LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 30
STENOGRAMA

2013 m. kovo 26 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojai G. KIRKILAS ir K. KOMSKIS

PIRMININKAS (G. KIRKILAS, LSDPF). Laba diena, gerbiamieji kolegos. Pradedame rytinį 2013 m. kovo 26 d. plenarinį posėdį. Gerbiamieji kolegos, norėčiau jums priminti, ką jūs gerai žinote, kad 2013 m. kovo 3 d. įvyko pakartotiniai rinkimai į Lietuvos Respublikos Seimą vienmandatėse Biržų–Kupiškio, Ukmergės ir Zarasų–Visagino apygardose. Vyriausioji rinkimų komisija patvirtino rinkimų rezultatus.

10.03 val.
Naujai išrinktų Seimo narių priesaika

Pradėsime naujai išrinktų Seimo narių prisaikdinimo procedūrą. Į tribūną, gerbiamieji kolegos, kviečiu Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo pirmininką Romualdą Kęstutį Urbaitį. Prašom.
R. K. URBAITIS. Gerbiamieji Seimo nariai!
PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, prašau dėmesio!
R. K. URBAITIS. Gerbiamoji Seimo nariai, leiskite jums priminti priesaikos priėmimo tvarką. Lietuvos Respublikos Konstitucijos 59 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatyta: „Išrinktas Seimo narys visas Tautos atstovo teises įgyja tik po to, kai Seime jis prisiekia būti ištikimas Lietuvos Respublikai. Seimo narys, įstatymo nustatyta tvarka neprisiekęs arba prisiekęs lygtinai, netenka Seimo nario mandato. Dėl to Seimas priima nutarimą.“
Konstitucinis Teismas savo nutarimuose, kuriuose nagrinėti Seimo nario konstitucinio statuso klausimai, konstatavo, kad Seimo nario priesaika nėra vien formalus ar simbolinis aktas. Ji nėra vien iškilmingas priesaikos žodžių ištarimas ir priesaikos akto pasirašymas. Seimo nario priesaikos aktas yra konstituciškai, teisiškai reikšmingas. Duodamas priesaiką išrinktas Seimo narys viešai ir iškilmingai įsipareigoja veikti taip, kaip įpareigoja duota priesaika, ir jokiomis aplinkybėmis jos nesulaužyti. Iš Seimo nario priesaikos kyla jam pareiga gerbti ir vykdyti Konstituciją, įstatymus, sąžiningai vykdyti tautos atstovo pareigas, kaip jį įpareigoja Konstitucija.
Konstitucijos sudedamosios dalies – įstatymo „Dėl Lietuvos Respublikos Konstitucijos įsigaliojimo tvarkos“ 5 straipsnyje yra nustatytas Seimo nario priesaikos tekstas. Duodant priesaiką minėtas tekstas turi būti perskaitomas arba persakomas, po to vardinis priesaikos tekstas pasirašomas. Priesaikos tekstas netaisomas ir nekeičiamas, išskyrus tai, kad prisiekti leidžiama ir be paskutinio priesaikos teksto sakinio. Seimo narys prisiekia stovėdamas priešais priimantįjį priesaiką, skaito priesaiką padėjęs ranką ant Konstitucijos.
Priimdamas priesaiką vadovausiuosi įstatymų nustatyta tvarka priimtais ir paskelbtais Lietuvos Respublikos vyriausiosios rinkimų komisijos 2013 m. kovo 22 d. sprendimais dėl trijų vienmandatinių rinkiminių apygardų rezultatų. Asmenys bus kviečiami duoti priesaiką abėcėlės tvarka. Paprastai priimant priesaiką visi salėje esantys asmenys, taip pat ir Seimo nariai, stovi. Tad kviečiu Seimo narius atsistoti.
Kviečiu prisiekti išrinktąjį Seimo narį Algimantą Dumbravą.
A. DUMBRAVA. Aš, Algimantas Dumbrava, prisiekiu būti ištikimas Lietuvos Respublikai; prisiekiu gerbti ir vykdyti jos Konstituciją ir įstatymus, saugoti jos žemių vientisumą; prisiekiu visomis išgalėmis stiprinti Lietuvos nepriklausomybę, sąžiningai tarnauti Tėvynei, demokratijai, Lietuvos žmonių gerovei. Tepadeda man Dievas! (Balsai salėje) Labai ačiū. (Plojimai)
R. K. URBAITIS. Kviečiu prisiekti išrinktąjį Seimo narį Kazį Grybauską.
K. GRYBAUSKAS. Priesaika (Plojimai)
R. K. URBAITIS. Kviečiu prisiekti išrinktąjį Seimo narį Aleksandrą Zeltinį.
A. ZELTINIS. Priesaika (Plojimai)
R. K. URBAITIS. Skelbiu, kad išrinktieji Seimo nariai A. Zeltinis, A. Dumbrava, K. Grybauskas prisiekė 2013 m. kovo 26 d. Seimo posėdyje ir, remiantis Konstitucijos 59 straipsniu, įgijo visas tautos atstovų teises. Sveikiname naujus Seimo narius. Ačiū. (Plojimai)
PIRMININKAS. Ačiū gerbiamajam Konstitucinio Teismo pirmininkui.
Gerbiamieji kolegos, lygiai prieš 55 metus kovo 26 dieną gimė kolega Seimo narys E. Vareikis. Nuoširdžiai sveikiname. (Plojimai)

10.11 val.
Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. kovo 26 d. (antradienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

Gerbiamieji kolegos, tęsiame posėdį. Darbotvarkės tvirtinimas. I. Šiaulienė.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Socialdemokratų frakcijos vardu prašau išbraukti iš šios dienos darbotvarkės 1-9 ir 1-10 klausimus, taip pat 1-3.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos… 1-3? Jūs tikrai pasakėte? Kolegos, siūloma išbraukti 1-3, 1-10 ir 1-9. Dėl kiekvieno reikės balsuoti atskirai. Prašom.
P. NARKEVIČIUS (DPF). Praeitą Seimo posėdį buvo atidėti klausimai, ir vienas iš jų yra Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Politinių partijų įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-324 atitikties Konstitucijai. Siūlau jį įtraukti į rytinę darbotvarkę vietoj…
PIRMININKAS. Yra įtrauktas.
P. NARKEVIČIