mus gerbtų tauta? Tai absurdas. Valdžią visiškai išleidžiam iš rankų, Seimas lieka, atsiprašant, be valdžios ir gali kas nori tyčiotis iš Seimo. Taip ir daro, ir tyčiojasi! Bet jūs patys leidžiate iš savęs tyčiotis!
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Na, ne dėl to straipsnio siūlymas pateiktas.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, vienas balsas buvo, o K.Glaveckas pasakė, kad ne už tą balsavo. Taigi ta praktika visa yra. Jeigu žmogus ne taip nubalsuoja, prieina prie mikrofono ir pasako. (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos… Kęstuti, prašom.
K. DAUKŠYS (DPF). Aš tik matau, kad saugojimas konservatorių, socdemų – savo žmonių, kurie nieko neveikia, atneša tuščias ataskaitas į Seimą ir vis tiek sėdi savo vietose, yra svarbiau negu tautos gerovė. Šitą šitas balsavimas ir parodė.
P. GRAŽULIS (TTF). Dar viena mintis. Mes susitarėme ir su gerbiamąja I. Šiauliene, ir su valdančiąja dauguma, kad palaikysime šias pataisas. Ką socdemams kas nors per naktį padaro, kad jie keičia savo nuomonę? Pasakykite jūs mums!
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, jūs dar turite galimybę, gerbiamasis Petrai, jūs dar turite galimybę pakeisti. Tai yra 206 straipsnį, kaip ir sako komiteto pirmininkas, pakeisti projektą. Siūlykite pataisas dėl 206 straipsnio. (Balsai salėje) Taip.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis Petrai, nereikia kaltinti dabar Pirmininko, nes praėjusiame posėdyje jūsų pačių frakcijos iniciatyva buvo perbalsuotas klausimas, kur skirtumas buvo 30 balsų. Ir tai buvo teisėta, jūs dėl to neprotestavote, patys siūlėte tą daryti. Viskas gerai.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, judam toliau. P. Gražulio pasiūlymas. Petrai, pristatyk savo kitą pasiūlymą.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Kitas pasiūlymas dėl 49 straipsnio 12 punkto.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, pažiūrėkite, kas vyksta Seime. Yra jau vienas antstatas padarytas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Kai teikiu pataisą, kad nebūtų tokio antstato, jeigu padarė išvadą…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ne, ne, čia dėl Užsienio reikalų komiteto.
P. GRAŽULIS (TTF). Taip, aš noriu įžangą padaryti. Dabar Seimas negali svarstyti tokio įstatymo. Dabar darome antrą antstatą. Jeigu Užsienio reikalų komitetas nepritaria dėl bendradarbiavimo, kad būtų kitas komitetas arba Seimo nariai sudarytų bendradarbiavimo sutartis su kitais komitetais, tai tas komitetas ir negalės su kitų šalių valstybėmis sudaryti bendradarbiavimo. Tai klausykite, kas yra?! Vieni žiopli ar žioplesni, ar yra prisitaikantys Seimo nariai Užsienio reikalų komitete?! Gerbiamieji Seimo nariai, atidžiai prašau išbraukti šitą pono J. Sabatausko siūlomą pataisą, kad negalima, ir nedarykime dar vieno Užsienio reikalų komiteto antstato ant Seimo narių ir ant kitų Seimo komitetų.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamasis pirmininke, prašom… (Balsai salėje) Labai ačiū. Dabar…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, tai yra Europos reikalų komiteto projektas, noriu priminti, ne pono J. Sabatausko.
PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė už – P. Auštrevičius. Už kito Petro pasiūlymą.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Aš manau, kad P. Gražulis klysta. Kolega, reikia priimti tam tikrą kolegialumą ir institucinę veiklą, o ne pavienių asmenų ar grupių veiklą. Tarptautiniai ryšiai ir tarptautinis bendradarbiavimas kartais yra labai subtilus dalykas. Aš noriu atkreipti dėmesį, kolegos, nei Užsienio reikalų komitetui, nei kokiam kitam komitetui neduodama išimtinė teisė galutiniam sprendimui, jis tik pateikia savo nuomonę, valdyba patvirtina tą dalyką. Aš nežinau, gal kolega P. Gražulis tikrai nepasitiki valdyba, bet iš esmės visoms frakcijoms yra atstovaujama. Ten yra kolegialus veikimas. Todėl siūlau pritarti nematydamas jokių viršytų Užsienio reikalų komiteto nuostatų ir funkcijų. Siūlau pritarti, kolegos.
PIRMININKAS. Truputėlį mes apvertėme aukštyn šito klausimo svarstymą. Tiesiog reikia 29… Ar yra 29 Seimo narių palaikymas dėl Petro pasiūlymo? Prašom balsuoti, ar palaikote, ar ne Petro pasiūlymą. Reikia 29 balsų. Po to jau nebereikės kalbėti dėl motyvų, tik komiteto pirmininkas pasakys savo nuomonę, ir viskas. (Šurmulys salėje)
Gerbiamojo P. Gražulio antras pasiūlymas. Dėl antro pasiūlymo, ar palaikote, ar ne? Aišku, kad palaiko, yra 40 palaikančių. Tiesiog pakomentuokite dabar. Petras jau pristatė savo pasiūlymą. (Balsai salėje) Atsiprašau, Gražulis. P. Gražulis jau pristatė savo pasiūlymą. Labai atsiprašau. Norite dar kartą pristatyti? Pristatykite, Petrai, dar kartą, ir komitetas pasakys savo nuomonę.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, yra gana svarbi pataisa, todėl prašau, kad būtų truputėlį mažiau salėje triukšmo. Kaip sakiau, mes turime vieną antstatą – Teisės ir teisėtvarkos komitetą. Dabar su šita pataisa Užsienio reikalų komitetas… Dedamas dar vienas antstatas, tai yra Užsienio reikalų komitetas. Manau, netikslinga išplėsti Užsienio reikalų komiteto kompetencijos, įtvirtinant, kad Užsienio reikalų komitetas numatytų tarptautinio bendradarbiavimo prioritetus kitiems komitetams, o juos tvirtintų Seimo valdyba. Nejaugi Seimo nariai kituose komitetuose arba frakcijose yra neįgalūs, nejaugi dabar negalės laisvai sudaryti įvairių bendradarbiavimo grupių, o tik gavę Seimo valdybos pritarimą? Na, Viešpatie mano, kur mes einame, ką mes darome iš Seimo?! Todėl aš prašyčiau nepritarti šitiems siūlymams, kurie bando padaryti Užsienio reikalų komitetą antstatu ant kitų komitetų ir ant kitų Seimo narių.
PIRMININKAS. Komiteto nuomonė?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Komitetas nepritarė siūlymui, kadangi Seimo statuto 68 straipsnis nustato, kad Užsienio reikalų komitetui pavesta rengti išvadas dėl kitų Seime svarstomų užsienio politikos klausimų, atsižvelgiant į užsienio politikos prioritetus, Lietuvos valstybės užsienio politikos prioritetus, koordinuoti Seimo kanceliarijos Tarptautinių ryšių departamento veiklą, svarstyti atstovavimą Seimui tarptautinėse organizacijose ir forumuose, teikti rekomendacijas dėl Seimo delegacijų veiklos, koordinuoti tarpparlamentinių ryšių grupių veiklą, teikti joms rekomendacijas ir pasiūlymus, ne rečiau kaip kartą per metus, skaičiuojant nuo jų sudarymo dienos, išklausyti ir įvertinti Seimo delegacijų tarptautinėse organizacijose, forumuose bei parlamentinių ryšių grupėse veiklos ataskaitas.
Taigi matome, kad Seimo statuto kitas straipsnis, 68 straipsnis, nustato tokias Užsienio reikalų komiteto funkcijas. O čia yra bendrosios funkcijos, skirtos visiems komitetams, ką kolega siūlo išbraukti nekeisdamas kito straipsnio.
PIRMININKAS. Buvo išsakytos nuomonės. Dabar nuomonė už ir nuomonė prieš. Nuomonė prieš – V. Aleknaitė-Abramikienė. Prašom.
V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, Pirmininke. Aš kreipiuosi dabar ypač į valdančiosios daugumos atstovus, į atstovus tos daugumos, kuri atsakinga už Lietuvos pirmininkavimą Europos Sąjungoje. Atkreipiu jūsų dėmesį, kad tai yra labai žalinga P. Gražulio pataisa, ir siūlau jai nepritarti, nes jūsų pačių Vyriausybė gali turėti problemų, kaip jų jau buvo kai kuriems Seimo nariams itin neatsakingai pasiskelbus, kad jie steigia ryšių grupes su neegzistuojančiomis valstybėmis arba su kokiomis nors separatistinėmis teritorijomis. Kaip atrodo pirmininkaujanti Europos Sąjungoje šalis su tokiomis iniciatyvomis? Todėl, gerbiamieji daugumiečiai, palaikykite savo ministrus ir nepritarkite P. Gražuliui. Ačiū. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė už – K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Aš manyčiau, kad į Seimą išrenka atsakingus žmones. Jie atsakingi savo rinkėjams. Ir skirstyti čia – atsakingas Seimo narys ar neatsakingas, būtų labai neatsakinga bet kurio Seimo nario atžvilgiu. Tai šioje vietoje gal truputį susilaikykime nuo tokių pasakymų, nes būti kokiam nors geresniam už visus kitus galbūt čia Dievo prerogatyva, o ne Seimo nario.
PIRMININKAS. Dėkoju. Taigi buvo išsakytos nuomonės už ir nuomonės prieš. Kviečiu visus balsuoti. Kas pritaria P. Gražulio nuomonei, balsuoja už, kas kitaip mano, balsuoja prieš arba susilaiko. (Balsai salėje) Balsuojame, kolegos! Balsuojame, kad nereikėtų vėl pyktis tarpusavyje! (Šurmulys salėje)
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 33, prieš – 27, susilaikė 39. Taigi pataisai nepritarta.
5 straipsnį baigėme, visus pasiūlymus apsvarstėme. Dabar dėl 5 straipsnio norinčių kalbėti už ir prieš nėra. (Balsai salėje)
Tuoj. P. Gražulis. Prašom, Petrai. Tuoj, sekundę, įjungsime mikrofoną.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, kadangi vis dėlto buvo perbalsuota ir iš dalies buvo pažeistas Statutas, kadangi buvo pritarta pataisai vieno balso persvara, aš noriu dar kartą parodyti. Siūlyčiau, balsuojant už visą straipsnį, tie, kurie nepritarė, tai yra dvi… visos partijos, išskyrus socialdemokratus ir konservatorius, ištraukime korteles ir nebalsuokime, o tegul priima šitą straipsnį dvi partijos.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, dabar balsuojame už 5 straipsnį. Kas pritariate 5 straipsniui, balsuojame. Reikia 71 balso, kad priimtume šitą straipsnį. (Šurmulys salėje)
Už – 62, prieš nėra, susilaikė 3. Taigi straipsnis yra nepriimtas.
Dėl 6 straipsnio. Pastabų ir pasiūlymų yra.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dėl 6 straipsnio yra…
PIRMININKAS. Taigi, Seimo nary Gražuli, pristatykite savo pasiūlymą.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Minutėlę! Gerbiamasis Pirmininke, tai yra siūlymas dėl nesančio projekte straipsnio.
PIRMININKAS. Tai nesvarstome.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Kadangi 6 straipsniu keičiamas 52 straipsnis, o čia yra siūlymas dėl Statuto 55 straipsnio.
PIRMININKAS. Supratau. Gerbiamasis A. Mazuronis. Prašom.
A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui, gerbiamasis Pirmininke. Aš tik repliką po balsavimo. Po praeito straipsnio norėjau jums priminti, kad jūs čia keldamas klausimą dėl perbalsavimo galbūt šiek tiek neteisingai suformulavote mintį. Iš tiesų praeitą kadenciją, kai būdavo vieno balso skirtumas ar kažkas suklysdavo, balsas būdavo įrašomas į protokolą, bet niekada nebūdavo duodama klausimo perbalsuoti. Man atrodo, jūs dabar pasielgėte nevisiškai teisingai.
PIRMININKAS. Jūs pakartojote tą patį. Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad kaltinimai neteisingi, jeigu jūs manote kitaip, jūs turite kitą nuomonę. Dėl 6 straipsnio.
P. GRAŽULIS (TTF). Dėl mano pataisos!
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dėl 6 straipsnio pasiūlymų nėra.
P. GRAŽULIS (TTF). Palaukite, aš norėjau pasakyti, kadangi pataisa yra susijusi su komitetų sprendimais, tai aš siūlau svarstyti mano klausimą dėl 55 straipsnio (…) dalies.
PIRMININKAS. Petrai, bet ne dėl to straipsnio yra jūsų pasiūlymas. Jūs siūlykite tą straipsnį.
P. GRAŽULIS (TTF). Bet jie yra susiję.
PIRMININKAS. Susiję, bet ne dėl to straipsnio. Negalime svarstyti. Kolegos, mes visiškai išsibalansavome. Dėl 6 straipsnio norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume 6 straipsniui, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
Gerbiamieji kolegos, straipsnis nepriimtas.
Dėl 7 straipsnio Seimo narys R. Žemaitaitis siūlo…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dėl 7 straipsnio taip pat pasiūlymų nėra, nes R. Žemaitaičio… 7 straipsniu keičiamas Statuto 56 straipsnis, o siūlymas yra dėl 58 straipsnio, kurio projekte nėra.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, taip pat negalime svarstyti. Kviečiu, kas už šitą straipsnį, išsakyti nuomonę. Motyvai už ir prieš. A. Skardžius – nuomonė už.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš noriu pasakyti, kad R. Žemaitaičio teikta pataisa tai yra ta pataisa, už kurią mes turėjome balsuoti, nes svarstome Statuto pataisas. Pataisa buvo gera ir laiku pateikta. Aš nežinau, kodėl komitetas atsisako ją svarstyti. Galų gale…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Šiame projekte nėra šito straipsnio.
PIRMININKAS. Nėra straipsnio, nėra ką svarstyti, Artūrai. Mes jau tą pasakėme.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Kolegos, išmokime elementaraus raštingumo. Jeigu projekte nėra straipsnio, kaip galima teikti siūlymus dėl nesančio straipsnio? O po to jūs balsuojate, nepriimate apskritai viso straipsnio, kuris yra visiškai nesusijęs.
PIRMININKAS. A. Skardžius dėl vedimo tvarkos.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamasis komiteto pirmininke, mes nagrinėjame Statuto pataisas ir būtent ši pataisa, ir jūs pats pritarėte, kad tokia pataisa turėtų būti priimta, bet jūs kažkodėl norite, kad ji būtų pateikta rudenį. O mūsų komitetas, Ekonomikos komitetas, yra nusprendęs, kad Statutas turi būti tinkamai pataisytas iki pirmininkavimo. Ir jūs tais savo žaidimais bandote įvelti mus į kažkokią procedūrą ir atidėti ją rudeniui. Aš nežinau, kodėl taip yra, gerbiamasis pirmininke.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Visiškai ne žaidimais, o todėl, kad…
PIRMININKAS. A. Salamakinas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). …su europiniais reikalais visi susiję pasiūlymai yra šiame projekte.
PIRMININKAS. Gerbiamasis Juliau, jūs jau pasakėte nuomonę.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Tai nėra susiję su pirmininkavimu.
PIRMININKAS. A. Salamakinas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Gerbiamieji pirmininkai, jūs, be abejonės, teisūs, tačiau aš noriu pasakyti truputį repliką. Mielasis Skardžiau ir mielieji Ekonomikos komiteto nariai, kas taip saldaus yra atsinaujinančioje energetikoje, kad jūs visa tai norite perimti patys? Jeigu Aplinkos apsaugos komitetas padarė ką nors blogai, tegu sprendžia Seimas. Bet taip atiminėti komitetams vieniems iš kitų, kur nenoriu sakyti, kas ten yra, paprasčiausiai neetiška.
PIRMININKAS. Tuo labiau kad mes šiandien komiteto krypčių ir nesvarstome. Gerbiamasis M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, aš dėl vedimo tvarkos. Motyvacija tokia, kad jeigu mes svarstome 6 straipsnį, negalime keisti 5 punkto arba 12 punkto todėl, kad originaliai jis nebuvo keičiamas, jis neatitinka Statuto. Jeigu mes keičiame straipsnį, tai subjektas yra straipsnis, o ne straipsnio papunktis. Todėl argumentacija, kad negalima teikti pasiūlymų dėl keičiamo straipsnio papunkčio, kadangi apie jį nebuvo kalbama, yra neteisinga.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ne papunkčio, o šis straipsnis iš viso nėra keičiamas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Kalbame apie 6 straipsnį.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). 6 straipsniu keičiamas 52 straipsnis. O čia siūlymas yra dėl 56 straipsnio. Atsiprašau, dėl 38 straipsnio.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Ten yra tik papunktis keičiamas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ne, 38 straipsnio…
PIRMININKAS. Kolegos, susikaupkime, padirbėkime gal savo darbo vietose…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dabar yra straipsnis iš 56 straipsnio…
PIRMININKAS. Pažiūrėkime… ir tada judame į priekį. Gerbiamasis R. Žemaitaitis. Prašom.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Tikrai nėra nieko saldaus ar kažko, tiesiog Ekonomikos komitetas dar kartą nusprendė, kad šitas klausimas turi įeiti į reguliavimo sritį, kaip ir buvo, pateikėme pataisą ir buvo sutarta, kad 56 straipsnis keičiamas 58 straipsniu, ir ta dalis yra išbraukiama. Toks buvo, kiek aš žinau, susitarimas, ir bent jau su komiteto pirmininku kalbėjo jo frakcijos nariai. Gal kažkas nesusikalbėjo.
PIRMININKAS. Gerbiamasis Julius.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, dėl vedimo tvarkos. Statute yra nustatyta, kad dėl projekto keičiamų straipsnių gali būti siūlymų. Taip, pirminis projektas buvo su visų komitetų specialiosiomis funkcijomis. Tačiau matydami, kad iki Europos Tarybos pirmininkavimo reikia priimti būtiniausias Statuto pataisas, kurios susijusios su europiniais reikalais, o dėl kiekvieno komiteto funkcijų atsirado tiek paklodžių tampymo tarp komitetų, vienas į savo pusę, kitas į savo pusę, mes atsisakėme keisti visus tuos straipsnius. Svarstymo metu jūs tam pritarėte. Ir dabar šiame projekte, pataisytame variante, nėra tų straipsnių, dėl kurių atsiranda siūlymų. Todėl mes jų negalime svarstyti ir dėl jų balsuoti.
Dėl to, gerbiamieji, neblokuokite tų straipsnių, kurie yra bendri ir reikalingi dėl europinių reikalų. Nebalsuodami jūs neleidžiate priimti būtiniausių straipsnių, kurie reikalingi. O prie kiekvieno komiteto funkcijų mes grįšime svarstydami naujos redakcijos Statutą, kuris dar Č. Juršėno darbo grupės buvo parengtas, ir mes jas apsvarstysime rudenį. Jos nedega. Dega kiti reikalai, kuriuos mes būtinai turime birželį priimti. Mes jau dviejų straipsnių, kurie buvo labai reikalingi, nepriėmėme. Nežinau, tokios ambicijos.
PIRMININKAS. Dėkojame, Juliau, mes supratome. K. Daukšys. Prašom, gal ir baigsime tuo.
K. DAUKŠYS (DPF). Aš noriu komiteto pirmininkui priminti, kad praeitą kartą čia stovėdamas jis paragino mus teikti pataisą priimti. Dabar, pasirodo, mes be reikalo dirbame ir teikiame. Komitete svarstėme, kitus dalykus darėme, tai gal komiteto pirmininkas galėtų atsakingiau į savo žodžius žiūrėti?
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, dėl 7 straipsnio yra dar viena Seimo nario R. Žemaitaičio pataisa. Atsiprašau. Dėl 7 straipsnio viskas. Balsuojame. Kas už tai, kad pritartume…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dėl 7 straipsnio pataisų ir siūlymų nėra.
PIRMININKAS. …7 straipsniui, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. Straipsnio priėmimas. 7 straipsnio priėmimas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Šiuo straipsniu 56 straipsnis pripažįstamas negaliojančiu.
PIRMININKAS. Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 86, prieš – 3, susilaikė 3. 7 straipsnis yra priimtas.
8 straipsnis. Yra Seimo nario R. Žemaitaičio pasiūlymas. Reikia 29 balsų palaikyti. Kas už tai, kad palaikytume ir svarstytume šitą pasiūlymą? Čia yra ta pati situacija, aš suprantu, pirmininke.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ne.
PIRMININKAS. Čia kita situacija. Tada balsuojame, ar iš viso svarstome.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Čia susiję su ankstesniu siūlymu dėl numeracijos pakeitimo.
PIRMININKAS. Supratau.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Nepritarus anam siūlymui, šitas iš viso nesvarstytinas.
PIRMININKAS. Remigijau, jūs pristatykite.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų siūloma keisti 58 straipsnio dalį, kurioje siūloma išbraukti būtent atsinaujinančių išteklių nagrinėjimą…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ne, ne, ne.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ne šitas?
PIRMININKAS. 8 straipsnis.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). 8 straipsnis dėl 61 straipsnio pakeitimo.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Atsiprašau.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). O jūs siūlote keisti straipsnių numeraciją.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Tai čia automatiškai. Tada viskas gerai, Juliau, kaip aš suprantu. Gerai, ačiū.
PIRMININKAS. Nereikia svarstyti nieko? Dėl viso straipsnio norinčių kalbėti už ir prieš yra? Nėra. Taigi balsuojame. Kas už tai, kad priimtume 8 straipsnį, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 69. Taigi straipsnis nepriimtas, nėra 71 balso.
Dėl 9 straipsnio.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dėl 9 straipsnio yra Teisės departamento pastaba. Komitetas jai pritarė, tai yra redakcinė pastaba.
PIRMININKAS. Yra gerbiamojo Seimo nario J. Sabatausko pasiūlymas. Gal jūs pateikite.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dėl 9 straipsnio. Kadangi buvo siūlymas, kaip aš minėjau, Statuto 206 straipsnyje buvo numatytas ataskaitų svarstymas, kad jos būtinai turi būti svarstomos ne tik komitete, o komitetas pateikia Seimui ir nutarimo projektą dėl ataskaitų, ir visų institucijų ataskaitos svarstomos Seime, todėl ankstesnis pataisymas, kuris buvo priimtas dėl vienos institucijos ataskaitos svarstymo, yra nebetikslingas, perteklinis. Todėl siūloma išbraukti.
PIRMININKAS. Tai jūs atsiimate savo pasiūlymą, ar ne?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ne, aš neatsiimu.
PIRMININKAS. Neatsiimate. Ar yra 29 Seimo narių palaikymas?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dėl to paties ir Teisės departamentas pateikė pastabą.
PIRMININKAS. Gerai. Balsuojame, reikia 29 Seimo narių palaikymo. Taip, palaikančių užtenka. Taigi kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume J. Sabatausko nuomonei?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ir Teisės departamento taip pat, nes analogiška.
PIRMININKAS. Čia ne už straipsnį balsuojame, tik už pasiūlymą. Čia užtenka ir paprastos balsų daugumos, jeigu palaikome.
Už – 38, prieš – 2, susilaikė 24. Pasiūlymui pritarta.
Taigi dėl viso straipsnio. Norinčių kalbėti už, prieš yra? Kalbame apie 9 straipsnį. Nėra norinčių kalbėti. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume 9 straipsnį? Balsuojame.
Gerbiamieji kolegos, nepritarta.
Dėl 10 straipsnio. (Balsai salėje)
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis Pirmininke, remdamasis Statuto 158 straipsnio 2 dalimi aš prašau pertraukos, kad iš naujo priėmimo stadijoje apsvarstytume Statuto projektą, nes priimtų ir nepriimtų straipsnių santykis iš esmės iškreipia visą Statuto esmę. Nebalsuodami už 49 straipsnio pakeitimą kolegos nepritarė parlamentinės kontrolės funkcijų perkėlimui į 49 straipsnį, o pripažino negaliojančiu straipsnį, kuris nusako visą parlamentinę kontrolę. Jeigu mes dabar priimsime tokios redakcijos Statutą, parlamentinės kontrolės komitetai negalės atlikti. Todėl siūlau daryti pertrauką ir grąžinti į priėmimo stadiją.
PIRMININKAS. Pirmininke, mes supratome jūsų pasiūlymą, bet aš noriu truputį patikslinti. Statuto 158 straipsnio 3, 4 dalys tą numato. „Jeigu įstatymo projekto priėmimo Seime metu nebuvo priimti įstatymo principus ir sandarą lemiantys straipsniai, pranešėjas iki svarstymo Seimo posėdyje pabaigos gali pasiūlyti atidėti projektą taisyti.“ Ir 4 punktas sako: „Jeigu Seimas šį pasiūlymą priima, procedūra kartojama nuo įstatymo projekto svarstymo pagrindiniame komitete. Šia galimybe įstatymo projekto priėmimo metu galima pasinaudoti tik vieną kartą.“
Gerbiamasis A. Sysas. Prašom.
A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamasis Pirmininke, aš kaip tik to ir norėjau. Tolesnis šio įstatymo priėmimas yra nereikalingas, nes vis tiek nė už vieną straipsnį nebalsuojame. Paprasčiausiai reikia sėstis ir susitarti, arba pagrindiniame komitete surasime sutarimą, arba geriau tada nieko nedaryti.
PIRMININKAS. Dėl vedimo tvarkos M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamasis Pirmininke, aš suprantu, kad jūs siūlote, kaip parašyta Statute, pagal 4 dalį, ne pagal 3.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Pagal 3 dalį.
PIRMININKAS. Pagal 3 ir 4.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Tai aš tada siūlau pagal 4 dalį.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Jeigu Seimas priima, tada galioja 4 dalis.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Tada pagal 4 dalį.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, viską mes teisingai darome. Judame į priekį. Atidedame šio klausimo svarstymą, nes nėra sutarimo, ir paralyžiuos visą mūsų veiklą, jeigu mes ką nors darysime. (Balsai salėje) Bendru sutarimu, taip? Ačiū. Taigi to klausimo svarstymą mes atidedame.

10.58 val.
Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo 2, 6, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 16, 17, 18, 19, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 33 straipsnių, Įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 61, 271 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIP-3408(2)ES (priėmimas)

Darbotvarkės 1-3 klausimas – Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo 2, 6, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 16, 17, 18, 19, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 33 straipsnių, įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 61, 271 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIP-3408. Pranešėjas – gerbiamasis J. Sabatauskas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, po svarstymo Seime dėl šio projekto buvo gauta tiek Teisės departamento pasiūlymų ir pastabų, tiek Seimo narių siūlymų. Aš manau, priimdami pastraipsniui mes galėtume apsvarstyti tuos pasiūlymus ir pastabas.
PIRMININKAS. Dėkoju. Priėmimas pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dėl 1 straipsnio yra Teisės departamento redakcinis pasiūlymas. Komitetas Teisės departamento pasiūlymui pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, dėl straipsnio. Broniau, jūs dėl straipsnio užsirašėte?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Toliau dėl to paties straipsnio, kadangi juo yra keičiamas 2 straipsnis, yra dar vienas Teisės departamento pasiūlymas ir yra keletas Seimo narių siūlymų. Teisės departamento pasiūlymui dėl 23 dalies komitetas pritarė. Straipsnio. Toliau yra pasiūlymai dėl 41 dalies.
PIRMININKAS. E. Masiulio pasiūlymas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip, dėl 41 dalies.
PIRMININKAS. Gerbiamasis Eligijau, pristatykite savo pasiūlymą. Čia ir P. Gražulis, ir V. Uspaskichas, ir J. Razma teikia šį pasiūlymą.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Primenu, kad šis straipsnis yra sąvokų apibrėžimai.
PIRMININKAS. Sekundę, tuoj įjungsiu mikrofoną. Pabandykite, Eligijau, kalbėti.
E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Aš norėjau tik pasitikslinti, ar dabar dėl pačios sąvokos?..
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dėl sąvokos.
E. MASIULIS (LSF). O gal kompleksiškai geriau pristatyti?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ne, turime pastraipsniui.
E. MASIULIS (LSF). Nes čia Seimo nariai nelabai supras, jeigu…
PIRMININKAS. Tai pateikite, Eligijau, kaip…
E. MASIULIS (LSF). Aš gal norėčiau pristatyti kompleksiškai, o po to dėl kiekvieno straipsnio, matyt, reikėtų balsuoti.
PIRMININKAS. Gerai.
E. MASIULIS (LSF). Pasiūlymo esmė yra tokia, kad pagal dabar teikiamo įstatymo redakciją yra numatyta, kad nuo 2015 metų įsigalioja tokia tvarka, jog visi vairuotojai stažuotojai: tiek tie, kurie padarė nusižengimus, tiek tie, kurie nepadarė jokių nusižengimų ir drausmingai tuos pirmuosius dvejus metus vairavo, neturėjo jokių įskaitinių įvykių, vis tiek po dvejų metų, keičiant vairuotojo pažymėjimą, turėtų privalomai eiti papildomai mokytis į mokymo centrus. Tai mūsų siūlymas, kurį teikia P. Gražulis, V. Uspaskichas ir J. Razma, yra, kad vairuotojų papildomų mokymų organizavimas saugaus eismo centruose būtų per didelė finansinė našta pradedantiems vairuotojams, todėl siūloma atsisakyti tos nuostatos, kad vairuotojui papildomas mokymas turi būti organizuojamas tik praktinio mokymo centruose.
Antras dalykas. Iš tikrųjų į praktinio mokymo centrus turėtų būti siunčiami tik tie vairuotojai, kurie per tuos pirmuosius dvejus metus padarė daugiau kaip du nusižengimus arba turėjo įskaitinių įvykių.
PIRMININKAS. Dėkoju. Ar yra 29 balsai, palaikantys gerbiamojo E. Masiulio nuomonę? Žiūrime. Kas palaiko, balsuoja už.
Gerbiamieji kolegos, pasiūlymui svarstyti pritarta. Komiteto nuomonė.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Komitetas nepritarė, kadangi numatytas dabar papildomas vairuotojų mokymas. Kolega turbūt suklydo, apie du kartus nekalbama, bet už tam tikrų Kelių eismo taisyklių reikalavimų pažeidimus, tai yra susijusių su pažeidimu dėl pėsčiųjų, lenkimo taisyklių, sankryžos, eismo reguliavimo signalų, mobiliųjų priemonių naudojimo ne pagal taisykles, važiavimo be saugos diržų, be šalmų motociklininkams, tam tikras greičio viršijimas, taip pat neblaivumas, taip pat tiems, kurie sukėlė eismo įvykį, dabar numatytas papildomas mokymas tiems vairuotojams, kurie per dvejus metus padarė minėtus pažeidimus.
Kalbant apskritai, dėl 35 % jaunų vairuotojų kaltės įvyksta įvykiai. Mes, Lietuva, esame pirma nuo galo, arba paskutinė, Europoje valstybė pagal žuvusiųjų skaičių, tai yra Lietuvoje yra daugiausia žuvusiųjų. Ir trejus metus tas skaičius ne tik nesikeičia, o pernai net pradėjo didėti. Jeigu didelis pagerėjimas buvo nuo 2007 m. iki 2010 m., kai perpus sumažėjo žuvusiųjų ir sužeistųjų bei įvykių skaičius, tai dabar rodo, mes daug ką darome prevencine tvarka dėl neblaivių vairuotojų, bet dėl (…) vairuotojų, kurie sukelia…
PIRMININKAS. Juliau, jūs, manau, daug argumentų išsakėte.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). …nelaimes, nieko nedarome. Taigi palyginu: 29 žuvusieji dėl neblaivių vairuotojų, 29 žuvusieji dėl šių pradedančiųjų vairuotojų kaltės…
PIRMININKAS. Juliau, aš jūsų prašiau labai neišsiplėsti.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Todėl šis dalykas yra efektyvus Vakarų Europos valstybėse, ten jis yra vykdomas, duoda didelių poslinkių į gerąją pusę. Tiek.
PIRMININKAS. Juliau, truputėlį… Juliau, mes supratome, iš tikrųjų motyvų buvo labai daug, jūs aiškiai išdėstėte savo nuomonę. Dabar…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Komiteto nuomonę.
PIRMININKAS. …išklausysime kitų Seimo narių nuomonę, gerai? Nuomonė už – P. Gražulis dėl šito pasiūlymo.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis Juliau, jūsų klausantis, tokia mintis: tai gal iš karto dvejus metus leiskime be vairuotojo pažymėjimo, nes neišmoko vairuoti, o po dvejų metų laikykime egzaminus vairuotojo pažymėjimui gauti pagal jūsų tokią logiką? Mano ir Seimo narių logika tokia: jeigu tu baigei kursus, gavai pažymėjimą ir nepadarei Kelių eismo taisyklių šiurkštaus pažeidimo, ne to, kad diržo neužsisegei, mobiliuoju telefonu pakalbėjai, ant ištisinės eismo juostos užvažiavai ir visokių kitokių menkniekių, reikia perlaikyti vairuotojo pažymėjimo…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Nereikia perlaikyti.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, gal eikite į tą centrą sumokėti tiek pinigų, kiek prašo, ir neprašykite iš visų studentų ir jaunų žmonių, kad du kartus mokėtų už vairuotojo pažymėjimą. Tai yra lobistinė, korupcinė pataisa. Aš manyčiau, kad reikėtų po tokių pataisų tikrai Seimui kreiptis į prokuratūrą, kad iškeltų baudžiamąsias bylas Seimo nariams. Tada, matau, taip drąsiai neteiktų korupcinių pataisų. Gerbiamieji Seimo nariai – E. Masiulio, V. Uspaskicho, J. Razmos pataisai pritarkime ir balsuokime už.
PIRMININKAS. Dėkoju, Petrai. Nuomonė prieš – L. Dmitrijeva.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). O ką daryti su tais, kurie keturiasdešimt kartų per metus?..
L. DMITRIJEVA (DPF). Mes vėl pamiršome, kai palikome alkoholį, 0,2 % promilių. Kai mūsų komitete buvo Susiekimo ministerijos atstovai, vis dėlto mes kalbėjome, kad kai sumažinta blaivumo… promilių skaičių. Mes kalbame apie tai, bet nieko nekalbame apie narkomanijos… apsvaigusius žmones. Tai siūlau vis dėlto įtraukti šitą sąvoką apie narkomanus.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, buvo išsakytos nuomonės už ir nuomonės prieš. Kviečiu visus balsuoti. Kas palaikote E. Masiulio ir kolegų nuomonę, balsuojate už, kas kitaip manote, balsuojate prieš arba susilaikote. (Balsai salėje) Už visus, nes jie vienas su kitu susieti. Prašau, jie visi susieti.
Gerai, balsuosime už kiekvieną. Aš manau, kad nepasikeis nuomonė. (Balsai salėje) Petrai, aš jus labai gerbiu. Tikrai mes viską padarysime labai teisingai, tikrai. Aš pasistengsiu. Teisingai ir tada padariau, Andriau.
Už – 90, prieš – 2, susilaikė 6. Pritarta.
Ar dėl kiekvieno pasiūlymo reikia balsuoti? Gerbiamieji kolegos, man atrodo, kad aišku, nes čia visi pasiūlymai yra susieti. Pritarta. Grupės Seimo narių pasiūlymui pritarta.
Kokių čia dar pasiūlymų yra?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). …iki šiol neturi praktinio vairavimo mokymo centrų. Mes turime specialiąsias transporto priemones, kai vairuotojai neturi kur atlikti mokymus. Tiek, kad nedraudžia važiuoti į Rygą mokėti latviams pinigus už tai, kaip iki šiol buvo daroma. Tai praktinio vairavimo mokymo centrų tikrai negalime mes išbraukti, nes tai susiję su 59 dalimi dėl specialiojo transporto priemonių vairavimo mokymo. Kai mes neturime praktinio vairavimo mokymo centrų, pažiūrėkite, kas parašyta, kas yra praktinio vairavimo mokymo centras, kurį siūlo kolegos išbraukti. Tai yra juridinis asmuo, kuriam valstybė, Vyriausybės įgaliota… arba jos įgaliota institucija suteikia teisę organizuoti mokymus. Ten turi būti sudarytos sąlygos saugiai vykdyti mokymą, dirbtinai sukurtos sąlygos imituoti, pasiekti fizinio vairavimo afekto pojūtį standartinėmis sąlygomis, ne mažiau kaip trys skirtingos trasos su slydimo danga, bendrų įgūdžių tikrinimo su dinamine plokšte, slydimo nuokalne, šito mes Lietuvoje neturime, todėl kenčiame, o pinigai išvažiuoja į kitą valstybę. Jeigu neliks įstatyme šitos nuostatos, iš viso negalės būti tai daroma.
PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke. Gerbiamasis E. Masiulis pakomentuos…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Jūs pasiekėte savo dėl papildomo jaunųjų vairuotojų mokymo, bet čia nebraukite dėl kitų vairuotojų, kurie dėl pažeidimų turės tą daryti, nes lieka ta nuostata dėl pažeidimų, tiek dėl naujų vairuotojų, tiek dėl patyrusių.
PIRMININKAS. Juliau, tikrai jūs argumentų labai daug išsakote…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Bet jūs negirdite.
PIRMININKAS. …duokime kitiems Seimo nariams. Prašom. E. Masiulis.
E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, ta, dėl kurios ką tik Seimas balsavo, viena iš sudedamųjų pataisų, kompleksinė. Tikrai siūlome atsisakyti praktinių vairuotojų mokymo centrų, nes nereikia čia klaidinti. Šiuo metu Lietuvoje veikia apie 240 vairavimo mokyklų. Niekas netrukdo Vyriausybės nutarimu arba susisiekimo ministro įsakymu nustatyti atitinkamus reikalavimus ir, jeigu mokyklos tuos reikalavimus įgyvendina, ten ir gali būti rengiami specializuoti profesionalai ir t. t. Todėl vėl jūs bandote per kitą skylę įkišti praktinius vairuotojų mokymo centrus, kurie visiškai neaiškūs, kokiais kriterijais ir kas bus įgalioti būti tais mokymo centrais. Gerbiamasis Juliau, gerbkite Specialiųjų tyrimų tarnybos ne kartą atkreiptą dėmesį į tai, kad šitas pasiūlymas iš tikrųjų yra korupcinis pasiūlymas. Tai yra ant popieriaus parašyta. Ir jūs vis tiek šitaip įžūliai bandote prakišti šitą dalyką Seime.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš tikrai išjungsiu mikrofonus, tiek pranešėjui, tiek prie šoninių mikrofonų stovintiems. Jūs išreikšite balsuodami, viskas, nusiraminkite. Dėl pirmojo pasiūlymo, kadangi Julius paprašė balsuoti už kiekvieną pasiūlymą, nors jie labai artimi, vienas kitą papildo. Tai už antrą pasiūlymą mes taip pat dabar balsuojame. Susikaupiame ir balsuojame. Jį pristatė gerbiamasis E. Masiulis. Balsuojame. Kviečiu visus balsuoti. Kas balsuoja už, balsuoja už gerbiamųjų grupės Seimo narių pasiūlymą, kas galvoja kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
Gerbiamieji kolegos, už – 77, prieš – 2, susilaikė 12. Seimo narių E. Masiulio ir kitų mūsų kolegų pasiūlymui yra pritarta.
Dabar kiti pasiūlymai. Dėl Seimo kanceliarijos Teisės departamento mums svarstyti nereikia, čia komitetas pritarė, viskas čia gerai. Seimo narys J. Razma pristatys savo pasiūlymą. Sekundę, įjungsiu.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mes taip ir nepriėmėme Konstitucijos pataisos, kur būtų galutinai, aiškiai ir labai tiksliai pasakyta, kas yra šeima. Tai aš matau, kad nuolat pasikartoja bandymai tą deformuotą šeimos sąvoką įkišti į kažkokius visiškai ne tą sritį aptariančius įstatymus. Taip yra atsitikę ir šiuo atveju. Pagrindinio projekto 1 straipsnio 61 dalyje yra parašyta, kad šeimos nariais laikomi ir asmenys, įregistravę savo partnerystę. Tai aš siūlau šitą frazę „asmenys, įregistravę savo partnerystę“ išbraukti, ir tada liktų „sutuoktiniai, tėvai, vaikai ir t. t.“
PIRMININKAS. Dėkojame. Reikia 29 palaikančių balsų? Balsuojame. Kas už tai, kad palaikome, spaudžiame mygtuką „už“. Kad svarstytume.
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 64. Svarstome. Viskas aišku. Judame toliau.
Komiteto nuomonė. Prašom, kolega pirmininke, išsakykite savo…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, pirmas dalykas, šis įstatymas reguliuoja saugų eismą automobilių keliais. Nebandykime spręsti tų amžinųjų problemų šiuo įstatymu, nes atitinkamai yra sąvokos Civiliniame kodekse, taip pat yra Baudžiamajame kodekse, ir jos iš tiesų nėra vienodos. Todėl čia, jeigu mes išbrauksime tų asmenų, kurie įregistravę savo partnerystę įstatymo nustatyta tvarka, taip, šiandien Partnerystės įstatymo nėra, bet kai bus įstatymas, jį reikės keisti. Todėl jūsų baimės yra perdėtos. Tikrai yra perdėtos. Todėl jūs bandote, nepraėję pro duris, lįsti pro langą, ir net ne į butą, o į sandėliuką. (Balsai salėje) Jūs bandote.
PIRMININKAS. Labai atsiprašau, pirmininke.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Civiliniame kodekse yra nuostata, Baudžiamajame taip pat.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, būkite šiek tiek rimtesni, nešūkaukime iš vietos, labai negražiai atrodo. Dėkoju, pirmininke. Galime išsakyti nuomonę…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Komitetas nepritarė.
 PIRMININKAS. Kiekvienas mes turime savo nuomonę. Nuomonės už, nuomonės prieš dėl šito pasiūlymo. Nuomonė už – A. Dumbrava. Prašom, kolega.
A. DUMBRAVA (TTF). Aš labai atsiprašau, aš dėl šeimos sąvokos norėjau. Gerai. Tikrai aš pritariu J. Razmos siūlymui ir siūlau tikrai pritarti, nes vieną kartą mes turime apsispręsti, kas yra šeima, kokia tai yra sąvoka, kas ją sudaro ir turime patys sau į tai atsakyti labai aiškiai. Tikrai siūlau pritarti ir balsuoti už šį siūlymą.
PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė prieš – R. Šimašius. Prašom.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos ir kolegos konservatoriai. Mes iš tikrųjų tikrą humorą čia krečiame. Staiga sugalvojome, kad saugaus eismo reglamentavimu mes reglamentuosime šeimos sampratą. Atsiprašau, bet jeigu atsitiktų taip, kad Civilinio kodekso nuostata, kad yra partnerystė kažkokia, vienos lyties, ne vienos lyties, įstatyminė, registruota, dar kažkokia, jeigu tai atsiras, tai ką, mes tada turėsime eiti per visus kitus įstatymus ir taisyti tas sampratas? Galiausiai yra tarptautiniai dalykai. Jeigu į Lietuvą atvažiuoja žmonės iš kitos šalies, ne vienos lyties, kad jums būtų ramiau, sudarę partnerystės sutartį, iš kitos Europos Sąjungos šalies, tai ką, jie jau ne šeimos nariai, nors gali čia vairuoti visiškai teisėtai. Mes iš tikrųjų, atsiprašau, bet tikrai įžiūrime velnią ten, kur lygus laukas ir jokio velnio net pėdsako nėra buvę. Tikrai kviečiu pažiūrėti labai paprastai ir nedaryti baubų tuščioje vietoje.
PIRMININKAS. Dėkoju, gerbiamieji kolegos. Buvo išsakytos nuomonės už ir nuomonės prieš. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume Seimo nario J. Razmos pasiūlymui, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. (Balsai salėje) Nepanikuojame, gerbiamieji kolegos, jūs visi iš vietos bandote vadovauti posėdžiui. Nusiraminkite, viskas vyksta natūraliai, jūs dirbkite savo darbą. Tiesiog sėdėkite savo darbo vietose ir dirbkite savo darbą, ir nesiblaškykit. Jūs turite visas demokratines teises, galite balsuoti, galite kalbėti, bet tai reikia daryti ramiu tonu.
Gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus: už – 58, prieš – 15, susilaikė 11. J. Razmos pasiūlymui yra pritarta.
Dėl vedimo tvarkos gerbiamasis A. Kubilius. Prašom.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš stebiu J. Sabatausko kančias čia stovėti tribūnoje ir neturėti visiškai paramos nei iš valdančiosios koalicijos, nei iš savo socdemų. Tai gal čia kaip nors šitą dvasinę problemą galime išspręsti.
PIRMININKAS. Gerbiamasi Andriau, jūs dėl vedimo tvarkos kalbėkite, negudraukite, jūs gudraujate. Mes jūsų replikas girdime ir iš vietos, ne tik per mikrofoną. Viskas teisingai. Rima. Prašom, gerbiamoji kolege.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Dėl vedimo tvarkos. Aš labai gerbiu komiteto pirmininką ir labai norėčiau, kad laikytųsi Statuto ir Seimo etikos, nereikėtų nei nurodinėti, kaip balsuoti, nei nervintis ir vaikščioti iš Seimo tribūnos. Jūs labai gražiai pristatinėkite tai, ką jūs turite pristatyti, o vadovauti posėdžiui puikiai vadovauja Seimo Pirmininkas.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolege, už palaikymą. (Plojimai)
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Labai ačiū.
PIRMININKAS. Matote, ne tik mano nuomonė, bet ir mano kolegų nuomonė, kad reikia šiek tiek rimties ir tikrai nereikia lakstyti iš tribūnos. Viskas vyksta normaliai. Toliau, dėl kitų pasiūlymų. Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas. Prašom, pirmininke. Pritarta.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). 67 dalies Teisės departamento pasiūlymui pritarta. Taip pat 75 dalies Teisės departamento pasiūlymui taip pat pritarta.
PIRMININKAS. Iš esmės mes visus pasiūlymus apsvarstėme. Dėl viso straipsnio norinčių kalbėti už ir prieš. Dėl viso straipsnio. Dėl 1 straipsnio. Gerbiamieji kolegos, mes viską jau apsvarstėme.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Visi pasiūlymai apsvarstyti.
PIRMININKAS. Mes jau visus pasiūlymus, gerbiamasis Jurgi, apsvarstėme. (Balsai salėje) Taip. 74 dalies?
Dėl 74 dalies neturim jokio pasiūlymo.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Jis įregistruotas vakar vakare, nepraėjo 48 valandos, mes negalime svarstyti.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tai yra tikrai svarbūs pasiūlymai. Aš tada frakcijos vardu prašau pertraukos iki kito posėdžio.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Nepadės pertrauka. Priėmimo procedūra jau prasidėjo ir skaičiuojamas…
J. RAZMA (TS-LKDF). Bet pasiūlymai, aš pasižiūrėjau, labai gerai surašyti, kas nebūna dažnai būdinga P. Gražuliui, bet labai reikalingi. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, su visa pagarba ir P. Gražuliui, ir J. Razmai, neišlaikyti terminai, priėmimo procedūrą mes jau pradėjome ir mes negalime. Petras atsakys irgi į komplimentą tikriausiai.
P. GRAŽULIS (TTF). Tikrai dėkoju gerbiamajam Jurgiui, bet, aš manyčiau, gerbiamieji, ne vieną kartą buvo, na, ką tai reiškia tos kelios valandėlės? Čia keli sakiniai. Nejaugi jūs tokie neraštingi ir negalite susipažinti, perskaityti, jums reikia 24 valandų? Imkime, padarykime pusvalandį, jeigu neperskaitėte, perskaitykite. Juliau, nejaugi toks neraštingas esi? (Balsai salėje) Perskaityk, ir viskas, svarstome.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Aš suprantu, kad jūs norite spręsti verslo reikalus, tarpusavio ginčus…
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, nutraukiu visas diskusijas. Laikausi Statuto, nusiraminkite visi. Kartais ir kelios minutės gali nuspręsti ir Seimo Pirmininko likimą, ir kitų likimą. Tiesiog laikykimės tvarkos, nes visi mes už tą tvarką kovojam. Taigi visi pasiūlymai yra apsvarstyti. Dėl straipsnio kviečiu visus išsakyti nuomonę už ir prieš. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume 1 straipsnį, balsuojame.
Gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus: už – 97, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Taigi 1 straipsnis su visais pataisymais, kuriuos mes svarstėme, yra priimtas.
2 straipsnis. Pasiūlymų ir pastabų nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume 2 straipsnį, balsuojame.
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 98, prieš nėra, susilaikiusių nėra. 2 straipsnis yra priimtas.
3 straipsnis. Norinčių kalbėti už, prieš nėra. Balsuojame. Kas už tai, kad priimtume 3 straipsnį, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 93, prieš nėra, susilaikiusių nėra. 3 straipsnis taip pat yra priimtas.
Dėl 4 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Norinčių kalbėti prieš… Gal tada bendru sutarimu, judėsim šiek tiek greičiau į priekį, ar ne? 4 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
Dėl 5 straipsnio. Kokių pastabų, pasiūlymų… Yra. Seimo kanceliarijos Teisės departamentas. Prašom, kolega.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Teisės departamentas atkreipė dėmesį, kad tuo straipsniu keičiamo 10 straipsnio 1 dalies 11 punkto lyginamojo varianto tekstas nesutampa su kito straipsnio iš eilės išdėstymu. Čia grynai redakcinė pastaba.
PIRMININKAS. Jūs pritariate, taip?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Pritariam.
PIRMININKAS. Bendru sutarimu, aš manau, taip pat galime pritarti šiai pastabai. Dėl kito pasiūlymo taip pat yra Teisės departamento pastaba, jai yra pritarta. Mes irgi galime pritarti bendru sutarimu. Pritarta. Taigi visi pasiūlymai dėl 5 straipsnio yra apsvarstyti. Ar galime pritarti 5 straipsniui su visais pasiūlymais bendru sutarimu? 5 straipsniui pritarta bendru sutarimu.
Dėl 6 straipsnio. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Ačiū.
Dėl 7 straipsnio yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento, bet čia taip pat yra komiteto pritarta. Mes galime pritarti bendru sutarimu?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Irgi redakcinės pataisos, pritarta.
PIRMININKAS. Labai ačiū. Pritarta bendru sutarimu. Taigi 7 straipsnį galime priimti bendru sutarimu? 7 straipsnis su Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabomis priimtas bendru sutarimu.
Dėl 8 straipsnio taip pat yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas, komitetas pritarė bendru sutarimu. Ar mes galime pritarti pasiūlymui bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Dėl viso 8 straipsnio norinčių kalbėti už, prieš nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu su Teisės departamento pastaba.
Dėl 9 straipsnio taip pat yra Teisės departamento pastaba. Komitetas bendru sutarimu pritarė. Ar mes galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta bendru sutarimu. Ar galime priimti 9 straipsnį bendru sutarimu? 9 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
Dėl 10 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 11 straipsnio Seimo kanceliarijos Teisės departamentas turi pasiūlymą, jam komitetas pritaria bendru sutarimu. Ar mes galime Teisės departamento pasiūlymui pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Ar galime priimti 11 straipsnį bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 12 straipsnio pastabų ir pasiūlymų jokių nėra. Galime priimti bendru sutarimu? 12 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
Dėl 13 straipsnio 19 straipsnio pakeitimo Seimo kanceliarijos Teisės departamentas turi pasiūlymų, jiems komitetas pritaria bendru sutarimu. Ar mes galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Ar galime 13 straipsnį priimti bendru sutarimu? 13 straipsnis priimtas bendru… Tiesa, yra dar viena Teisės departamento pastaba, bet jai taip pat pritarta bendru sutarimu. Ar galime priimti 13 straipsnį su visais Teisės departamento pasiūlymais bendru sutarimu? 13 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
Dėl 14 straipsnio priėmimo. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 15 straipsnio taip pat Seimo kanceliarijos Teisės departamentas turi pasiūlymą, du pasiūlymus.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dviem pasiūlymams pritarta, o trečiam nepritarta.
PIRMININKAS. Prie trečio dar grįšim. Dabar turim omeny du Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymus. Abiem bendru sutarimu pritariam.
Dabar trečias pasiūlymas – Seimo nariai E. Masiulis, P. Gražulis, V. Uspaskichas ir J. Razma turi pasiūlymą dėl 14 straipsnio. Kviečiu E. Masiulį pristatyti 14 straipsnį…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Aš manau, nereikia pristatyti, kadangi tai susiję.
PIRMININKAS. Atsiprašau, 15 straipsnis. Nebereikia?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Nebereikia.
PIRMININKAS. Supratau. Pritarta bendru sutarimu, taip, šiam pasiūlymui?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip.
PIRMININKAS. Pritarta bendru sutarimu. Visi pasiūlymai dėl 15 straipsnio apsvarstyti. Ar galime priimti 15 straipsnį su visais pasiūlymais? 15 straipsnis priimtas.
Dėl 16 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 17 straipsnio yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas, bet komitetas pritarė bendru sutarimu. Daugiau pasiūlymų nėra. Galime priimti 17 straipsnį bendru sutarimu? 17 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
Dėl 18 straipsnio pasiūlymų, pastabų yra.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Yra.
PIRMININKAS. Seimo nario J. Razmos pasiūlymas, kuriam komitetas… Tai galbūt paprašysime J. Razmos pristatyti pasiūlymą dėl 18 straipsnio, o po to paprašysime komiteto pirmininko pakomentuoti. Prašom, Jurgi.
J. RAZMA (TS-LKDF). Mano pasiūlymas labai paprastas –parašyti, kad Lietuvos teritorijoj eisme gali dalyvauti tie automobiliai, kurie perėję techninę apžiūrą ne tik Lietuvoje, bet ir bet kurioje kitoje Europos Sąjungos valstybėje. Kitaip sakant, jeigu žmogus nusiperka automobilį Vokietijoje su galiojančia technine apžiūra, kad Lietuvoje nereikėtų iš naujo eiti techninės apžiūros ir kad mes pasitikėtume kitų Europos Sąjungos šalių technine apžiūra.
PIRMININKAS. Pirmininke, jūsų komentaras.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis Pirmininke, gerbiamieji kolegos, komitetas nepritarė, bet įsiklausykite. 21 straipsnio 1 dalyje jau yra numatyta, kad reikalavimas registruoti transporto priemonę arba jos priekabą… ir su technine apžiūra netaikomas Europos ekonominės erdvės šalyse, jeigu tai atlikta. Tai apima ne tik Europos Sąjungą, bet ir Šveicariją, Norvegiją, kurios Europos Sąjungai nepriklauso. Tai yra perteklinis siūlymas, jis neapima visos ekonominės erdvės, kur taikoma…
PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke, jūs išsakėte savo nuomonę. Dėl vedimo tvarkos, Jurgi.
J. RAZMA (TS-LKDF). Jeigu pirmininkas garantuoja, kad ta kita nuostata užtikrina tai, ką aš sakiau, tada tikrai aš atsiimu ir neprašau balsuoti.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, J. Razma atsiima šį pasiūlymą todėl, kad kitoje vietoje yra reglamentuojamas šitas pasiūlymas. Taip? Gerai. Šitas pasiūlymas atsiimamas, nereikia toliau jo svarstyti.
Toliau Seimo nario J. Sabatausko pasiūlymas, jam komitetas pritaria bendru sutarimu. Prašom pakomentuoti, o po to reikės 29 balsų palaikymo.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Šiuo metu esantis reguliavimas transporto priemonės savininkui neužtikrina, kad transporto priemonės, sugadintos eismo ar kitokio įvykio metu, kai jos neatitinka techninių reikalavimų, po atkuriamojo remonto jos yra tinkamai suremontuotos ir gali dalyvauti viešajame eisme… Todėl siūloma numatyti saugiklius. Paskutiniame sakinyje… Dabar yra taip: „Po atkuriamojo transporto priemonės, priekabos remonto“, aš siūlau: „Patvirtinus, kad transporto priemonė yra tinkamai suremontuota ir žmogaus sveikatai, saugumui nepavojinga.“ Toliau kaip tekste, jos vėl gali dalyvauti viešajame eisme, tik nustatyta tvarka panaikinus draudimą, o draudimas prieš tai įvedamas dėl techninės apžiūros galiojimo, nes jos po to turės pereiti pristačius dokumentą, kad tinkamai… Nes šiandien yra aibė atvejų, kai yra sumontuojamos butaforinės priemonės, pavyzdžiui, pagalvės, o iš tikrųjų jos neveikia, po to įvyksta eismo nelaimė, žmonės žūsta, ir atsakomybės kaip ir nėra. Mes nustatome saugiklius, kad po to tas, kuris remontavo, atsakytų, kad netinkamai nesuremontavo.
PIRMININKAS. Dėkojame, Juliau, jūs pristatėte savo pataisą.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Bendru sutarimu komitetas pritarė.
PIRMININKAS. Ar yra palaikantys 29 balsai? Prašau išreikšti savo nuomones.
Gerbiamieji kolegos, tikrai yra palaikoma. Dabar noriu, kad išsakytų nuomonę… Komiteto autorių, komitetas pritarė. Taip, aš mačiau.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Komitetas pritarė bendru sutarimu už.
PIRMININKAS. Taip, mačiau protokolą, bendru sutarimu. Taigi reikia balsuoti už jūsų pasiūlymą. Kviečiu visus balsuoti. Kas palaiko J. Sabatausko pasiūlymą, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 80, prieš nėra, susilaikė 1. J. Sabatausko pasiūlymui pritarta.
Dėl 19 straipsnio. Žiūriu numeravimą, iš viso iškrito 19 straipsnis.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip.
PIRMININKAS. Tai jūs pakomentuokite.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Čia Teisės departamento teisinga pastaba. Komitetas bendru sutarimu jai pritarė, kad tiesiog su numeracija…
PIRMININKAS. Tai dabar 20 straipsnis bus 19 straipsnis ir t. t., ar ne?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Kadangi daug straipsnių keitėsi, su numeracija taip atsitiko. Atsiprašome.
PIRMININKAS. Dabar 20 straipsnis bus 19 straipsnis, taip?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip.
PIRMININKAS. Seimo kanceliarijos Teisės departamento, man atrodo, logiškas pasiūlymas, pritariame jam bendru sutarimu, taip? Taigi apsvarstėme visus pasiūlymus dėl 18 straipsnio. Ar galime priimti 18 straipsnį su visais pasiūlymais, kuriuos mes priėmėme, bendru sutarimu? 18 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
19 straipsnis, kurį jūs turite, 20 straipsnis. Dėl 19 straipsnio nėra pastabų ir pasiūlymų. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
20 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų yra, bet čia yra Seimo nario J. Sabatausko pirmasis pasiūlymas. Prašom, Juliau, pristatyti.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Kolegos, tai yra susiję su 2007 m. Europos Sąjungos direktyva. Siekdami nuoseklaus reglamentavimo bei norėdami užtikrinti įstatymo keliamų tikslų įgyvendinimą, siūlome, kad būtų registruotos tik tos transporto priemonės, kurioms yra suteiktas Europos Bendrijos tipo patvirtinimas pagal mano minėtą direktyvą, jos nuostatas, nustatančias motorinių transporto priemonių, jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo… pagrindas. Todėl aš siūlau po žodžių „kurių tipo patvirtinimas“ skliausteliuose patikslinti, ką tai reiškia. Taigi būtų įrašyta: „Europos Bendrijos tipo patvirtinimas, individualus patvirtinimas“, išbraukiant žodžius „atitikties įvertinimas“.
PIRMININKAS. Dėkoju, Juliau. Ar yra 29 Seimo nariai, kurie palaikytų šį J. Sabatausko pasiūlymą? Prašom. Išreikškime nuomonę balsavimu.
Taip, palaikančių užtenka. Taigi nuomonė už ir prieš dėl J. Sabatausko pasiūlymo. Gal galime bendru sutarimu pritarti pasiūlymui? Pritarta pasiūlymui bendru sutarimu.
Taigi kitas pasiūlymas…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Susijęs su numeracija, kadangi pasiūliau prieš tai įrašyti naują, tai…
PIRMININKAS. Viskas gerai. Čia bendru sutarimu irgi galime pritarti? Pritarta bendru sutarimu ir šiam pasiūlymui.
Dėl viso straipsnio kalbančių už ir prieš nėra. Siūlau bendru sutarimu priimti 20 straipsnį su visomis pastabomis ir pasiūlymais. Galime priimti bendru sutarimu? 20 straipsnis priimtas bendru sutarimu. Straipsnį priėmėme po naujos numeracijos, nes vienas straipsnis buvo praleistas.
Dabar 21 straipsnis. Dėl 21 straipsnio yra J. Razmos pasiūlymas. Gerbiamasis Jurgi, prašom pristatyti savo pasiūlymą.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad yra negerai tokius svarbius duomenis, kaip techninės apžiūros perėjimas ar neperėjimas, palikti tvarkyti privačių įmonių asociacijai. Aš čia mėginau pasiūlyti, kad tie duomenys būtų „Regitroje“. Tikrai, manau, būtų nesudėtinga turėti ten duomenų bazėje dar vieną skiltį, kur šalia automobilių techninių parametrų būtų ir skiltis, ar jis perėjęs, ar neperėjęs techninę apžiūrą. Kadangi aš čia greitosiomis formulavau ir mano pasiūlymas yra netiksliai surašytas, na, yra tam tikrų netikslumų dėl sąvokų „registras“, „duomenų bazės“, tai taip balsuoti, kaip aš parašiau, matyt, nebūtų gerai. Aš dėl to, neatsisakydamas pačios minties, dabar prašau nebalsuoti dėl mano pasiūlymo.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamasis J. Razma atsiėmė savo pasiūlymą, dėl to komiteto pirmininkui nereikia nieko komentuoti. (Balsai salėje)
P. Gražulis – nuomonė už pasiūlymą?
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis Jurgi, aš faktiškai irgi registravau identišką pataisą. Iš tikro negalima privataus asmens įrašyti į įstatymą, kad techninių apžiūrų įmonių asociacija, tai yra privati institucija, įrašome vieną privačią instituciją į įstatymą, kas vykdo registrą. Tikrai yra „Regitra“, kuri turėtų perimti visus tuos duomenis, ir tai yra absurdas, čia tikrai, ar į Konstitucinį Teismą kreiptųsi, ar kur, tokių nuostatų negali būti įstatyme. Ir aš manyčiau, kad arba padarykime trumpai pusvalandžio pertrauką, kad suredaguotų kaip reikia tą pataisą Jurgis…
PIRMININKAS. Gerbiamasis Petrai, jūs galite perimti šitą pataisą kaip Seimo narys, jeigu norite. J. Razmos pataisą galite perimti jūs ir prašyti balsuoti už ją.
P. GRAŽULIS (TTF). Tai aš ir prašau, kad būtų balsuojama.
PIRMININKAS. Tai jūs perimate šitą J. Razmos pataisą ir siūlote balsuoti?
P. GRAŽULIS (TTF). Taip, prašau, kad būtų balsuojama, nes čia yra…
PIRMININKAS. Gerai. Supratome. Kviečiame visus palaikyti arba nepalaikyti, tiesiog reikia 29 balsų. Konstatuoju, kad J. Razmos pasiūlymą perėmė P. Gražulis ir siūlo palaikyti šitą pataisą.
Palaikymas yra. 56 balsai palaiko šitą pasiūlymą. Dabar kviečiu pakomentuoti gerbiamąjį pirmininką.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, atkreipkite dėmesį, 271 straipsnis. Naujas straipsnis, kurio anksčiau nebuvo. Šiandien mes turime Lietuvoje didelę problemą, kad įvairios duomenų bazės yra tvarkomos žinybų ar privačių subjektų, ir dabar jūs galite įvesti savo automobilio VIN numerį arba, kitaip sakant, kėbulo numerį, įėję į „Transekstos“, t. y. tos asociacijos, tinklalapį, pasitikrinti savo techninės apžiūros istoriją. Ar savo, ar kito automobilio, ar buvo atlikta, kokia rida yra užfiksuota ir t. t.
Dabar numatyta, kad šią duomenų bazę tvarko Technines apžiūras atliekančių įmonių asociacija. Automatiškai tuos duomenis technines apžiūras atliekančios įmonės suveda, o tvarko asociacija. Tam iš biudžeto papildomai jokių pinigų nereikia.
Dabar kokia siūlymo esmė? Kad duomenų valdytoja – Susisiekimo ministerija, o tvarkytoja – „Regitra“, dvi skirtingos žinybos. Susisiekimo ministerija, o „Regitra“ yra prie Vidaus reikalų ministerijos. Jeigu taip, tai iš karto pasakysime, kiek reikia pinigų skirti duomenų bazei tvarkyti. Pagal šitą straipsnį, atkreipkite dėmesį, čia yra suminėta daugelis duomenų bazių ir visų transporto priemonių registras, tai yra tvarkytoja „Regitra“. Traktorių, savaeigių ir t. t. Žemės ūkio ministerija yra valdytoja, tvarkytoja – atitinkamas centras prie ministerijos ir savivaldybių administracijos. Pavyzdžiui, administracinių teisės pažeidimų duomenų bazė, valdytojas – Policijos departamentas. Ieškomų transporto priemonių – vėl atitinkamai Policijos departamentas. Kitas privatus subjektas – Draudikų biuras – tvarko civilinės atsakomybės duomenų bazes, kur įvyksta neįskaitiniai eismo įvykiai, apie kuriuos mes nieko nežinome, tačiau automobilis gali būti sužalotas taip, kad po to bus privalomas toks jo remontas, kad jisai turės patvirtinti, ką jūs ką tik balsavote, pritardami mano siūlymui, kad tinkamai suremontuotas. Kaip mes sužinosime, ir visi tie duomenų bazių tvarkytojai dalinsis informacija, kuri sueis į „Regitros“ duomenų bazę.
Todėl šitas siūlymas iš esmės išbalansuoja duomenų bazę, kurią tvarko Techninių apžiūrų įmonių asociacija, jie ir taip ją dabar tvarko. Tai kam reikia kitos? Komitetas nepritarė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū, Juliau. Buvo išsakytas ir pataisos teikėjo siūlymas, ir buvo išklausyta komiteto nuomonė. Kviečiu visus balsuoti. Dar yra prieš. Supratau, dėl balsavimo motyvų. Gerbiamasis A. Skardžius – prieš. Prašom.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Išties, ką dabar išdėstė komiteto pirmininkas, ką gerbiamasis Jurgis ir ką P. Gražulis, aš nesu iš esmės prieš, bet matau didelį jovalą (atsiprašau už šitą žodį) toje registracijoje, nes mes šiomis pataisomis siekiame reglamentuoti, kad, pavyzdžiui, sugadintas automobilis, jis turi techninę apžiūrą, pavyzdžiui, Vokietijoje, po avarijos patenka į Lietuvą, ta apžiūra jam galioja. Jeigu nebus komunikavimo visoje Europoje tarp tų registrų, kada įvyko įvykis ir t. t., mes vis tiek turėsime pasekmes, kad po avarijos neva sutvarkytas automobilis turės kažkokias muliažines oro pagalves, dar kažkokių mazgų pridėta. Aš nematau sistemos, todėl iš principo esu už, bet vis dėlto sutvarkykime. Tikrai mes savo tikslo, mano įsitikinimu, nepasiekiame šiomis pataisomis. Arba reikia iš naujo sistemiškai reglamentuoti. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Dėl vedimo tvarkos J. Razma. Prašom.
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš dėkoju Petrui ir kitiems kolegoms, kurie yra linkę palaikyti tą mano mintį, bet tikrai pripažįstu, kad tokiai pataisai parengti reikia daugiau laiko ir geriau apgalvoti. Jeigu matoma, kad yra politinė valia perduoti tą duomenų bazę valstybinei institucijai, tada vis tiek reikia tiksliau ten parašyti, kad tai yra ne registras, o duomenų bazė ir, matyt, terminą dėl įsigaliojimo numatyti, kaip perduodami iš dabartinės duomenų bazės tie duomenys į „Regitrą“. Todėl aš palikčiau ateityje tą klausimą spręsti. Daba kviesčiau nebalsuoti taip tiesmukai, nes pataisa bus sudėtingai įgyvendinama.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad… Džiaugiuosi tokiu geru sutarimu P. Gražulio su J. Razma, radote bendrą kalbą, tiesiog ir nuotaika pakilo. Bet aš manau, kad reikėtų balsuoti. Trumpai, Petrai, jums jau leidome ganėtinai daug. Pagal Statutą jums neturėtume leisti. Dar jūs gal atsisakysite. Gerai, per šoninį mikrofoną, Petrai. Dėl vedimo tvarkos. Gerai.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš iš tikrųjų sutinku iš dalies, manau, kad būtų geriau priimti tokią J. Razmos pataisą, negu jokios. Ir čia dar yra vienas esminis dalykas: jeigu tu nesi pagal dabartinę nuostatą, kurią dabar siūlo komitetas, „Transekstos“ narys, tu negali net suteikti techninės apžiūros. O mūsų, Seimo narių, idėja – apskritai monopolizuoti šitą rinką. Ir aš manyčiau, kad iš tikrųjų negalima privataus asmens įrašyti, juridinio asmens, į įstatymą. Ir kitas dalykas, Konstitucinis Teismas išaiškino, jeigu valstybė suteikia funkcijas, turi numatyti ir finansavimą tiems dalykams. Tai yra Konstitucinio Teismo išaiškinimas. Deja, finansavimas nėra numatytas. Taigi vėl yra lobuojama tam tikra asociacija. Taip neturėtų būti įstatyme.
PIRMININKAS. Supratome, Petrai, nuomonę. Tiesiog galbūt, Petrai, atsiimtumėte tą pasiūlymą. Tiesiog reikia subalansuoti, vis tiek sutikime su tuo. Ačiū už supratimą, pasiūlymas atsiimtas.
Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas, kuriam iš dalies pritarėme, pritarė komitetas. Ar galime dabar?.. Visi pasiūlymai apsvarstyti. Dėl 21 straipsnio, galime priimti bendru sutarimu? Labai ačiū. 21 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
Dėl 22 straipsnio Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas, bet jam pritarė komitetas. Mes irgi galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Galime priimti 22 straipsnį bendru sutarimu? 22 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
23 straipsnis. Taip pat yra Teisės departamento pasiūlymai, kuriems komitetas pritarė bendru sutarimu. Mes taip pat galime pritarti bendru sutarimu. Pritarta bendru sutarimu pasiūlymui. Dėl 23 straipsnio dar yra Teisės departamento kitas pasiūlymas, kuriam irgi pritarė komitetas bendru sutarimu. Mes irgi galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dar vienas Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas, antrasis pasiūlymas dėl šio straipsnio. Komitetas taip pat pritarė bendru sutarimu ir mes galime pritarti bendru sutarimu. Visi pasiūlymai apsvarstyti ir priimti. 23 straipsnį galime priimti su visais Teisės departamento pasiūlymais? Pastabų nėra. 23 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
Dėl 24 straipsnio. Seimo kanceliarijos Teisės departamentas taip pat turi pasiūlymų, kuriems komitetas pritarė. Mes taip pat galime pritarti bendru sutarimu. Pritarta dėl pasiūlymų bendru sutarimu. 24 straipsnį galim priimti bendru sutarimu? Priimtas. 24 straipsnis priimtas bendru sutarimu. Atsiprašau, dar Teisės departamentas. Čia dėl 26 straipsnio, kadangi straipsniai buvo supainioti.
26 straipsnis. Pirmasis pasiūlymas yra Teisės departamento. Komitetas pritarė bendru sutarimu. Mes galime irgi pritarti bendru sutarimu. Pasiūlymui pritarta bendru sutarimu. Antrasis pasiūlymas taip pat Teisės departamento. Komitetas pritarė bendru sutarimu. Mes irgi pritariam bendru sutarimu. Pritarta bendru sutarimu. Taigi du pasiūlymai dėl 25 straipsnio yra apsvarstyti. Ar galime 25 straipsnį priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu 26 straipsnis… Atsiprašau, 25 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
Dabar 26 straipsnis. Dėl 26 straipsnio taip pat yra pasiūlymų. Pirmasis pasiūlymas yra Seimo narių E. Masiulio, P. Gražulio, V. Uspaskicho ir J. Razmos. Kviečiu vieną iš teikėjų pristatyti šitą pasiūlymą. Petrai Gražuli, prašom pristatyti pasiūlymą dėl 26 straipsnio: pakeisti projekto 7 straipsnio 1 dalį ir išdėstyti, kaip jūsų tekste.
P. GRAŽULIS (TTF). Dabar po ranka neturiu to siūlymo. Gal primintumėte, kokia to siūlymo mintis?
PIRMININKAS. Ten yra taip: „Šis įstatymas, išskyrus šio straipsnio 6 dalį, 1 straipsnio… išdėstyto Lietuvos Respublikos saugaus eismo automobilių keliais įstatymo 2 straipsnio 40 dalį, 15 straipsnio, 17 straipsnio dalį ir įsigaliojimą nuo 2014 m. liepos 1 d.“ Antroji dalis. Galbūt aš nekaitysiu viso, gal J. Sabatauskas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis Pirmininke, gerbiamieji kolegos, kadangi tiems pasiūlymams dėl išbraukimo Seimas pritarė, čia yra tiesiog dėl numerių. Jiems galima pritarti.
PIRMININKAS. Pritariam bendru sutarimu šiam pasiūlymui, ar ne?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Nors komitetas buvo nepritaręs, bet kadangi dabar Seime…
PIRMININKAS. Dabar turim pritarti bendru sutarimu, nes yra priimtas kitas sprendimas. Dabar dėl kito Teisės departamento pasiūlymo. Čia galime pritarti bendru sutarimu, nes komitetas irgi pritarė bendru sutarimu. Ir dėl Seimo nario J.Sabatausko pasiūlymo. Čia yra paskutinis pasiūlymas dėl 26 straipsnio.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Buvo siūloma papildyti nauja dalimi, kuriai dabar Seimas pritarė, todėl atitinkamai numeravimas dėl įsigaliojimo čia keičiamas.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, tikriausia nereikia 29 balsų…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dėl Europos atitikties tipo patvirtinimo viena dalis įsigalios nuo 2014 m. liepos 1 d. iki 2016 m., o kita dalis – nuo 2016 m. spalio 29 d.
PIRMININKAS. Dėkojame, Juliau. Čia yra logiškas pasiūlymas, aš manau, kad bendru sutarimu. Nereikia net 29 balsų? Taip, mes vis tiek pritariame. Bendru sutarimu pritariame J. Sabatausko pasiūlymui, kuriam pritarė ir komitetas. Taigi visi pasiūlymai dėl 26 straipsnio yra apsvarstyti. Ar galime 26 straipsnį priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu.
Ačiū Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkui J. Sabatauskui už įstatymo projekto priėmimą.
Norintieji kalbėti už ir prieš dėl viso įstatymo projekto. Nuomonė už – P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš tiesiog noriu padėkoti, kad buvo atsižvelgta ir pritarta esminėms pataisoms, kurias siūlė J. Razma, V. Uspaskichas, gerbiamasis E. Masiulis. Aš manau, tai yra labai logiškos pataisos, įstatymas iš tikro yra geresnis. Galbūt dėl dar vienos pataisos mes su J. Razma parengsime pataisas, kurios gal dėl laiko stokos nebuvo užregistruotos. Aš manyčiau, kad mūsų tikslas – liberalizuoti šią rinką, kad nebūtinai tik „Transekstos“ nariai galėtų teikti technines paslaugas, registrų duomenis reikėtų atiduoti Registrų centrui. Bet tai, matyt, bus antrasis etapas, užregistruosim pataisas ir įstatymas tikrai bus visiškai tobulas.
PIRMININKAS. Petrai, taupom laiką. Su pagarba, nėra prieš, jeigu truputį sutrumpinsim, bus labai gerai. Prieš nėra, todėl kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymą, projekto registracijos Nr. XIP-3408, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
A. Sysą noriu pakviesti į posėdžio pirmininko vietą.

Šio įstatymo priėmimas

Gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus: už – 87, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Taigi įstatymas (projekto Nr. XIP-3408) priimtas. (Gongas)
Toliau, gerbiamieji kolegos, posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pavaduotojas A. Sysas.
Dėl vedimo tvarkos gerbiamasis… Dėl balsavimo motyvų.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Repliką po balsavimo. Ačiū Seimui, ačiū visiems Seimo nariams, kurie suprato daugelio naujovių svarbą, labai svarbių pakeitimų, kurie atsirado šiame įstatyme, dėl kurių, tikiuosi, mūsų gyvenimas judant keliais tikrai bus saugesnis. Ačiū.

11.55 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 242 ir 2602 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-273(2) (priėmimas)

PIRMININKAS. Dėkojame Juliui. Taigi kitas darbotvarkės klausimas, truputį pagelbėsiu A. Sysui, kad greičiau judėtume į priekį. Darbotvarkės 1-4a klausimas – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 242 ir 2602 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-273. Pranešėjas – gerbiamasis S. Šedbaras, Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Priėmimas.
Toliau posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pavaduotojas gerbiamasis A. Sysas.
PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Gerbiamieji kolegos, jokių pasiūlymų nėra. Vienas straipsnis. Norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Balsuojame.

Šio įstatymo priėmimas

Už – 75, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Administracinių teisės pažeidimų kodekso 242 ir 2602 straipsnių pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)
Minutėlę. Matote, aš kalbėjau dėl įstatymo priėmimo, o dabar suteikiu jums žodį.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Labai ačiū. Aš noriu, kad mano balsą įskaitytumėte kaip už. Kažkaip neteisingai paspaudžiau ir neveikė.
PIRMININKAS. Dėl protokolo. Įskaitome mūsų kolegės A. Pitrėnienės balsą už.
Gerbiamieji kolegos, aš labai norėčiau paprašyti, nors artėja pietų metas, nepalikti salės, nes yra priėmimai ir reikalinga balsų dauguma, kad įstatymai būtų priimti.

11.58 val.
Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo 20 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-274(2) (priėmimas)

Svarstome 1-4b klausimą – Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo 20 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Pranešėjas – S. Šedbaras. Pasiūlymų nėra. Vienas straipsnis. Ar bus norinčių kalbėti už, prieš? Nėra. Balsuojame.

Šio įstatymo priėmimas

Už – 71, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo 20 straipsnio pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)

11.59 val.
Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 4 priedėlio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-456(2) (priėmimas)

Svarstome 1-5 klausimą – Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 4 priedėlio pakeitimo įstatymo projektą. Pranešėjas – A. Palionis. Priėmimo stadija.
A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke.
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, einame pastraipsniui. 1 straipsnis. Yra jūsų pataisa dėl šio straipsnio. Prašom pateikti.
A. PALIONIS (LSDPF). Pasiūlymo esmė yra ta – 1 straipsnį papildyti po lentele, kad mokantis taikoma transporto priemonė su šešiomis ašimis, kurių ašies apkrova neviršija leidžiamosios apkrovos, o bendra masė viršija, bet yra ne didesnė kaip 48 tonos.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, noriu paklausti. Ar yra 29 palaikantys šitą pasiūlymą? Aš manau, gal balsuokite, tai bus aiškiau. Palaikymas yra – už – 56.
Komiteto nuomonė? Prašau.
A. PALIONIS (LSDPF). Komiteto nuomonė – bendru sutarimu buvo pritarta.
PIRMININKAS. E. Šablinskas nori kalbėti prieš. Mojuoja rankomis, ne. Gerbiamieji kolegos, ar galime pritarti 1 straipsniui bendru… Atsiprašau. Pirmiausia reikia balsuoti už kolegos A. Palionio pataisą. Balsuojame, ar pritariame kolegos A. Palionio pasiūlymui dėl 1 straipsnio 4 priedo pakeitimo?
Už balsavo 68, susilaikė 3. Pataisai pritarta.
Dėl viso 1 straipsnio. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Galime. Pritarta.
2 straipsnis dėl įsigaliojimo terminų. Yra A. Palionio pataisa, pristatykite ją.
A. PALIONIS (LSDPF). Įsigaliojimo terminą, kadangi tai yra mokestinis, mes nukėlėme į 2014 m. sausio 1 d., kad praeitų šeši mėnesiai.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, ar reikėtų balsuoti dėl 29-ių? (Balsai salėje) Bendru sutarimu. Komitetas, matau, yra pritaręs.
Norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti 2 straipsniui? Pritariame. Ačiū pranešėjui.
Gerbiamieji kolegos, norintys kalbėti už visą įstatymą. R. Ačas – prieš?
R. AČAS (MSNG). Taip.
PIRMININKAS. Prašau.
R. AČAS (MSNG). Gerbiamieji kolegos, na, man labai keista, kad Seimo nariai geriau žino tokius dalykus negu specialistai. Jeigu jums teko pabendrauti, Kelių direkcijos specialistai visi yra prieš šitą įstatymą, regioninių kelių specialistai yra visi prieš, kelininkai visi yra prieš, tik politikai yra už. Tikrai niekaip nesuprantu, kas čia yra suinteresuotas ir kas stumia šitą įstatymą?
Kodėl gi yra prieš? Mūsų keliai iš esmės visi yra projektuoti prieš daug metų, kai Lietuvoje važinėjo gazikiukai, na, maksimum kamazai, ir specialistų nuomonė yra labai griežta. Keliai yra nepritaikyti tam. Ne tik keliai nepritaikyti, bet nepritaikyti ir tiltai. Na, šiemet pavasarį jau mes vieną tiltą prie Raseinių susprogdinome prie autostrados dėl įtrūkimų. Dabar kalbantis su automagistralės vadovais, su kitais kelininkais, yra pasakyta, kad dar tokie yra šeši tiltai. Tai mes, priimdami šitą įstatymą, griauname ne tik kelius, griauname ir tiltus. Susimokėsime, kiek įstatyme yra numatyta, rodos, 1 tūkst. 350 Lt, o nuostolius valstybė turės milijoninius. Ir kas čia dėl šito suinteresuotas, tikrai man yra labai keista.
Aš noriu paklausti Seimo narių. Ar jūs bandėte susitikti su Kelių direkcijos vadovais ir pakalbėti šia tema? Kelių direkcijos vadovai yra kategoriškai prieš, bet, deja, politikai šitą dalyką stumia, vežimas važiuoja, ir jie nieko negali padaryti. Aš kategoriškai pasisakau prieš ir balsuosiu prieš.
PIRMININKAS. Dėkoju. G. Mikolaitis – už.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Tenka apgailestauti. Aš taip pat daug bendrauju su Kelių direkcija ir kategoriškai Kelių direkcijos atstovai nėra prieš. Važiuoja iš Klaipėdos terminalo vadinamosios fūros, kur ašys yra viena eile, ten daug didesnis yra nuostolis keliamas, negu mes siūlome 48 tonas. Taip pat nepaskaičiuoja tie Seimo nariai, kurie prieš, to, kad svoris yra ne bendras, o ašies svoris, kai ratas remiasi į kelią, o ne bendras svoris ant vieno rato. Aš tikrai esu už, būtina palaikyti ir agituoju balsuoti už. Mes sutaupome pinigų, atpinga vienas pervežimas, taip pat ekologija. Daug daugiau sudeginame degalų, daug daugiau padedame degalų tiekėjams ir daug daugiau surinksime mokesčių, nes mažiau vežios, mažesnės išlaidos. Aš kviečiu balsuoti už.
PIRMININKAS. Edmundas Šablinskas – už. Eduardas, atsiprašau. Dėkoju. Atsisako. A. Palionis norės kalbėti?
A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū. Aš gerbiamajam kolegai noriu replikuoti, kad su Susisiekimo ministerija buvo susitikta. Jūs pažiūrėkite trečiojo skirsnio 4 punktą, tai ne kas kitas, o Susisiekimo ministerija parengė tvarką ir derina maršrutus. Manau, čia jų kompetencija derinti, ar per tą tiltą galima važiuoti, ar negalima. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Paskutinis kalbės už K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Beveik visus argumentus, kuriuos norėjau pasakyti, pasakė G. Mikolaitis. Aš nekartosiu, tik pridursiu. Kad dar per aną kadenciją kėliau šį klausimą ir lygiai jis buvo priimamas, tai aš susidūriau tik su viena prieštaraujančia institucija, – tai vežėjai. Patys vežėjai, konkrečiai „Linava“, suinteresuoti varinėti pustuštes mašinas, yra daug geriau kokį nors krovinį vežti du kartus negu vieną kartą. Ir visa paslaptis – va štai visa pasipriešinimo mistika.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, balsuojame dėl Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo ketvirto priedo pakeitimo įstatymo projekto. Norėčiau pakviesti rūkykloje esančius Seimo narius sutelkti daugumą salėje.

Šio įstatymo priėmimas

Už balsavo 73, prieš – 1, susilaikė 4. Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 4 priedėlio pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)

12.08 val.
Profesinių sąjungų įstatymo preambulės, 1, 2, 3, 4, 8, 9, 13, 14, 15, 16, 17, 20, 21 straipsnių ir IV skirsnio pavadinimo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-2981(2) (priėmimas)

Profesinių sąjungų įstatymo preambulės, kai kurių straipsnių ir IV skirsnio pavadinimo pakeitimo įstatymo projektas. Priėmimo stadija. Į tribūną kviečiu R. J. Dagį.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, yra keletas pataisų, dėl kurių turėsime balsuoti, bet dėl kiekvienos pasakysiu komiteto nuomonę.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Gerbiamieji kolegos, pradedame pastraipsniui. 1 straipsnis. Seimo nario R. Šimašiaus pataisos. Prašau pateikti savo pataisas.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, iš esmės yra keli pateikti mano pasiūlymai, visi jie sudedami į 1 straipsnį, kur kalbama apie tai, kad profesinių sąjungų nariais, siūloma, galėtų būti ne tik darbuotojai, bet ir visi kiti, bet kas. Iš esmės kadangi profesinės sąjungos, netgi padarius tam tikras išimtis, dar šia redakcija turi tam tikrų galių įmonėje tvarkyti įmonės reikalus, kyla klausimas, kodėl turi būti ne įmonės darbuotojai, tie, kurie sprendžia apie įmonės vidaus reikalus? Iš tiesų, į ką aš noriu atkreipti dėmesį, kad argumentacijos, kodėl reikėjo tą pakeitimą siūlyti ir daryti, kur čia dabar teikiama, tiesą sakant, aš nematau. Dėl to mano siūlymo esmė yra palikti dabar galiojančią Profesinių sąjungų įstatymo redakciją būtent šiais klausimais. Taigi pradedu nuo preambulės.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, balsuojame, ar yra 29 palaikantys?
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Komiteto nuomonė buvo prieš.
PIRMININKAS. Palaukite, gerbiamasis pranešėjau, bus suteikta jums teisė pasakyti šituos žodžius.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Atsiprašau.
PIRMININKAS. Palaikančių tik 15. Nesvarstome. Norėčiau paklausti R. Šimašiaus, ar jis norės pateikti ir visas kitas, nes iš principo pasakė, kad jis nori, kad nebūtų keičiamos nuostatos. Tai nesikeičia.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Kolegos, tikrai apmaudu, kad nepalaikėte mano pasiūlymo, bet aš iš tikrųjų atsiimu visus kitus, išskyrus 13 straipsnio keitimą, nes ten yra dėl valandų skaičiaus.
PIRMININKAS. Gerai. Gerbiamieji kolegos, pastraipsniui tada.
1 straipsniui galime pritarti bendru sutarimu? 2 straipsniui? Pritariame. 3 straipsniui? Pritariame. 4 straipsniui? Pritariame. 5 straipsniui? Pritariame. 6 straipsniui? Pritariame. 7 straipsniui? Pritariame.
8 straipsniui? Yra kolegos R. Šimašiaus pataisa. Suteikiame žodį kolegai.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Čia iš tikrųjų yra kitas aspektas, negu prieš tai minėjau. Yra siūlomas dar vienas galiojančio Profesinių sąjungų įstatymo pakeitimas, pagal kurį numatoma įpareigoti darbdavius suteikti daugiau apmokamų valandų profesinės sąjungos veiklai profesinių sąjungų atstovaujamųjų organų nariams. Iš tikrųjų mes žinome, kad tų profesinių sąjungų atstovaujamųjų organų narių kai kuriais atvejais pridaugėja tiek, kad vos ne visi nariai yra atstovaujami. Siūloma nuo 48 val. per metus padidinti iki 60 val. per metus tą visų kitų darbuotojų sąskaita apmokamą laiką. Iš esmės ką tai reiškia? Tai reiškia savikainos didėjimą, tai reiškia reguliavimo ir iš esmės netgi mokestinės tam tikra prasme naštos didėjimą. Vėlgi argumentų, kad per 48 val. per metus negalima pasitobulinti ir profesinės sąjungos atstovaujamojo organo funkcijų atlikti, tikrai aš nemačiau. 48 val. yra daug, drįstu pasakyti, ir didinti tai iki 60 val… Aš, tiesą sakant, nematydamas rimtų argumentų, kodėl tai turėtų būti, siūlau palikti galiojančio įstatymo nuostatą – 48 val. per metus suteikti profesinės sąjungos veiklai.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, ar bus 29? Balsuojame. Kas palaiko R. Šimašiaus pasiūlymą?
Neužtenka balsų, reikia 29. Nesvarstome.
Gerbiamieji kolegos, ar galime pritarti 8 straipsniui? Pritariame. Negalime? Balsuojame. Balsuojame dėl 8 straipsnio. Pritariantys balsuoja už, mąstantys ir nepritariantys balsuoja kitaip.
Už balsavo 40, prieš – 5, susilaikė 30. Straipsniui pritarta.
9 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas. 10 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas. 11 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas. 12 straipsnis. Priimtas. 13 straipsnis. Priimtas. 14 straipsnis. Priimtas. 15 straipsnis. Priimtas.
Dėkoju pranešėjui. Gerbiamieji kolegos, norintys kalbėti už ir prieš. Prieš kalba G. Steponavičius. Prašom.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Gerbiamieji kolegos, šio įstatymo svarstymas ir priėmimas Seime skamba savotiškai, kai vakar matėme Ministrą Pirmininką per Lietuvos televiziją, Ekonomikos forumą, pasisakantį už lankstesnius darbo santykius ir galimybę darbuotojams lanksčiau susitarti. Nuostata ne mažiau, pabrėžiu – ne mažiau, kaip 60 val. per metus, visiškai kompensuojant gaunamą vidutinį darbo užmokestį profsąjungų aktyviesiems nariams, išties yra viena iš iliustracijų, kaip dar didesnė našta yra užkeliama darbdaviams. Yra ir kitų ydingų nuostatų, dėl kurių buvo registruotos pataisos, bet net nebuvo balsuojama dėl jų ir nebuvo svarstomos.
Štai dėl šitos priežasties, kolegos, aš norėčiau dar sykį atkreipti dėmesį: ar pasieksime mūsų valstybės konkurencingumo, mūsų ekonomikos stiprėjimo, jeigu kad ir nedidelius, bet papildomus įsipareigojimus, darydami tokius įstatymų pakeitimus, mes užkeliame verslui, net ir turėdami galbūt kilnių tikslų? Liberalų frakcija balsuos prieš, ir kitus kviesčiau nepulti lengva ranka spausti mygtuko „už“.
PIRMININKAS. Už kalba J. Olekas.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, ypač liberalai, aš manau, kad mes turėtume pažiūrėti ir į tarptautinę praktiką, kur sėkmė lydi valstybių ir ekonomiką, ir socialinius santykius. Iš tikrųjų toks socialinis dialogas, kuris vyksta dabar tarp darbdavių ir darbuotojų, ypač kalba net ir apie šias pataisas, kurios teikiamos. Jos buvo svarstytos Trišalėje taryboje, kuri atstovaujama ir profsąjungų, ir darbdavių. Joms buvo pritarta. Tai leiskime, kai susitaria darbuotojai ir darbdaviai, patvirtinti tuos susitarimus ir čia, Seime. Aš manau, kad labiau išprusę profsąjungų nariai, labiau galintys bendradarbiauti ir tartis su darbdaviu dėl ne tik darbuotojų sėkmės, bet ir tos įmonės, kurioje dirba, sėkmės, tikrai atneša naudą ir darbuotojams, ir darbdaviams. Todėl aš siūlau pritarti pateiktoms įstatymo pataisoms.
PIRMININKAS. Prieš kalba R. Šimašius.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Pirmiausia noriu pradėti nuo to, nuo ko neplanavau. Tiesą sakant, aš nemačiau to, kad darbdaviai būtų pritarę toms pataisoms ir kad būtų susitarę. Jeigu gerbiamasis J. Olekas tai matė, galbūt jis žino daugiau negu aš, bet, tiesą sakant, po to patikrinsiu, pažiūrėsiu ir jeigu to nebus, jeigu darbdavių pozicija bus priešinga, labai lauksiu gerbiamojo J. Oleko paneigimo.
Bet šiaip iš tikrųjų norėčiau pasakyti, kad mes visi labai mėgstame pakalbėti apie konkurencingumą, apie darbo vietas, apie nereikalingo reguliavimo mažinimą, apie tai, kad verslas neturėtų būti apkrautas nereikalingais įpareigojimais, apie tai, kad mūsų produktyvumas turi būti didesnis, ir visus kitus gražius dalykus. Šituo įstatymo projektu, ypač kai kalbame apie privalomą suteikimą ne darbinei veiklai, kai darbdavys apmoka, o tai reiškia, kad apmoka iš tų pačių sąnaudų, kas didina produkcijos kainą, mažina galimybes kurti darbo vietas, mažina konkurencingumą… Jeigu mes balsuosime už šitą variantą, už šitą įstatymo projektą, tai, gerbiamieji kolegos, tada turėkite gėdos ir kitą kartą jau nepasakokite, kaip mes didiname Lietuvos įmonių konkurencingumą ir kaip sėkmingai mes konkuruosime. Tiesiog turėkime bent kiek integralumo ir būkime nuoseklūs. Aš kviečiu balsuoti prieš arba susilaikyti.
PIRMININKAS. Noriu iš karto nuraminti gerbiamąjį kolegą – Trišalės tarybos išvada buvo. Už kalba R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Tiesą pasakius, buvęs teisingumo ministras mane antrą kartą stebina – kai balsavome dėl partnerystės ir dabar, šiuo metu. Šitas įstatymo pataisas privalomai turime priimti, nes tai yra mūsų įsipareigojimas, kadangi mes esame prisijungę ir prie Socialinės chartijos, ir Darbo kodekso, ir darbo tarybų reguliuojamų principų. Jos yra daromos, kad mūsų norminė bazė atitiktų europinę norminę bazę. Jeigu mes esame Europos Sąjungos teisinė valstybė, tai mes jas turime daryti. Tai visų pirma. Todėl visi kiti argumentai… Buvusiam teisingumo ministrui turėtų būti šita argumentacija pakankama, kad mes turėtume tai padaryti. Kitaip mes turėtume atsisakyti tų nuostatų, kurios galioja pagal šias tarptautines sutartis.
Dabar apie verslą. Toks verslas, kuris nesiskaito su darbuotojais, kuris visiškai ignoruoja jų nuomonę, yra paprasčiausiai dėl konkurencijos pasmerktas žlugti. Toks verslas kaip tik neatlaikys jokios konkurencijos, ir tą normaliai darbdaviai, kurie atstovauja Trišalėje taryboje, suvokia. Bet jeigu Laisvosios rinkos institutas nesuvokia ir jūs vienas su vienu perrašėte jų argumentaciją, ką mes jau vieną kartą svarstėme, rodo jūsų labai ribotą požiūrį į mūsų ūkį.
PIRMININKAS. Dėkoju.Prieš kalba M.Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, kreipiuosi į riboto požiūrio savininkus (čia tęsdamas mano kolegos R. J. Dagio Seimo narių vertinimą). Aš tik noriu atkreipti jūsų dėmesį į kelis aspektus.
Pirmas aspektas. Ar yra normalu, kad nedirbantis toje įmonėje žmogus turės teisę toje įmonėje steigti profsąjungos organizaciją? Ar tai yra normalu? Konkurentas nusiųs į jūsų verslo įmonę ir ten įsteigs nedirbantis. Dabar pagal įstatymą gali steigti profsąjungos organizaciją tie asmenys, kurie toje įmonėje turi sudarę darbo sutartis. Tai vienas aspektas.
Antras aspektas, kuris bent man nepriimtinas, yra suteikti užsieniečiui, kuris nėra Lietuvos Respublikos pilietis, teisę steigti profsąjungines organizacijas ir būti steigėju. Aš manau, tai neturėtų atitikti mūsų Lietuvos interesų, ypač išklausius šią savaitę gerbiamosios Prezidentės tokias puikias tautiškumo palaikymo nuostatas.
Ir dar vienas dalykas dėl verslo. Jeigu verslas privalės 60 valandų apmokėti nedirbančio profsąjungiečio laiką, praleistą jo įmonėje, tai kis tų 60 valandų kaina arba įdės į savikainą, o savikaina didins produkto kainą. Bent jau šitie trys mano aspektai neleidžia jūsų agituoti, kad jūs agituotumėte ir balsuotumėte už. Ačiū.
PIRMININKAS. Už kalba K. Miškinienė.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Kolegos Seimo nariai, iš tiesų komitetas atidžiai svarstė šį projektą, padarė pertrauką, paprašė Trišalės tarybos išvadų, tik gavus pritarimą šiam projektui, komitete buvo pritarta, todėl prašau pritarti komiteto išvadoms. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Balsuojame už visą įstatymą.

Šio įstatymo priėmimas

Už – 59, prieš – 6, susilaikė 29. Profesinių sąjungų įstatymo preambulės, 1, 2, 3, 4, 8, 9, 13, 14, 15, 16, 17, 20, 21 straipsnių ir IV skirsnio pavadinimo pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)

12.24 val.
Civilinio kodekso 2.38 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2982(2) (priėmimas)

Civilinio kodekso 2.38 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėja – V. Aleknaitė-Abramikienė. Vilija, kadangi jokių pastabų nėra, yra vienas straipsnis… Labai atsiprašau, dėl vedimo tvarkos? Replika po balsavimo greičiau, taip? Replika po balsavimo.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, kolegos, už jūsų apsisprendimą balsuoti vienaip ar kitaip, bet aš noriu paklausti, ar ponas R. Šimašius dabar nieko nenori pasakyti? (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Nediskutuokime. Gerbiamieji kolegos, balsuojame dėl Civilinio kodekso 2.38 straipsnio pakeitimo įstatymo.

Šio įstatymo priėmimas

Už – 70, prieš nėra, susilaikė 13. Civilinio kodekso 2.38 straipsnio pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)

12.26 val.
Pelno mokesčio įstatymo 2 straipsnio, IX1 skyriaus pavadinimo pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 172, 462 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIP-4091(2) (priėmimas)

Pelno mokesčio įstatymo 2 straipsnio, IX1 skyriaus pavadinimo pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 172, 462 straipsniais įstatymo projektas. Priėmimas. Pranešėjas – A. Nesteckis.
A. NESTECKIS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Buvo gauti Teisės departamento pasiūlymai dėl 2 straipsnio ir dėl 5 straipsnio. Komitetas pritarė.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, su visais pasiūlymais einame pastraipsniui. Gerbiamasis Antanai, galite nestovėti tribūnoje kaip varduvininkas. Ar 1 straipsniui galime pritarti? Pritariam. 2 straipsniui? Pritariam. 3 straipsniui? Pritariam. 4 straipsniui? Pritariam. 5 straipsniui? Pritariam.
Gerbiamieji kolegos, kas nori?.. P. Auštrevičius nori kalbėti už, bet niekas nenori kalbėti prieš. Petrai?.. Mes žinome, kad jūs kalbėsite už. Balsuojame.

Šio įstatymo priėmimas

Už – 81, prieš nėra, susilaikė 1. Pelno mokesčio įstatymo 2 straipsnio, IX1 skyriaus pavadinimo pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 172, 462 straipsniais įstatymas priimtas. (Gongas)

12.28 val.
Nekilnojamojo turto mokesčio įstatymo 7 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4183(3) (svarstymas)

Nekilnojamojo turto mokesčio įstatymo 7 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas – A. Palionis, Biudžeto ir finansų komitetas.
A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Seimo Biudžeto ir finansų komitetas svarstė ir komiteto sprendimas – pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Pritarta bendru sutarimu. Sakyti dėl trečio varianto, kuris buvo praeitos kadencijos?..
PIRMININKAS. Viską turite pasakyti.
A. PALIONIS (LSDPF). Buvo dviejų Seimo narių pasiūlymai. Seimo nario J. Razmos pasiūlymui buvo pritarta bendru sutarimu ir Seimo nario M. Basčio pasiūlymui pritarta iš dalies.
PIRMININKAS. Ačiū. Kviečiu S. Bucevičių, kuris man kažką mirksi ir rodo.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Matyt, gerbiamasis pirmininke, mirksėjau, kad nepamirštumėte Kaimo reikalų komiteto, kaip papildomo komiteto, išvados. Todėl aš ir esu čia. Kaimo reikalų komitetas svarstė šį įstatymo projektą. Noriu kolegoms priminti, kad praeitą kadenciją buvo jo svarstymo stadija ir nebuvo pritarta. Buvo svarstyta 2012 m. gegužės mėnesį. Kadangi šis projektas iš tikrųjų yra gerokai patobulintas, Kaimo reikalų komiteto nuomone, tokiam įstatymo projektui turėtume pritarti. Ačiū jums.
PIRMININKAS. Dėkojam. Kviečiu vėl į tribūną pagrindinį komitetą. Svarstysime pasiūlymus. Gerbiamieji kolegos, dėl 1 straipsnio yra J. Razmos ir E. Pupinio pataisa, jai pritarta. Prieštaraujančių nebus? Nėra. Gerai. Ir M. Basčio pataisa, jai iš dalies pritarta. Sutinka Mindaugas? Ar galime balsuoti už visą, nes čia yra vieno straipsnio įstatymas? Atsiprašau, po svarstymo vis tiek reikia. Ar galime bendru sutarimu, ar reikia balsuoti? Balsuojame. Kas pritariate po svarstymo Nekilnojamojo turto mokesčio įstatymo 7 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui?
Už balsavo 82, prieš nėra, susilaikė 2. Nekilnojamojo turto mokesčio įstatymo 7 straipsnio pakeitimo įstatymui po svarstymo pritarta.

12.31 val.
Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 20 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4654 (svarstymas)

Svarstome darbotvarkės 1-9 klausimą – Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 20 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą. Pranešėjas – A. Palionis.
A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Seimo Biudžeto ir finansų komitetas svarstė ir priėmė sprendimą atsižvelgti į Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2013 m. gegužės 22 d. nutarime Nr. 462 išdėstytus argumentus ir Seimo kanceliarijos Teisės departamento pateiktas pastabas ir siūlo įstatymo projektą atmesti. 7 nariai balsavo už, 1 – prieš, 5 susilaikė.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, kadangi niekas nenori kalbėti, ar galime bendru sutarimu pritarti komiteto nuomonei? (Balsai salėje) Balsuojame. Kas pritaria, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš. Pagrindinis komitetas siūlo atmesti.
Už balsavo 48, prieš – 16, susilaikė 14. Komiteto nuomonei pritarta. Įstatymo projektas atmestas.

12.33 val.
Nesąžiningos komercinės veiklos vartotojams draudimo įstatymo 1, 2, 5, 6, 7, 13, 15, 16, 18, 20, 21, 22, 23 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-614ES (pateikimas)

Gerbiamieji kolegos, siūlau svarstyti darbotvarkės 1-12 klausimą. Atvyko viceministras G. Mozūraitis. Aš jį kviečiu pateikti Nesąžiningos komercinės veiklos vartotojams draudimo įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą.
G. MOZŪRAITIS. Dėkui posėdžio pirmininkui. Laba diena, gerbiamieji Seimo nariai, jums teikiamas Nesąžiningos komercinės veiklos vartotojams draudimo įstatymo 1, 2, 5, 6, 7, 13, 15, 16, 18, 20, 21, 22 ir 23 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-614ES. Pagrindiniai tikslai, dėl ko teikiamas šitas projektas, – siekiama suderinti nacionalinę teisę, tai yra šiuo atveju dabartinį galiojantį Nesąžiningos komercinės veiklos draudimo įstatymą su Nesąžiningos komercinės veiklos direktyva. Taip pat siekiama, kad pati nagrinėjama įstatymo pažeidimo procedūra būtų efektyvesnė ir racionalesnė ir kad Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba už įstatymo pažeidimus ūkio subjektams galėtų skirti adekvačias ir atgrasančias sankcijas.
Pagrindiniai pakeitimai yra šie: pirmiausia išplečiama komercinės veiklos subjekto sąvoka, nes pagal dabar galiojantį įstatymą už nesąžiningą komercinę veiklą atsako tik tie ūkio subjektai, kurie yra registruoti Lietuvos Respublikoje. Projekte yra siūloma, kad atsakytų ir užsienio šalyse registruoti ūkio subjektai, kuriems yra atstovaujama Lietuvoje. Jie taip pat turės atsakyti už nesąžiningą komercinę veiklą.
Įstatymo projektu praplečiamas vadinamasis juodasis sąrašas. Kas tai yra? Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvoje yra numatyta nemažai veiklų, kurias įvykdžius automatiškai preziumuojama, kad ūkio subjektas vykdė nesąžiningą komercinę veiklą. Tuomet tam ūkio subjektui tenka pareiga paneigti prezumpciją. Mūsų nacionalinė teisė taip pat yra papildoma vadinamuoju juoduoju sąrašu. Pavyzdžiui, viena tokia veikla, kai ūkio subjektas teigia, kad jis turi licenciją vienai ar kitai veiklai, nors iš tikrųjų tokios licencijos jis neturi. Esant tokiai situacijai, automatiškai preziumuojama, kad yra įstatymo pažeidimas, ir ūkio subjektas turi paneigti šią prezumpciją.
Dabar pasitaiko atvejų, kad nesąžininga komercinė veikla yra nukreipta ne į vieną arba kitą vartotoją, o į vartotojų grupę. Todėl susidaro vartotojų dauguma, ir dėl to kartais stringa tyrimo pažeidimų procedūros, todėl yra numatoma galimybė, kai yra vartotojų daugetas, kad tose tyrimų procedūrose nebūtų reikalavimo dalyvauti vartotojams. Tai yra vartotojas turi teisę susipažinti su informacija, teikti prašymus, pasirinkti atstovą, tačiau jeigu jis nedalyvauja, tai nėra kliūtis išnagrinėti bylą ir atitinkamai skirti sankciją ūkio subjektui.
Ir paskutinis pakeitimas, vienas iš svarbesnių, yra tai, kad pagal dabar galiojantį įstatymą yra numatyta bauda ūkio subjektui už nesąžiningą komercinę veiklą nuo 1 tūkst. iki 30 tūkst. Lt, o esant sunkinančioms aplinkybėms – ir iki 120 tūkst. Lt. Tačiau visais atvejais baudos dydis negali viršyti 3 % praėjusiais finansiniais metais gautų pajamų. Kadangi nesąžininga komercinė veikla pasižymi vadinamuoju „Fenikso sindromu“, tai yra ūkio subjektai yra sukuriami siekiant įvykdyti per trumpą laiką nesąžiningą komercinę veiklą ir dingti iš registrų centro duomenų bazės, todėl ir siūloma įtraukti nuostatą, kad būtų atsižvelgiama ne tik į praėjusius finansinius metus, bet ir į einamuosius finansinius metus.
Dar vienas pakeitimas – kai pažeidimas yra padarytas pakartotinai, tai, vadinkime, tos lubos arba maksimali riba yra didinama iki 6 % gautų pajamų. Ačiū už dėmesį.
PIRMININKAS. Dėkoju. Jūsų nori paklausti keletas Seimo narių. Pirmasis klausia S. Bucevičius.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis viceministre, sakykite, kuo ilgiau teikiate (aš ir kolegai sakiau), tuo daugiau užsirašinėjam, matyt, ir klausimų daugiau kyla. Tai ir man taip pat. Sakykite, kalbame apie direktyvą, bet aš nematau ženklelio ES, kad būtų mūsų švieslentėje, ką dabar mes matome.
Dar vienas dalykas. Sakykite, kodėl 3 % metinių baudų mes skaičiuosime? Ar čia yra direktyvos norma, ar tai yra mūsų nacionalinė teisė nustatyti, kokias baudas taikyti už nesąžiningą komercinę veiklą?
G. MOZŪRAITIS. Dėkui už klausimą. Dėl pažymėjimo ženkleliu, atleiskite, aš neturiu įtakos įrašyti vieną arba kitą rodmenį prie įstatymo.
Dėl 3 % yra priimtas Vyriausybės nutarimas, jeigu neklystu, dar 2010 m., dėl Poveikio priemonių taikymo ūkio subjektams, kad tos poveikio priemonės būtų adekvačios ūkio subjektams ir neatgrasytų nuo tos veiklos. Esant šiai situacijai netgi tie 3 % yra tikrai nemaža pinigų suma. Be to, atsižvelgiant į praktiką, suma yra padidinama iki 6 %, kai pažeidimas yra pakartotinis.
PIRMININKAS. Dėkojame. Klausia R. Šimašius.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Laba diena, gerbiamasis viceministre. Iš tikrųjų į pirmą klausimą dėl direktyvos tiesiai neatsakėte. Jeigu atsakysite dabar, būsiu dėkingas, nes apie tuos pačius 3–6 % norėjau klausti. Pakartoju klausimą – ar čia direktyvos reikalavimas, ar ne? Mano klausimas, ar nemanote, kad jeigu jūsų analizė parodė, nors aš nemačiau tos analizės, kad 3 % apyvartos yra per maža suma, kad vis dėlto nereikėtų pritaikyti įstatymo vienodai visiems pažeidimams, nes ten yra įvairios veikos, vienos sunkesnės, kitos ne tokios sunkios. Vienos susijusios su konkurenciniais aspektais, kur galima kreiptis dėl žalos civiline tvarka, kitos yra apskritai su vartotojais susijusios, kur sunkiau kreiptis civiline tvarka. Ar nereikėtų diferencijuoti to, nes iš tikrųjų kiti dalykai galbūt ir normalūs čia, bet tas padidinimas skamba gana grėsmingai ir neįkvepia palaikyti projekto, turiu pasakyti?
G. MOZŪRAITIS. Pirmiausia, aš noriu atkreipti dėmesį dėl direktyvos. Galiu pasakyti, kad jau dabar galiojančiame įstatyme yra numatyta 3 % riba. Dėl direktyvos aš tiesiai dabar negaliu atsakyti, nes reikėtų iš tikrųjų pasitikslinti dėl direktyvos reguliavimo. Bet, matyt, jau rengiant pirminį projektą buvo atsižvelgiama į Europos Sąjungos praktiką ir tas skaičius atsirado remiantis ta pačia Europos Sąjungos praktika. Vienas dalykas.
Kitas dalykas, dėl atgrasaus skaičiaus. Aš noriu atkreipti dėmesį, kad tie 6 % atsiranda tik tuomet, kai yra pakartotinis pažeidimas. Kai subjektas pirmą kartą padaro pažeidimą, ta viršutinė riba nesiekia 3 %. Tačiau jeigu per vienerius metus padaro pažeidimą dar kartą, tai riba gali būti iki 6 %. (Balsas salėje) Atsiprašau, dar sykį patikslinu, kad yra numatytos ir baudos ribos. Tai yra pirmą kartą – nuo 1000 iki 30 tūkst. o jeigu yra pakartotinis – iki 120 tūkst. Tai yra du apsaugos mechanizmai.
PIRMININKAS. Klausia S. Jovaiša.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, norėjau paklausti, ar bus reaguojama į kokių nors konkurencinių firmų anoniminius skundus ar šiaip skundus, siekiant sukompromituoti kad ir gerai dirbančias įmones? Jos tada prarastų laiką tam savo nekaltumo prezumpcijos įrodymui, ką jūs paminėjote. Galbūt aš ne viską gerai supratau, bet toksai variantas turbūt taip pat įmanomas. Kaip jūs atsakytumėte? Ačiū.
G. MOZŪRAITIS. Ačiū už klausimą. Pagal dabar galiojantį įstatymą ir pagal pakeitimus nėra numatyta, kad bus nagrinėjami anoniminiai skundai. Turi būti identifikuotas subjektas, kuris skundžia dėl nesąžiningos komercinės veiklos.
PIRMININKAS. Klausia R. Kupčinskas.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, įstatyme parašyta, dažnai kartojama „tarnyba“. Norėčiau paklausti, čia mes turime omenyje Vartotojų teisių apsaugos?
G. MOZŪRAITIS. Taip.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). O kokios dar kitos institucijos galės taikyti sankcijas, remdamosi šiuo įstatymu, jeigu bus priimtas šis įstatymo projektas?
G. MOZŪRAITIS. Pagal dabar galiojantį įstatymą, matyt, ir po pakeitimo taip pat liktų nepakeista tarnyba, tai yra Vartotojų teisių apsaugos tarnyba – ta institucija, kuri nagrinėja tas bylas ir taiko sankcijas, ji vienintelė yra.
PIRMININKAS. V. A. Matulevičius.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Norėčiau jūsų paklausti, kiek tai palies vadinamąją internetinę prekybą, internetinę komerciją, nes dabar pilna tinklalapių, kuriuose nerasite nei adreso, nei pavardžių, bet siūlomos prekės žmonėms ir jie perka? Ačiū.
G. MOZŪRAITIS. Dėkui už klausimą. Be jokios abejonės, yra tų atvejų ir tie žmonės kreipiasi į Vartotojų teisių apsaugos tarnybą, tie atvejai yra tiriami ir skiriamos sankcijos. Visi šitie duomenys yra pateikti Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos praeitų metų ataskaitoje, su ja galima susipažinti jų tinklalapyje.
PIRMININKAS. Dėkoju. Jūs atsakėte į visus klausimus. Gerbiamieji kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti? Negalime, matau ženklus. Balsuojame. Gerbiamieji kolegos, balsuojame pateikimo stadijoje.
Už balsavo 64, prieš nėra, susilaikė 7. Įstatymo projektui pritarta po pateikimo. Siūlomi komitetai: pagrindinis – Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas – Ekonomikos komitetas. Siūloma svarstyti rudens sesijoje. Prieštaravimų nebus? Pasiūlymų nebus? Sutarėme.

12.45 val.
Įstatymo „Dėl Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ratifikavimo“ projektas Nr. XIP-4569(2)ES (svarstymas ir priėmimas)

Gerbiamieji kolegos, svarstome 1-11 – įstatymo „Dėl Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ratifikavimo“ projektą. Pranešėjas – B. Juodka. Jo nėra. P. Auštrevičius.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, mielieji kolegos, Užsienio reikalų komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė Lietuvos Respublikos įstatymo „Dėl Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ratifikavimo“ projektą Nr. XIP-4569. Iš tikrųjų mūsų sprendimas yra pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui Nr. XIP-4569, susijusiam su Europos Sąjungos teisės harmonizavimu ir patobulintam pagal Teisės departamento pastabą ir Užsienio reikalų komiteto išvadas. Balsavimo rezultatai: pritarta bendru sutarimu. Prašau jūsų paramos.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu R. J. Dagį. Gal aš galėčiau paprašyti komiteto pirmininkę. Jau ateina, atsiprašau. Matau R. J. Dagį. Kviečiu į tribūną „Dėl Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ratifikavimo“. Mes jums duosime dokumentą. Prašom.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, atsiprašau už pavėlavimą. Komitetas apsvarstė įstatymo projektą ir pritarė iniciatorių pateiktam įstatymo projektui „Dėl Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ratifikavimo“ bendru sutarimu už.
PIRMININKAS. Dėkoju. Ar galime bendru sutarimu po svarstymo pritarti? Galime. Gal galime ir priimti? Nenorite.
Kviečiu priimti, nereikės grįžti ir gaišti laiko. Ar galime pritarti ypatingai skubai? Galime. Gerbiamieji kolegos, norinčių kalbėti už ir prieš yra? Gerbiamieji kolegos, yra tik vienas straipsnis. Ar galime jam pritarti? Dėl viso nėra norinčių kalbėti. Balsuojame dėl įstatymo „Dėl Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ratifikavimo“.
Už balsavo 66, prieš nėra, susilaikė 1. Gerbiamieji kolegos, salėje yra kur kas daugiau žmonių. Ar tai yra sąmoningas nebalsavimas, bet tai yra tarptautinė konvencija, kodėl… Todėl aš kviečiu dar kartą balsuoti atsakingiau. Neužmirškite, ne tik kalbėkitės, bet ir atlikite Seimo nario pareigą, t. y. nuspauskite mygtuką „prieš“, „už“ arba susilaikykite. Dar kartą balsuojame dėl įstatymo „Dėl Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ratifikavimo“ projekto. Gerbiamasis viceministre, aš labai norėčiau paprašyti, kad jūs užimtumėte deramą vietą.

Šio įstatymo priėmimas

Už – 81, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Įstatymas „Dėl Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ratifikavimo“ priimtas. (Gongas)

12.51 val.
Žuvininkystės įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-500(2)ES, Administracinių teisės pažeidimų kodekso 21, 27, 873, 875, 876, 877, 2414, 242, 244, 2591, 320, 324, 325, 328 straipsnių pakeitimo ir Kodekso papildymo 8710, 8711 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-501(2)ES (svarstymas)

Svarstome Žuvininkystės įstatymo pakeitimo įstatymo projektą. Svarstymo stadija. Kviečiu pagrindinio komiteto pranešėją B. Paužą. Norėčiau, kad iš karto kalbėtumėte ir apie Administracinių teisės pažeidimų kodeksą.
B. PAUŽA (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, ačiū. Gerbiamieji kolegos, Kaimo reikalų komitetas kaip pagrindinis apsvarstė Žuvininkystės įstatymo pakeitimo įstatymo projektą. Noriu tik priminti, jog pagrindinis Žuvininkystės įstatymo pakeitimo tikslas yra įgyvendinti Tarybos reglamentus, kuriais siekiama užkirsti kelią neteisėtai žvejybai, nustatyti Bendrijos kontrolės sistemą, ūkio subjekto atsakomybę už sunkius pažeidimus žuvininkystės srityje. Projekte įgyvendinama 10 Tarybos reglamentų. Nepriėmus šio įstatymo, kaip jūs žinote, nuo šių metų liepos 1 d. Lietuvai gresia Europos Sąjungos pažeidimo procedūros.
Daugiausia nesutarimų keliančios nuostatos iš projekto išbrauktos. Nepritarta ir pasiūlymams, kurie nesusiję su reglamentų įgyvendinimu. Tačiau Kaimo reikalų komitetas papildė projektą paskutiniu 4 straipsniu, kuriame įtvirtintas įpareigojimas Lietuvos Respublikos Vyriausybei iki šių metų sausio 1 d. pateikti Lietuvos Respublikos Seimui su socialiniais partneriais suderintą tam tikrų straipsnių pakeitimo projektą, kuriame būtų nustatytos žvejybos kvotos (…) vandenyse, žvejybos galimybių jūrų vandenyse skyrimo ūkio subjektams principai.
Taigi komitetas apsvarstė gautą 61 Seimo Teisės departamento pastabą, Konkurencijos tarybos, Žuvininkystės ir daugelio Seimo narių pasiūlymus. Komitetas įvertino visas gautas pastabas ir teikia Seimui komiteto patobulintą Žuvininkystės įstatymo pakeitimo įstatymo projektą. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu už. Siūlau pritarti patobulintam įstatymo projektui po svarstymo.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu G. Mikolaitį, Aplinkos apsaugos komitetas. Jeigu galite, pasakykite nuomonę dėl abiejų iš karto.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Aplinkos apsaugos komitetas svarstė Žuvininkystės įstatymą, visas gautas Teisės departamento pastabas ir pasiūlė pagrindiniam komitetui tobulinti įstatymo projektą atsižvelgiant į Teisės departamento pastabas. Pritarė bendru sutarimu.
Dėl lydimojo įstatymo išvada ta pati.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu A. Palionį, Biudžeto ir finansų komitetas.
A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Seimo Biudžeto ir finansų komitetas svarstė ir priėmė sprendimą iš esmės pritarti pateiktam įstatymo projektui ir pasiūlyti pagrindiniam komitetui jį patobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, kurioms komitetas pritarė. Taip pat įstatymo projekto įgyvendinimas finansuotinas iš bendrų Žemės ūkio ministerijos asignavimų atsižvelgiant į jos prioritetus.
Atsižvelgiant į Lietuvos Respublikos fiskalinės drausmės įstatymo nuostatas, pagal kurias vidutiniu laikotarpiu turi būti siekiama perteklinio arba artimo subalansuotam valdžios sektoriaus biudžeto ir jį ribojančias valstybės finansines galimybes bei siekį įvykdyti jau prisiimtus įsipareigojimus, pažymime, kad valstybės biudžete nėra jokių rezervų, iš kurių galėtų būti didinami atskirų sričių ar institucijų, taip pat ir Žemės ūkio ministerijos asignavimai. Komitetas tam pritarė bendru sutarimu.
Dėl Administracinių teisės pažeidimų kodekso įstatymo projekto komiteto sprendimas – pritarti pateiktam įstatymo projektui ir pasiūlyti pagrindiniam Teisės ir teisėtvarkos komitetui jį tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, kurioms komitetas pritarė irgi bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu R. Paliuką.
R. PALIUKAS (DPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Seimo Jūrinių ir žuvininkystės reikalų komisija išnagrinėjo Žuvininkystės įstatymo pakeitimo įstatymą ir nutarė pritarti Lietuvos Respublikos žuvininkystės įstatymo pakeitimo įstatymo projektui ir siūlyti Seimo pagrindiniam Kaimo reikalų komitetui patobulinti projektą atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento išvadas ir pastabas, ir kitų suinteresuotų asmenų pasiūlymus, kuriems komisija pritarė. Balsavimo rezultatas: bendru sutarimu.
Taip pat svarstėme lydimąjį Administracinių teisės pažeidimų kodekso įstatymo projektą, kuriam taip pat pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju. Dėl Administracinių teisės pažeidimų kodekso kviečiu pareikšti išvadą V. Aleknaitę-Abramikienę.
V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, šį projektą Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė labai įdėmiai. Taip pat dėl jo gautos šešios Teisės departamento pastabos. Specialieji komitetai siūlė mums atsižvelgiant į tas pastabas projektą patobulinti, tai mes ir padarėme. Nustatėme įsigaliojimo datą – šių metų liepos 1 d. To pageidavo Kaimo reikalų komitetas. Taigi dabar šie darbai yra atlikti ir galime visi sutartinai projektui pritarti. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, diskusijoje užsirašė kalbėti vienas Seimo narys – B. Bradauskas. Manau, po jo pasisakymo mes padarysime šio įstatymo svarstymo pertrauką, nes prasidės Vyriausybės valanda. Kviečiu, Broniau, jus į tribūną.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, aš, pritardamas iš esmės įstatymo projektui, noriu atkreipti dėmesį į vieną dalyką, į mūsų kai kurių kolegų siūlymus dėl šio įstatymo – reglamentuoti verslinę žvejybą Baltijos jūros priekrantėje ir kai kuriuose kituose vandens telkiniuose.
 Žuvininkystė yra toks dalykas, kur Baltijos jūroje žvejyba, kvotų nustatymas ir panašiai yra grindžiama ir pagrindinis veiksnys, pagrindinis rodiklis yra susiklosčiusios tradicijos. Taigi šiandien pas mus priekrantės žvejyba užsiima gana nemažai žmonių, tai yra papildomos darbo vietos ir galų gale yra papildomas pragyvenimo šaltinis. Tie, kurie siūlo vienaip ar kitaip drausti žvejybą dideliuose vandens telkiniuose, Baltijos jūroje ir kitur, nesupranta, kad žuvų ištekliai taip pat turi mirtingumo savybę. Jeigu žmonės nepanaudoja tų produktų, jie žūsta, nueina perniek ir, kas svarbiausia, dideliuose ežeruose sukelia eutrofikaciją, nes vandenyje didėja fosforo kiekis. Tokie siūlymai yra gana nepamatuoti ir dėl vieno jų aš noriu pasakyti, t. y. dėl Baltijos jūros priekrantės žvejybos.
Trijų šimtų metrų zonoje siūloma uždrausti žvejybą. Tai yra tikra nesąmonė, kokią tik galima sugalvoti, ir jokio motyvo aš čia nematau. Tai yra susiklosčiusios tradicijos, tai yra pajūrio žmonių gyvenimo būdas, pajamos ir darbas ir staiga dabar iš niekur nieko pasiūlyti uždrausti. Tai tikrai tie, kas tai daro, tikrai turėtų rimtai pagalvoti. Todėl, gerbiamieji, kviesdamas balsuoti už visą įstatymą, kviečiu nepalaikyti tų siūlymų, kuriais siūloma uždrausti verslinę žvejybą dideliuose vandens telkiniuose, ypač Baltijos jūroje, nes šitokią žvejybą vykdo visos valstybės, kurios yra prie Baltijos jūros krantų. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame Broniui. Gerbiamieji kolegos, komitetai ir norintys dalyvauti diskusijoje pasisakė. Siūlau daryti, nes prasideda Vyriausybės valanda, šito klausimo, tai yra Žuvininkystės įstatymo pakeitimo ir Administracinių teisės pažeidimų kodekso, svarstymo pertrauką. Norėčiau pasitarti, ar mes svarstysime po pietų, ar atidedame kitai dienai? (Balsai salėje) Pabaigti? Taip, popiet, po pietų svarstysime pirmu numeriu. Gerai.

13.01 val.
Vyriausybės valanda

Vyriausybės narius kviečiu užimti vietas. Pradedame Vyriausybės valandą. Sąrašas atsirado. Gerbiamieji kolegos, pradedame Vyriausybės valandą. Pirmasis tradiciškai klausia opozicijos lyderis. Suteikiame žodį A. Kubiliui. Prašau.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš iš tikrųjų matau įdomų reiškinį – Vyriausybės ložėje sėdi tik socdemų ministrai, o Darbo partijos ir Tvarkos ir teisingumo, matyt, ką nors kita galvoja. Aš sveikinu premjerą, kad po daugiau negu mėnesio jis išdrįso ateiti į Vyriausybės valandą. Aš noriu pirmą klausimą adresuoti kaip tik premjerui.
Premjere, šią savaitę jūs keletą kartų labai ryžtingai pasakėte, kad Lietuvoje nėra galimybių įvesti standartinius progresinius mokesčius su skirtingais mokesčio tarifais. Parėmėte tai labai aiškia statistika. Aš iš tikrųjų sveikinu jūsų logišką apsisprendimą. Bet 2011 m. kovo 31 d. jūs čia, Seimo salėje, pats asmeniškai pristatėte savo, J. Oleko, A. Syso, B. Bradausko ir net B. Vėsaitės parengtą Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo projektą, kuriame siūlėte tris mokesčio tarifus – 15 %, 33 % ir 40 %. Pristatymo metu sakėte, kad dar 2004 m. būdamas ministru jūs tokį įstatymo projektą buvote parengęs. Savo praeitų metų rinkimų programoje taip pat teikėte įvesti progresinius mokesčius. Dabar, kai viso to jūs protingai atsisakėte (aš baigiu klausimą), ar galite jūs asmeniškai šiandien aiškiai pasakyti, kad tiek 2011 m. siūlydamas įstatymo projektą, tiek įrašydamas į rinkimų programą progresinių mokesčių idėją jūs klydote ir klaidinote Lietuvos žmones?
PIRMININKAS. Gerbiamasis opozicijos lyderi, kitam klausimui lieka tik 15 sekundžių.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Žinokit, šiandien irgi turėjau išvykti į komandiruotę, bet susižinojau, kad praeitą savaitę ar net prieš dvi savaites labai išgyvenote, kad nedalyvauju Vyriausybės valandoje, tai atšaukiau kelionę.
Dėl progresinių mokesčių. Aš jų neatsisakau. Manau, jeigu būtų buvusi tokia mokesčių surinkimo situacija pagal atskirus mokesčių įstatymus arba žiūrint, kokia nacionalinio biudžeto pajamų struktūra buvo 2004 m., 2008 m. arba ir 2011 m. pradžioje, tai tikrai tam praktiškai sąlygos buvo tinkamos, nes tuo metu iki 3500 Lt, aš jums pakartosiu jau gal kelintą kartą, Lietuvoje gavo apie 70 % darbuotojų. Savaime suprantama, iš kapitalo pajamos irgi buvo didesnės, negu jeigu žiūrėsime į 2004, 2008 m. ir jeigu palyginsime su 2012 m.
Vis dėlto aš manau, kad šiuo metu, likvidavus Gyventojų pajamų mokesčių įstatymo landas, išimtis, ypač dėl pajamų, kurios gaunamos iš kapitalo, kurių apyvarta per metus sudaro keletą milijardų litų, tai nėra įplaukos į biudžetą, bet apie apyvartą aš kalbu, stebėsime, kokie tie pokyčiai bus ateinančiais metais. Čia nėra mokesčių reforma, čia yra mokesčių peržiūra ir tam tikras pakoregavimas. Manau, ji toliau dar bus tęsiama, bet viskas bus daroma dėl to, kad paskatintume motyvaciją vidaus rinkoje, sudarytume sąlygas gauti didesnes realias pajamas ir kad socialinio teisingumo būtų daugiau, kad negalėtų išvengti mokesčių mokėjimo tie asmenys, kurie šiuo metu susikūrė sistemą, kaip jų nemokėti pagal galiojančius įstatymus.
PIRMININKAS. Primenu gerbiamajam opozicijos lyderiui trumpą, aiškų 15 sekundžių klausimą… Minutė klausimui.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Labai ačiū. (Balsai salėje) Nebijokite klausimų, nors tai ir jus liečia, gerbiamasis Sysai.
Aš tikrai tikėjausi iš premjero tokios tiesiog vyriškesnės drąsos, kaip iš tikrųjų reikia tikram lyderiui pripažinti, kad praeitais metais klydo, ir būtų taškas, viskas. Kam čia dabar išsisukinėti?
Dabar aš noriu jūsų paklausti, gerbiamasis premjere, dar vieną klausimą, susijusį su jūsų rinkimų programa ir tuo skyriumi, kuriame kalbama apie sveikatos apsaugą. Tai štai skaitau jūsų programos citatą: „Diegti įvairias viešojo ir privataus sektorių bendradarbiavimo formas, skatinti investicijų pritraukimą į sveikatos sektoriaus modernizavimą ir plėtrą“, toliau – „užtikrinti vienodas sąlygas asmens sveikatos priežiūros įstaigoms, nepaisant jų nuosavybės formos“ ir t. t.
Tai, gerbiamasis premjere, programa sako viena, iš tikrųjų išmintingai surašyta, V. P. Andriukaitis, kaip žinome, kalba visiškai priešingai. Aš galiu štai pacituoti tik jo pavadinimą…
PIRMININKAS. Gerbiamasis opozicijos lyderi…
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Baigiu tuoj pat.
PIRMININKAS. …nepiktnaudžiaukite mano gerumu. Viena minutė klausimui.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Jūs pirmininkaukite posėdžiui, o ne dalinkite…
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš dar labai korektiškai prašau: yra Statuto norma – viena minutė klausimui. Prašom, premjere, atsakyti.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Man labai gaila, kad praeitos kadencijos metu Ministras Pirmininkas visiškai nevaldė sveikatos apsaugos sistemos. Buvo visiškai nekontroliuojama situacija, buvo sukurta sistema, kuri leido kurtis besaikiam skaičiui medicinos institucijų, buvo leidžiama sudaryti sutartis su bet kuo, turint tikslą, kad finansavimas būtų užtikrintas mokesčių mokėtojų, nebuvo analizuojama, kokios yra finansinės galimybės finansuoti sveikatos sistemą, tiesiog buvo palaida bala, kuri šiuo metu duoda tam tikrus rezultatus. Aš džiaugiuosi, kad sveikatos apsaugos ministras V. P. Andriukaitis atliko tikrai kruopščią analizę, pamatė, kokia yra situacija sveikatos apsaugos sistemoje. Aš nenoriu kalbėti, galėčiau pateikti nemažai pavyzdžių, kad tikrai yra didžiulis išlaidavimas, besaikis išlaidavimas. Šitas kelias būtų nuvedęs į didžiulį bankrotą daugelį sveikatos apsaugos institucijų, taip pat būtų didžiuliai įsiskolinimai ir vos ne sveikatos apsaugos biudžeto bankrotas.
PIRMININKAS. Prašom. Dėl vedimo tvarkos – opozicijos lyderis. Tik dėl vedimo tvarkos.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Dėl vedimo tvarkos. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, kitą kartą, kai pirmininkaujate posėdžiui, tai nesvarbu, kad aš užduodu jūsų partijai skausmingą klausimą, jūs nenutraukite, nes aš net nesugebėjau užduoti paprasto klausimo. Premjere, jūs už ką – ar už partijos programą, ar už V. P. Andriukaitį ir jo marksistinį revoliucingumą?
PIRMININKAS. Gerbiamasis…
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Aš – už partijos programą, už V. P. Andriukaitį ir už tvarką Lietuvoje, ypač sveikatos apsaugos sistemoje, ir už jūsų vadovaujamo laikotarpio klaidų ištaisymą. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Čia buvo ne dėl vedimo tvarkos. Frakcijos vardu klausia J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis Ministre Pirmininke, jums pavaldūs ministrai yra davę priesaiką ir prisiekę laikytis Lietuvos Respublikos Konstitucijos. Vienas iš Konstitucijos straipsnių draudžia daryti įtaką teismams, teisėjams, net priešingai – numato pareigą užtikrinti teisėjų, teismų nepriklausomumą. Dar priminsiu, kad ir Politikų elgesio kodeksas draudžia veikti savo ar savo partijos labui, o liepia atstovauti visos tautos… Tai dabar, manau, kad jūs pastebėjote, jums pavaldūs ministrai, Darbo partijos atstovai piketavo prie teismo, kuriame buvo nagrinėjama Darbo partijos ir jos lyderių byla. Mano nuomone, tai yra akivaizdus bandymas daryti poveikį teismui, tai yra akivaizdus partijos ir savo interesų gynimas. Tai ar jūs manote kaip nors reaguoti į tokį faktą, ar manote, kad ministrams yra tinkama darbo laiku dalyvauti tokiuose piketuose ir daryti spaudimą teismui?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Aš jums rekomenduočiau kreiptis į tam tikras institucijas, kurių Lietuvoje turime nemažai, ir tegu jos išsiaiškina, ar buvo pažeista Konstitucija ir kiti įstatymai. Aš nemačiau, nedalyvavau ir tikrai neturiu informacijos, kad jie būtų darę kažkokį spaudimą. Aš galiu pasakyti, kad jūsų kai kurie, gerbiamasis Andriau Kubiliau, žmonės tikrai darė teisėsaugos institucijoms kai kuriuos spaudimus. Šiuo metu jau galiu tai pasakyti.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, užduodate klausimą, išklausykite atsakymą, turėsite progą replikuoti. Klausia E. Masiulis.
E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis premjere, visiškai neseniai viešai pareiškėte, kad darbo santykių lankstumas irgi yra viena iš Vyriausybės prioritetinių darbo krypčių, ir tikrai mes, liberalai, sveikiname tokį jūsų pareiškimą, norėtume išgirsti, kada ir kokios konkrečiai įstatymo pataisos, kurios numatys lankstesnius darbo santykius, ateis į Seimą?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Tikiuosi, kad rugsėjo mėnesį bus įregistruotos įstatymo pataisos, bus pateiktas visas paketas. Šitą paketą pateiks socialinės apsaugos ir darbo ministrė. Darbas, kiek žinau, vyksta sklandžiai ir baigiami ruošti visi teisės aktai.
PIRMININKAS. Klausia P. Gylys. Atsiprašau, gerbiamasis, norėčiau Loretai suteikti žodį, jūs po to klausite. Prašom.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Labai ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš tiesiog norėčiau sureaguoti į tai, kas čia buvo sakyta. Noriu priminti, kad gyvename demokratinėje valstybėje ir laisvu nuo darbo laiku, tai yra pietų pertraukos metu, ministrai, kaip ir kiti Lietuvos Respublikos piliečiai, gali laisvai (aš jums netrukdžiau, kai jūs kalbėjote) reikšti savo valią vienu ar kitu klausimu. Niekas spaudimo niekam nedarė. Tai šitoje vietoje…
PIRMININKAS. Nespauskite Loretos, duokite pasakyti.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). …reikėjo ateiti į mitingą ir pažiūrėti, ir mūsų mitingas visiškai ne toks buvo, kaip jūs čia interpretuojate.
PIRMININKAS. Atsiprašau P. Gylio, dabar suteikiame žodį.
P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Paprastai būna mano budintis klausimas, aišku, iš viešųjų finansų, apie mokesčių reformą, kuri nevyksta pusę metų. Bet šį kartą aš, matydamas premjerą, kuris maždaug prieš pusantro mėnesio pažadėjo pasidomėti Klonio gatvės mergaitės likimu ir apskritai vaikų teisėmis… Klausimas čia nepartinis, ne grupinis. Visos mamos, visi tėčiai, visi seneliai nori, kad mūsų vaikai gyventų saugiai ir kad jų teisių būtų paisoma. Premjere, jūs žadėjote informuoti mane apie situaciją. Šiandien mes viešojoje erdvėje patikimos informacijos apie mergaitės gyvenimo sąlygas (beje, tikimybė, kad ji emigruos kartu su mama) nieko nežinome… Tai valstybė egzistuoja tam, kad saugotų vaikus nuo įkalinimo. Kas gali tai paneigti?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Tikrai buvau prižadėjęs jus informuoti ir tą pažadą ištesėjau. Aš žinau, kad gyvena labai saugiai. Žinau, kad lanko mokyklą, ir aš visą informaciją turiu, kad ji yra saugi ir jai jokių grėsmių nėra, puikiai gyvena ir puikioje aplinkoje. Patikėkite dėl to, kad aš žinau. Bet daugiau informacijos aš negaliu jums suteikti.
PIRMININKAS. Klausia R. Baškienė. Ruošiasi M. Petrauskienė.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Norėčiau klausti gerbiamojo premjero. Leidinyje „Ekonomika ir visuomenė“ ekonomistas Kęstutis Jaskelevičius dėl euro įvedimo atskleidė ne tik privalumus, bet ir tam tikrus praradimus. Jis kalba apie 800 mln. eurų mokestį į Europos stabilumo fondą, apie Lietuvos aukso atsargų atidavimą ten ir t. t. Autorius mini Lenkiją kaip valstybę, kur svarstoma galimybė nukelti euro įvedimą į 2019 m., o gal dar vėliau. Bet prieš tai, priimant šitą sprendimą, Lenkijoje ketinama surengti įpareigojantį referendumą, kad sprendimą lemtų ne politikų, o žmonių valia. Ar dėl euro įvedimo Lietuvoje neketinama atsiklausti Lietuvos žmonių, kad dar labiau būtų paaiškinti (aišku, prieš tai) visi pliusai ir minusai? Labai ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Matote, kalbant apie euro įvedimą ir teikiant kitos valstybės pavyzdį, reikia atlikti analizę, dėl ko kitos valstybės neskuba. Pavyzdžiui, Lenkija, kaip žinote, neturi zloto, susieto su euru, Lenkijoje paskolų portfelis nesudaro 70 % užsienio valiuta, Lenkijoje nuosavų pinigų yra maždaug 90 %, lyginant su visais pinigais, cirkuliuojančiais apyvartoje. Aš manau, kalbant apie referendumą, Lietuvos žmonės jau pasakė stodami į Europos Sąjungą, ir toje sutartyje yra numatyta, kad tikslas yra įsivesti eurą.
PIRMININKAS. M. Petrauskienės nematau salėje. Klausia A. Dumbrava. Ruošiasi V. M. Čigriejienė.
A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Galbūt premjerui klausimas, nes nėra socialinės apsaugos ministrės ir galbūt finansų ministrui. Vis dėlto dėl pensijų kompensavimo, gerbiamasis premjere, norėčiau sužinoti, nes mes viena iš nedaugelio valstybių, kur krizės metu atėmėme pinigus, paėmėme iš pensininkų, ir žmonės pagrįstai susirūpinę, galbūt turite kokių planų, ką mes galėtume atsakyti žmonėms, kada bus svarstoma, kokia tvarka galėtų būti – pagal amžių, pagal ką, kada mes galėtume kompensuoti. Gal jau nors preliminariai numatyti, kokie terminai, kad mes galėtume pasakyti žmonėms, kada mes pradėsime tuos dalykus svarstyti. Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkui už klausimą. Aš manau, kad rudenį mes jau pradėsime svarstymą, nes buvo išanalizuoti Konstitucinio Teismo sprendimai ir jų rekomendacijos, nes pirminiame variante buvo numatyta pradėti kompensaciją, atsižvelgiant į žmonių amžių. Bet, įsigilinus į Konstitucinio Teismo priimtus sprendimus, vis dėlto reikia laikytis tam tikro proporcingumo išlaikymo principo. Ir aš manau, kad jau rudenį bus pateikti įstatymų projektai.
PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi K. Glaveckas.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Palaikydama V. P. Andriukaitį dėl netvarkos medicinoje sutvarkymo, vis dėlto klausimą užduosiu gerbiamajam premjerui dėl korupcijos lygio. Lietuvoje jisai auga. Akcizo mokesčio įplaukos mažėja, o jų nesurinkimas įrodo, mano supratimu, korupcijos lygį. Kokie jūsų Vyriausybės numatomi veiksmai korupcijos lygiui sumažinti ir ar tai neturėtų būti jūsų Vyriausybės prioritetas ir pagrindinis uždavinys? Labai ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Praeitą savaitę Vyriausybė kaip tik priėmė antikorupcinės kovos priemonių planą. Vakar kaip tik vyko susitikimas su STT darbuotojais, vadovais, tiksliau pasakius, ir tikrai korupcijos lygis nedidėja. O kalbant apie akcizų surinkimą, reikia pripažinti, kad tai yra šešėlinės ekonomikos tam tikras aspektas, bet ir šitoje srityje per šių metų I ketvirtį kontrabandos yra sulaikyta 3 kartus daugiau, lyginant su praeitų metų tuo pačiu laikotarpiu.
PIRMININKAS. Klausia K. Glaveckas. Ruošiasi V. Vasiliauskas.
K. GLAVECKAS (LSF). Klausimas gerbiamajam premjerui. Per praeitą ir šį mėnesį mes keliese finansų ministro gal keturis kartus klausėme apie kitų metų biudžetą, apie kontrolinius rodiklius, kurie bus pateikti. Ir finansų ministras visą laiką sakė, kad jie bus pateikti, parodyti ir pristatyti, įskaitant ir konvergencijos, bet mes nesulaukėme. Tai jūs gal galėtumėte, gerbiamasis Ministre Pirmininke, pasakyti, kada mes Seime sulauksime kitų metų biudžeto pristatymo lentelės?
Ir kitas klausimas. Jūs dabar akcentuojate, kad siūlymai balansuoja ant galimo biudžeto didėjimo, bet iš tikro galimo ir mažėjimo. Aš turiu omeny jūsų partnerių pasiūlymą mažinti PVM mėsai, paukštienai, vaisiams, galų gale NPD, tai yra pajamų mažinimas. Bet biudžetas susideda iš dviejų dalių – ir pajamų, ir išlaidų. Ką jūsų Vyriausybė galvoja apie išlaidų mažinimą, nes sunkmetis iš esmės nevisiškai pasibaigęs? Tie stimulo paketai, kuriuos jūs siūlote, sprendžiant iš to, ką „Verslo žinios“ rašo, kad nelabai jie startuoja ir gal perkeliami kitiems metams, kaip jūs galvojate balansuoti kitų metų biudžetą ir kitais metais išlaikyti biudžeto finansinį deficitą? Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėl informacijos pateikimo iš Finansų ministerijos, aš manau, kad iki liepos 1 d. bus pateikta. Šiuo metu Vyriausybėje vyksta asignavimų derinimo darbas, o dėl mokesčių surinkimo, aš tikiuosi, kad jis kiekvieną mėnesį gerės. Ekonomikos skatinimo priemonių įgyvendinimas iš dalies prasideda jau šį mėnesį. Manau, kad iki metų pabaigos mes sėkmingai įgyvendinsime biudžeto surinkimo planą ir kitais metais tiek pajamos, tiek išlaidos bus subalansuotos laikantis fiskalinės drausmės.
O kalbant apie kitų metų išlaidų mažinimą, kai bus pateiktas biudžetas, tikrai bus matoma, kurių programų finansavimo bus atsisakyta arba kurių programų finansavimas bus sumažintas.
PIRMININKAS. Klausia V. Vasiliauskas. Ruošiasi A. Dudėnas.
V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, pone pirmininke. Kadangi Lietuvos kultūros ministras yra labiausiai užimtas Lietuvoje žmogus, aš jo Seime nesulaukiu jau penktą Vyriausybės valandėlę, tai gal į klausimą atsakytų gerbiamasis premjeras.
Kasdien eidamas į darbą aš juntu gėdą, nes praeinu pro rodyklę, kuri skelbia, kad iki Nacionalinės bibliotekos yra 75 metrai, tačiau ta biblioteka yra užtverta tvoromis. Lietuva yra vienintelė Europos Sąjungos valstybė, į kurios Nacionalinę biblioteką galima patekti tik pro užpakalines duris. Tai prasidėjo 2008 m., kai ji buvo uždaryta remontui. Remontas turėjo baigtis 2012 m., tačiau buvusi A. Kubiliaus Vyriausybė, kaip ir daugelį kitų svarbiausių darbų, ir šį paliko jūsų Vyriausybei, ir bibliotekos remonto pabaiga dėl finansinių priežasčių nusikėlė į 2016 m. Jeigu taip ir toliau bus finansuojami šios bibliotekos remonto darbai, tai ir mes savo kadenciją baigsime su uždaryta biblioteka.
Gerbiamasis premjere, ar galime tikėtis, kad Nacionalinės bibliotekos remonto finansavimas bus sutvarkytas ir mes savo kadenciją visi kartu baigsime garbingai palikę Lietuvai atidarytą Nacionalinę biblioteką, nes Lietuvos vaikai užaugs…
PIRMININKAS. Gerbiamasis pranešėjau…
V. VASILIAUSKAS (DKF). …be Nacionalinės bibliotekos?
PIRMININKAS. Sekite laikrodį!
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Aš tikiuosi, kad šioje kadencijoje tikrai bus užbaigta.
PIRMININKAS. Klausia A. Dudėnas. Ruošiasi L. Graužinienė.
A. DUDĖNAS (LSDPF). Dėkoju. Klausimas būtų aplinkos ministrui, bet kadangi jo nematau, tada būtų premjerui. Premjere, žinome tokią situaciją, kad Lietuvos mediena per tarpininkus važiuoja į užsienį ir mūsų perdirbėjai galbūt netenka dalies medienos, mūsų biudžetas ir darbo vietų mažėja. Ar ieškoma kokių nors būdų, kad kuo daugiau mūsų medienos būtų perdirbama čia, Lietuvoje, taip sukuriant ir pridėtinę vertę, ir darbo vietas?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Teko susitikti su verslininkais, kurie užsiima medienos perdirbimu, užsiima pramone. Turiu pasakyti, kad šiuo metu yra rengiami Vyriausybės nutarimo projektai, bet derinimo procedūros vyksta gana skausmingai, turiu pabrėžti, nes reikia, kad neprieštarautų konkurencijai. Aš tikiuosi, kad šį mėnesį rasime tokį variantą, kad nebūtų prieštaraujama kitiems Europos Sąjungos teisės aktams, ir pasieksime tokį rezultatą, kuris tenkintų mūsų medienos perdirbėjus Lietuvoje.
PIRMININKAS. Klausia L. Graužinienė. Ruošiasi A. Mazuronis.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Aš turbūt dabar kiekvieną Vyriausybės valandą klausiu apie situaciją Ukmergėje. Dabar noriu paklausti gerbiamojo sveikatos ministro, nes matau jūsų atsakymus pareigūnams. Jūsų rašte yra rašoma, kad Lietuvoje nėra nustatytos leistinos gyvsidabrio normos žmogaus bioterpėse ir to negalima atlikti. Tai kaip yra kitose Europos Sąjungos valstybėse, ar ten irgi tokių normų nėra, ar čia buvo mūsų aplaidumas ir reikia skubiai taisyti teisės aktus?
Ir kitas klausimas teisingumo… Ne, turbūt taip pat Sveikatos reikalų ministerijai. Yra sudaryta darbo grupė dėl padėties ir į ją yra įtraukta Ukmergės atstovė E. Mirinavičienė. Man kyla labai daug klausimų, nes visas tas procesas turbūt tęsiasi nuo 2003 m., ir ji yra tiesiogiai atsakinga už tai, kad neatliko tam tikrų pareigų po tos situacijos, kai…
PIRMININKAS. Gerbiamoji Loreta, užduokite klausimą!
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). …2003 m. buvo pradėtas ikiteisminis tyrimas. Ar jūs nemanote, kad su tuo susijęs žmogus negali būti darbo grupėje ir nagrinėti nešališkai klausimus?
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamoji Loreta Graužiniene. Negalėčiau dabar iš karto atsakyti dėl šališkumo ar nešališkumo, dėl jos suinteresuotumo ar kokių nors priekaištų. Tą klausimą reikėtų išnagrinėti, nes darbo grupės sudėtis yra patvirtinta specialistų, ir reikėtų detaliai pasidomėti, ar yra kokia nors jos atsakomybė. Dabar man būtų labai neatsakinga pasmerkti žmogų ar dar ką nors apie jį tokio pasakyti neturint jokių objektyvių duomenų.
Dėl gyvsidabrio higieninių normų. Iš tiesų aš pasidomėsiu, kaip yra kitose šalyse, aš nesu visuomenės sveikatos specialistas, man būtų sunkiau šiandien atsakyti. Tačiau higieninių normų standartai reikalauja peržiūros ne vienoje srityje, ir ta normų standartų derinimo procedūra vyksta. Aš pasidomėsiu ir galėsiu patikslinti jūsų atsakymą, kad jis būtų tikslesnis, ir pavesiu į tai atsakyti higienos normų specialistams.
PIRMININKAS. Klausia A. Mazuronis. Ruošiasi K. Kuzminskas.
A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Iš tiesų nesiruošiau klausti, bet kai išgirdau tuos būdus ir retoriką, kaip klausinėja opozicija, kažkaip natūraliai gimė klausimas. Gaila, nėra kultūros ministro, galbūt jis galėtų pasakyti, ar nereikėtų Kultūros ministerijai sudaryti kokios nors grupės, kuri opozicijos nariams išaiškintų, kaip kultūringai ir etiškai reikia klausti. Bet kadangi jo nėra, aš pasinaudosiu proga paklausti naujojo ūkio ministro.
Gerbiamasis ministre, šiandien aš kreipiausi į Generalinę prokuratūrą dėl viešojo intereso gynimo dėl buvusios ministerijos vadovybės proteguojant su ūkio ministru susijusias įmones ir iš to kilusių nuostolių viešiesiems finansams. Aš kalbu apie buvusio ūkio ministro D. Kreivio neteisėtai skirtus 6 mln. Lt. Daugelis institucijų konstatavo, kad neteisėtai skirta finansinė parama su juo susijusioms įmonėms. Ar jūs nemanote, kad ministerija kaip nors galėtų prisidėti prie mano kreipimosi, nes aš rėmiausi tik ta vieša medžiaga, kuri yra pateikta. Galbūt ministerija turi kokios nors papildomos medžiagos ir galėtų papildyti kokiomis nors faktinėmis aplinkybėmis mano kreipimąsi, kad jis būtų svaresnis ir kad Generalinė prokuratūra galų gale, nepaisydama to, kad žmonės yra…
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, mes supratome.
A. MAZURONIS (TTF). … išėję, pradėtų (…) asmeninės atsakomybės principą viešųjų finansų srityje?
E. GUSTAS. Labai dėkoju gerbiamajam Seimo nariui už klausimą. Aš noriu pasakyti, kad šiuo metu Ūkio ministerija atlieka reikalingas procedūras. Mes iš tikro norime nustatyti padarytos žalos dydį. Yra nustatytos tam tikros procedūros, tai yra kreiptasi į LVPA dėl netinkamai pripažintų lėšų nustatymo. Jeigu LVPA šito negalės padaryti, matyt, ir Finansų ministerija prisidės ir, žinau, kad birželio 11 d. Finansų ministerija jau kreipėsi raštu į Europos Komisiją dėl OLAF’o nustatytų pažeidimų ir klausė jos nuomonės. Kai turėsime konkrečius duomenis, tada ir priimsime sprendimus.
PIRMININKAS. Klausia K. Kuzminskas. Ruošiasi P. Auštrevičius.
K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Aš norėjau paklausti aplinkos ministro, tačiau nėra. Gal Ministrui Pirmininkui, man atrodo, aktualų klausimą kelsiu. Šiuo metu esu išrinktas Kaune Dainavos mikrorajono gyventojų. Tikrai kiemai yra baisūs: šaligatviai iškilnoti, išlaužyti, mašinos statomos žaliose vejose, netelpa į kiemus, gaisrinės negali privažiuoti. Aš norėčiau paklausti jūsų.
Faktiškai pradėjome šiuo metu įgyvendinti daugiabučių namų renovavimo programą. Ar nebūtų galima lėšų ieškoti taip pat per atitinkamą programą iš Europos Sąjungos, kad būtų galima sutvarkyti daugiabučių namų kiemus: ir mašinų statymą sutvarkyti, ir privažiavimus, ir šaligatvius būtų galima sutvarkyti, nes savivaldybės neišgali kiemų tvarkyti. Žmonės taip pat neišgali. Joms užtenka lėšų tik gatvėms sutvarkyti. Kaip jūs manote tą daryti? Kreipkimės ir galbūt gautume tokią programą. Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju. Tikrai Europos Sąjungos lėšų negalima naudoti kiemams ir gatvėms tvarkyti, toms, kurios neturi jungties su magistraliniais keliais. Tai čia gali būti naudojami tik Kelių priežiūros ir plėtros programos pinigai arba pačių savivaldybių pinigai, kurie nėra atskaitomi… kurie yra apskaitomi į savivaldybių biudžetus.
PIRMININKAS. Turėtų kalbėti P. Auštrevičius, bet jo nėra. Žodis suteikiamas E. Gentvilui.
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū. Klausimas arba gerbiamajam premjerui, arba teisingumo ministrui, nes noriu teisinės konsultacijos. Buvo paskelbtas konkursas dėl skalūninių dujų žvalgybos ir gavybos, dalyvavo vienintelis konkurso dalyvis „Chevronas“. Tačiau tuo metu, kai prasidėjo konkursas, buvo vienokia teisinė aplinka. Šiuo metu mes, pritariu jiems, keičiame teisės aktus, įstatymus, ir pasikeičia teisinė aplinka, nors dar neturime sutarties su konkurso dalyviu ir nugalėtoju „Chevronu“. Yra dvi galimos išeitys: „Chevronas“ atsisako pasirašyti sutartį ir apskundžia Lietuvą, kadangi konkurso metu buvo pakeista teisinė aplinka, arba, antra galimybė, „Chevronas“ pasirašo sutartį pagal naujus įstatymus, ir tada Lietuva bus apskųsta kokių nors kitų įmonių, tarptautinių koncernų lūpomis, nes konkurso paskelbimo metu buvo vienokios sąlygos, pasirašant sutartį – kitokios. Ar analizuojate tokią išeitį?
J. BERNATONIS (LSDPF). Jeigu galima, aš trumpai atsakysiu į šį klausimą. Nors ir kokia būtų įmonė, nors ir kas laimėtų kokį nors konkursą, ji Lietuvoje turi dirbti pagal Lietuvos įstatymus. Kokius įstatymus priimti, sprendžia įstatymų leidėjas – Seimas. Jeigu Seimas pakeičia įstatymus, sutartis dar nepasirašyta, tai, mano įsivaizdavimu, vienintelis variantas, jeigu ta nauja aplinka netenkina tos dalyvaujančios įmonės, atsisakyti pasirašyti sutartį. Bet jokių pretenzijų dėl to reikšti ši įmonė neturi teisinio pagrindo. Ir tai bus nesunku įrodyti, jeigu bus sprendžiama teisminiu keliu.
PIRMININKAS. Klausia V. A. Matulevičius. Ruošiasi V. Stundys.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis Ministre Pirmininke, šią savaitę jūs esate ir Seimo narys. Seimas sudarė laikinąją tyrimo komisiją, kuri aiškinsis energetikos situaciją. Tačiau kas įvyko? Kai Tėvynės sąjunga pasiūlė papildyti klausimais, susijusiais su socialdemokratų valdymo laikotarpiu, jūsų kolegos vieningai atmetė šį siūlymą. Kaip jūs tai vertinate? Ar galima suderinti su parlamentinės veiklos skaidrumu tokią nuostatą? Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Aš manau, kad reikėtų įsigilinti į tą pasiūlymą. Tikrai aš nedalyvavau. Tikriausiai buvo nepritarta dėl to, kad toks buvo priimtas politinis sprendimas, matyt, nebuvo tikslo tą nagrinėti. Aš tikrai šiandien jums negaliu atsakyti į šį klausimą, nes aš čia nebuvau ir nežinau, kokia ta pataisa buvo.
PIRMININKAS. Klausia V. Stundys. Ruošiasi R. Šimašius.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Labai dėkui. Kaip įprasta, nei kultūros, nei švietimo ministrų nėra. Matyt, jeigu jie ne Lietuvoje, tai kas nors juos pavaduoja. Be abejo, būtų įdomu išgirsti jų pavardes ir būtų galima konkrečiai klausti. Šiuokart klausimas finansų ministrui.
Šį rytą Lietuvos radijas labai plačiai išreklamavo Švietimo ir mokslo ministerijos vadovybės iniciatyvą, pažadą, na, iš esmės pateiktą kaip įsipareigojimą, kad nuo rugsėjo 1-osios savivaldybėms nereikės grąžinti mokinio krepšelio dalies dėl sumažėjusio mokinių skaičiaus. Tai nėra milijonas ar du milijonai, tai yra gana stambi suma. Tai kyla natūralus klausimas, ar iš tikrųjų Vyriausybė ketintų peržiūrėti šių metų biudžetą? Ar tokie ketinimai yra? Nes tos idėjos negrąžinti lėšų kitaip nerealizuosi kaip per biudžeto pataisymą. Dėkui.
R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų negirdėjau to reportažo, nes tik naktį grįžau iš užsienio komandiruotės, bet kol kas Vyriausybėje biudžeto peržiūros klausimas nėra svarstomas. Tą problemą, apie kurią jūs šnekate, t. y. savivaldybių galimybę manevruoti tomis lėšomis, kurios ateina su mokinio krepšeliu, mes, be abejo, mėginame nagrinėti, tačiau atsižvelgdami į esamą Biudžeto įstatymą, jo nepažeisdami. Jeigu tokių galimybių surasime, aš manau, ir bus priimti kompromisiniai sprendimai.
PIRMININKAS. Klausia R. Šimašius. Ruošiasi G. Mikolaitis.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Aš planavau klausti socialinės apsaugos ir darbo ministrės, bet jos irgi nėra, ar jinai vengia atsakinėti į mūsų su D. Kuodyte klausimus, svarbius užduodamus. Noriu paklausti gerbiamojo premjero kito klausimo, kuris yra pribrendęs ir perbrendęs. Galbūt nėra tik šios dienos aktualija.
Ankstesnės Vyriausybės laiku mes gana smarkiai pasistūmėjome dėl teisės aktų projektų viešumo. Iš tikrųjų buvo atsiradusi tam tikra tradicija, kad kai atsiranda teisės aktų projektai, jeigu kas nors iš Vyriausybės referuoja projektus, tai nueini į atitinkamos ministerijos puslapį, ten Seimo duomenų bazė, nuoroda, ir viskas yra randama ir prieinama. Tiesą sakant, dabar kas antrą dieną po to, kai aš išgirstu, kad kokie nors projektai jau apsvarstyti Vyriausybėje, pažiūriu Finansų ministerijos puslapį ir ten randu apskritą nulį. Kokia čia tvarka dabar yra pasikeitusi? Ar jūs vis dėlto manote, kad reikėtų užsidaryti ir nerodyti žmonėms, ką iš tikrųjų jūs rengiate ir apie ką diskutuojate?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Čia man sufleruoja, sako, kibernetinės atakos pasekmė, bet čia pajuokavimas. Galiu pasakyti, kad vakar mes šitą klausimą aptarėme ministrų pasitarime. Jūsų pastaba yra teisinga. Aš manau, gal tam tikras skubėjimas arba darbuotojų pasikeitimas, kai kuriais atvejais, kai kuriomis dienomis pamatėme, kad ne visi teisės aktai buvo įdėti.
PIRMININKAS. Klausia G. Mikolaitis. Ruošiasi S. Šedbaras.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Aš norėčiau paklausti energetikos ministro. Jūs ateidami gavote labai tokį gerą praeitos Vyriausybės palikimą dėl saulės energijos, buvo paskelbti konkursai, statėme baterijas ir dabar dar statomos iki liepos 1 d. Žinoma, ačiū jums, kad esate visą laiką tos pačios nuomonės, nekaitaliojate rytą vakarą, kaip kai kas daro. Dabar ateina liepos 1 d. Tiems, kurie nepastatys, atsisakys statyti, ar jau numatote kokį nors kompensavimo mechanizmą, kaip buvo kalbama, ar dar ne visai? Kokia nuomonė dėl šito kompensavimo? Sąžiningiems verslininkams, sakytume, mes turėjome pabloginti situaciją, negu buvo. Ačiū.
J. NEVEROVIČ. Ačiū už jūsų klausimą. Iš tiesų tie pakeitimai, kurie buvo neįgyvendinti, ėjo kartu su įstatymo projektu, kuris numato kompensaciją. Įstatymo projektas numato, kad bus parengta tvarka, kurioje konkrečiai bus parašyta, kokiomis sąlygomis, kiek ir kokiu būdu bus kompensuota tiems, kurie dėl objektyvių priežasčių nespėjo įgyvendinti projektų, nors turėjo visus dokumentus. Ta tvarka faktiškai jau yra parengta. Šiuo metu yra derinimo procedūra tarp institucijų. Artimiausiu metu bus svarstoma Vyriausybėje, po to patvirtinta, ir pradėsime ją įgyvendinti nuo liepos pradžios. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Kadangi ponas S. Šedbaras buvo užsirašęs pačioje pradžioje, todėl jis mano sąraše egzistuoja. Kadangi jo nėra, turėtų klausti R. J. Dagys. Jo nėra, tada klausia D. Kreivys.
D. KREIVYS (TS-LKDF). Norėjau paklausti aplinkos apsaugos ministro, kadangi taip pat nematau, tai klausimas bus premjerui. Amerikos energetikos informacijos agentūra pateikė naujus skalūninių dujų telkinių vertinimus. Pagal juos Lietuvoje išgaunamų skalūninių dujų ištekliai sumažėjo dešimt kartų, tačiau tuo pat metu agentūra nurodo, kad Lietuvoje yra nemaži skalūninės naftos klodai. Norėjau jūsų paklausti: ar jūs turite kokį vertinimą šiuo klausimu, gal esate gavę mūsų geologų šių prognozių vertinimus? Natūraliai iš to išplaukia klausimas: ar tai turės įtakos dėl „Chevrono“? Tai vienas. Ir antras klausimas: vis dėlto kada tą sutartį mes numatome pasirašyti?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Šitą informaciją aš turiu. Geologų tarnybos vadovas ankstesniame susitikime pabrėžė, kad vadinamosios skalūninės naftos jie tikisi surasti daugiau negu skalūninių dujų. Nežinau, kodėl jis tokią išvadą darė, toks pokalbis yra vykęs. O dėl sutarties pasirašymo su „Chevronu“, tai šiuo metu vadovybė yra išvykusi į Jungtines Amerikos Valstijas (ta, kuri čia, Lietuvoje, būna), kai grįš, po savaitės yra numatytas Vyriausybės susitikimas su jais.
PIRMININKAS. Klausia I. Degutienė. Ruošiasi K. Masiulis. Jeigu jo nebus, tai R. Kupčinskas.
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Norėjau klausti vidaus reikalų ministro, bet šiandien ministrų nėra. Ir tai ne pirmą kartą, todėl paprašyčiau Sekretoriatą ateityje, prasidedant Vyriausybės valandai, informuoti Seimo narius, kokių ministrų nebus ir dėl kokių priežasčių, nes paprastai mes visada žinodavome, kodėl ministrai nedalyvauja.
O konkretus klausimas. Šiandien viename iš didžiųjų šalies dienraščių buvo rašoma apie tai, kokias kančias ir kokius kančios kelius tenka nueiti sunkiai sergantiems ligoniams ir artimiesiems ligonių, kurie yra senelių globos namuose tam, kad gautų naujus asmens tapatybės dokumentus. Tikrai tampa groteskiški pasakojimai apie tai, kad senelių globos namų pacientai neštuvuose nešami į Migracijos skyrių. Visi žinome, kad šiemet itin didelio skaičiaus žmonių asmens dokumentų galiojimas baigsis. Migracijos skyriai turbūt turėjo tikrai pasirengti tam, kad žmonės yra ne tik vaikštantys ir sveiki, bet ir tie, kurie guli ilgą laiką ligos patale. Gerbiamasis premjere, ar jūs irgi tik šiandien sužinojote apie šitą situaciją, kaip aš, perskaičiusi laikraštį? Ar negalima sustabdyti iš tikrųjų tokio nenormalaus darbo, koks yra šiandien organizuojamas Migracijos departamento?
PIRMININKAS. Gerbiamoji kolege, pirma klausimas, po to pasakojimas.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Pirmiausia aš norėčiau atsakyti, kodėl nedalyvauja kiti ministrai. Dar kartą pasitikslinau. Visi ministrai, kurie šiandien nedalyvauja Vyriausybės valandoje, yra išvykę į užsienį. Ir tikrai kitą ketvirtadienį prieš Vyriausybės valandą bus pristatytas sąrašas posėdžio pirmininkui, kokie ministrai ir netgi į kokias šalis yra išvykę.
Dabar dėl jūsų minimo atvejo. Tikrai tai yra skaudus atvejis, aš manau, kad bus tie atvejai ištirti. Kiek aš žinau ir kiek turiu informacijos, jau iš anksčiau šitos problemos yra sprendžiamos. Manau, kad per kitą susitikimą bus galima aiškiau atsakyti į jūsų užduotą klausimą. Dar gali teisingumo ministras.
J. BERNATONIS (LSDPF). Labai trumpai galiu papildyti. Migracijos tarnybos turi kilnojamąją aparatūrą, matyt, čia tiesiog organizaciniai dalykai ir nejautrumas žmonėms. Tuos dalykus mano kolega D. A. Barakauskas (šiuo metu jis Dubline), manau, grįžęs išsiaiškins, nes yra techninės galimybės atvykti į vietą ir parengti dokumentus.
PIRMININKAS. K. Masiulio nematau. Klausia R. Kupčinskas.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Aš norėjau užduoti klausimą užsienio reikalų ministrui, bet dabar teks užduoti premjerui. Gerbiamasis premjere, Vilniuje SOS kaime gyvena 6 čečėnų vaikai. Pastaruoju metu iš Čečėnijos atsišaukė dvi motinos, dviejų vaikų motinos, ir kartu su Vaikų teisių gynimo atstove pareiškė norą atvažiuoti ir pabendrauti su savo vaikais, kurie gyvena SOS kaime. Deja, nors mūsų parlamentinė grupė kreipėsi į atitinkamą konsulinį departamentą, tos vizos nebuvo išduotos. Čia, man atrodo, tikrai nelabai gražus faktas ir mūsų valstybei, juo labiau kad šis humanizmo aktas turėjo būti įvykdytas. Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Kiek turiu informacijos iš užsienio reikalų ministro, jam šitas atvejis yra žinomas, buvo gilinamasi į šią problemą. Atsakymas irgi yra aiškus, bet tikrai aš šiandien čia negalėčiau viešai kalbėti. Manau, kad jums reikėtų susitikti su užsienio reikalų ministru, jis tikrai išsamiau atsakytų į jūsų klausimą. Aš tikrai jį paraginsiu.
PIRMININKAS. Klausia S. Jovaiša. Ruošiasi K. Starkevičius.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Aš norėčiau pabendrauti su gerbiamuoju finansų ministru. Kartkartėmis, kas dvi tris savaites, viešojoje erdvėje vis matome, kad ministerija skolinasi. Teisingai, ten sumos būna gana įvairios. Skaičių kalba yra gana iškalbinga ir žmonėms suprantama, tai aš jūsų norėčiau paklausti dėl skolinimosi politikos. Kam jūs skolinatės, kiek konkrečiai jūsų vadovaujamu laikotarpiu ir ar tai nesudarys įtampų dėl fiskalinės drausmės stabilumo? Ačiū.
R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų Finansų ministerija kiekvieną pirmadienį išleidžia obligacijų emisijas į vidaus rinką. Šios emisijos yra išperkamos mūsų, Lietuvos, ūkio subjektų. Jos pakankamai populiarios, tai reiškia, kad ir palūkanos, kurias sumoka tie tarpusavyje konkuruojantys ūkio subjektai, taip pat yra konkurencingos, tai yra mažos. Mes skolinamės pakankamai naudingais procentais. Šios obligacijos dažniausiai yra išleidžiamos labai trumpam laikotarpiui – nuo mėnesio iki šešių mėnesių. Vadinasi, po tam tikro laikotarpio jas reikia išpirkti. Kad išpirktų, vėl reikia iš naujo pasiskolinti rinkoje, tokiu būdu mes sugebame reaguoti į rinkoje vykstančius pokyčius, kurie šiuo metu reiškia, kad bendras palūkanų lygmuo ir šiame regione, ir Lietuvoje konkrečiai valstybei skolinantis mažėja. Tokiu būdu mes taupome lėšas, skirtas valstybės skolai aptarnauti. Skolintis, be abejo, reikia tam, kad mes galėtume finansuoti mūsų biudžeto ar viešųjų finansų deficitą. Tačiau augant ekonomikai, palyginti su tuo, ką mes turime skolintis… kadangi viešojo sektoriaus deficitas nėra itin didelis, praeitais metais buvo 3,2 o šiemet viliamės, kad bus 2,5 % nuo BVP, augant BVP skolos svoris galbūt litais truputį išaugęs, procentais nuo BVP matuojant. Mūsų prognozėmis, šių metų pabaigoje net bus šiek tiek mažesnis, negu buvo 2013 m. sausio 1 d.
PIRMININKAS. Klausia K. Starkevičius. Paskutinis ruošiasi A. Matulas.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš noriu paklausti gerbiamojo premjero. Jūs programoje (teko kartu dalyvauti ir diskusijų laidose, ir visuose susitikimuose) žadėjote PVM lengvatas mėsai. Dabartiniu metu iš tikrųjų ir klausiu: kada bus tos lengvatos mėsai? Ir dar vienas. Per susitikimą su mūsų frakcija jūs sakėte, kad pagalvosite dėl kasos aparatų turguose. Gal juos irgi panaikinsite? Norisi aiškumo. Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėl PVM lengvatos šviežiai ir atšaldytai mėsai. Šitas klausimas yra dabar svarstomas koalicijos. Po kurio laiko, aš manau, per dvi savaites, tikrai bus priimtas galutinis sprendimas, t. y. neatmestas variantas, kad PVM tarifas galėtų būti sumažintas šviežiai ir šaldytai mėsai.
Dėl kasos aparatų, galiu pasakyti, vyksta diskusija, iš viso dėl smulkaus ir vidutinio verslo skatinimo ir tam tikros buhalterinės apskaitos pakeitimo, finansinės apskaitos pakeitimo, tarp smulkiųjų verslininkų, Finansų ministerijos ir kanceliarijos specialistų.
PIRMININKAS. Klausia A. Matulas.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis premjere, gerbiamasis finansų ministre, žinote, kad yra surinkti parašai dėl sveikatos ministro V. P. Andriukaičio interpeliacijos. Kai kurios ten keliamos problemos yra teisingos. Nors aš ir nepasirašiau po ta interpeliacija, bet noriu paprašyti jūsų vis dėlto atsakyti, kaip bus su tomis rezervo lėšomis. Iki liepos 1 d. liko pora savaičių, įstaigos turi planuoti, jeigu jūs neleisite panaudoti rezervo lėšų, dalies rezervo lėšų, išties finansavimas nuo liepos 1 d. dar labiau mažės ir ministrui V. P. Andriukaičiui nebus ką atsakyti į šitą klausimą, o atsakomybė teks, be abejo, jam vienam. Noriu jūsų paklausti. Sveikatos reikalų komitetas kreipėsi į Vyriausybę, ministras, žinau, yra parengęs projektą, siūlydamas leisti panaudoti dalį šitų lėšų. Gerbiamasis premjere, pats laikas jau atsakyti, įstaigos jau turi planuoti, ar mažinti atlyginimus, ar toliau leisti nemokamų atostogų, ar organizuoti pirkimus? Kaip bus?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Atsakys finansų ministras į šį klausimą.
R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų Vyriausybė yra apsisprendusi grįžti prie rezervo panaudojimo klausimo liepos mėnesį, kai bus žinomi pirmojo pusmečio rezultatai. Pirmojo pusmečio rezultatų mes nežinome. Penkių mėnesių rezultatai dar dabar analizuojami, keturių mėnesių rezultatai nėra džiuginantys.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, turėsite progą paklausti. Ne paskutinė Vyriausybės valanda. (Balsai salėje) Mes matome, kad yra laiko, bet jeigu jūs nemokate užsirašyti, tai čia jau ne mūsų problema. Kol yra laiko, gali klausti ir gali užsirašyti ir po tris kartus klausti, jeigu yra laiko. A. Matulas labai sužavėtas atsakymu.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Ministre Pirmininke, jūs padėkite ministrui, jeigu jūs neišspręsite šitos esminės problemos, ją pradėsite spręsti tik liepos 1 d., tai ministro jau gali nelikti. Vienas dalykas.
Antras dalykas. Įstaigos turi planuoti savo biudžetą. Tai jeigu jos dabar jau žinos, kad biudžetas mažėja 11 % nuo liepos 1 d., tai jos atitinkamai turi įspėti darbuotojus apie atlyginimo mažinimą. Negalima spręsti problemos, kai ji jau įsigalios, kai ji bus aktuali. Tai dar kartą noriu pasakyti, kad būkite pagaliau patriotai, būkite vieninga koalicija, o nespręskite tada, kada šaukštai bus po pietų.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Galiu pasakyti, kad šita problema bus išspręsta, bet jūs puikiai žinote, kad jūsų valdymo laikais buvo priimtas Fiskalinės drausmės įstatymas… (Balsai salėje) Taip, aš irgi, lygiai taip pat prisipažįstu, kad irgi balsavau, ir mes visi turime jo laikytis. Bet aš manau, kad iki liepos 1 d. šitas klausimas bus galutinai išspręstas. (Balsai salėje) Aišku, tik teigiamai bus sprendžiamas.
PIRMININKAS. Nepradėkime diskutuoti, gerbiamasis premjere, atsakote, ir viskas. Gerbiamasis Antanai, daugiau neklausite. Paskutinis klausia K. Glaveckas.
K. GLAVECKAS (LSF). Labai ačiū. Būčiau neklausęs, bet gerbiamasis Ministras Pirmininkas pasakė, davė viltį atsakydamas į pono Kazimiero klausimą, kad bus svarstoma galimybė sumažinti PVM tarifą šaldytai ir šviežiai mėsai. Tai pirmas klausimas labai trumpas. Sakykite, kokie kompensavimo, pajamų praradimo būdai arba šaltiniai, jūsų nuomone, galėtų būti, nes kalbama apie 300–400 mln. Lt. Tai pirmas.
Antras dalykas, labai trumpai. Finansinė kitų metų perspektyva, 2014–2020 m., dar nėra patvirtinta. Lietuvai turbūt reikės patvirtinti, aš manau. Techniškai tai reikš, kad 2014 m. dalis Europos Sąjungos finansavimo programų bus nevykdoma, kitaip sakant, nebus finansuojama, taip pat ir Lietuvą tai turbūt palies. Sakykite, ar jūs turite kokį nors planą tą laikotarpį užpildyti kitom pajamom ir tas programas įvykdyti? Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėl finansinės perspektyvos, aš manau, truputį dar reikia luktelti, dar yra vilčių, kad Airijai pirmininkaujant gali būti ir patvirtinta. Taip, jeigu nebus patvirtinta, savaime suprantama, kad iš naujos finansinės perspektyvos finansavimas vėluos ir faktiškai gali prasidėti tik 2014 m. ir geriausiu atveju tik II pusmetyje.
O dėl PVM lengvatos šviežiai ir atšaldytai mėsai, tai skaičiai yra visiškai ne tokie, maždaug 350 mln. būtų prarandama PVM įplaukų, jeigu būtų visiems maisto produktams taikoma lengvata arba išimtis.
PIRMININKAS. Dėkoju Vyriausybei. Jūs atsakėte į visus klausimus, netgi papildomus. Dėkoju.

13.56 val.
Generalinio prokuroro D. Valio pranešimas

Gerbiamieji kolegos, dar rytinė darbotvarkė nesibaigė. Darbotvarkės 1-14 klausimas – generalinio prokuroro D. Valio pranešimas. Kviečiu gerbiamąjį prokurorą į tribūną.
D. VALYS. Laba diena, gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, Vilniaus rajono policijos komisariato atliekamo ikiteisminio tyrimo metu surinkti duomenys leidžia manyti, kad E. Vareikis šių metų gegužės 4 d. apie 20.30 val., būdamas apsvaigęs nuo alkoholio, savo namuose, esančiuose Vilniaus rajone, Bendorių kaime, tyčia sukėlė savo sutuoktinei Rozvitai Vareikienei fizinį skausmą, t. y. padarė nusikaltimą, numatytą Baudžiamojo kodekso 140 straipsnio 1 dalyje. Nusikaltimo padarymo aplinkybes, kurių labiau detalizuoti nenorėčiau, gerbdamas nukentėjusiosios orumą, tačiau visos jos nurodytos oficialiame kreipimosi tekste, pagrindžia įvykio vietos apžiūros protokolas, nukentėjusiosios, liudytojų parodymai, specialisto išvada ir kiti ikiteisminio tyrimo dokumentai. Tolesnis ikiteisminis tyrimas: Seimo nario E. Vareikio kaip įtariamojo apklausa, kardomųjų priemonių taikymas, yra negalimas be Lietuvos Respublikos Seimo sutikimo patraukti šį asmenį baudžiamojon atsakomybėn, jį suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę.
Remdamasis tuo, kas išdėstyta, ir vadovaudamasis Lietuvos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnio 2 dalimi, Seimo statuto 23 straipsnio 3 dalimi, prašau Lietuvos Respublikos Seimą leisti patraukti baudžiamojon atsakomybėn Seimo narį E. Vareikį, jį suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę.
PIRMININKAS. Dėkoju generaliniam prokurorui. Gerbiamieji kolegos, aš jums dar kartą priminsiu 23 straipsnio 1 dalį. Išklausius generalinio prokuroro pranešimą dėl Seimo nario patraukimo baudžiamojon atsakomybėn, suėmimo ar kitokio jo laisvės suvaržymo, Seimo posėdyje daroma ne trumpesnė negu 1 val., bet ne ilgesnė kaip 2 val. pertrauka. Po pertraukos Seimas priima vieną iš dviejų sprendimų. Sprendimą priimsime po pertraukos.
Rytinį posėdį skelbiu baigtą.
Atsiprašau, dar kolega… Pertrauka. Prašom.
E. VAREIKIS (TS-LKDF). Jeigu įjungtas mikrofonas. Dėl vedimo tvarkos. Kadangi aš išties neturiu jokių pretenzijų nei prokuratūrai, nematau savo veiksmuose jokios politikos, ar tikrai mums reikia dabar pereiti tą visą komisijos sudarymo ir posėdžių procedūrą? Man atrodo, kad Seimo praktikoje yra būta precedentų, kad jeigu, kaip sakyti, jeigu kaltinamasis pats nori, kad jam būtų atimta neliečiamybė, ar negalėtume mes to proceso padaryti šiandien, greitai ir be didelių komisijų ir įvairių procedūrų?
PIRMININKAS. Tokių precedentų nebuvo ir mūsų Statutas aiškiai reglamentuoja. Todėl nors gerbiu jus ir jūsų norą bendradarbiauti, mes paprasčiausiai turime laikytis procedūrų, kurios numatytos Statute. Po valandos bus priimtas sprendimas, todėl skelbiama ne rytinio posėdžio pabaiga, o daroma pertrauka.
Skelbiama pertrauka iki 15.00 val. (Balsai salėje) Atsiprašau, 15.10 val. Labai teisinga pastaba. Kas dar norite, užsiregistruokite. Registracija. Pasiūlytus į komisiją Seimo narius prašome susirinkti čia, prie tribūnos.
PIRMININKĖ (I. DEGUTIENĖ, TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, pagal Statutą baigėme birželio 13 d. rytinį posėdį.
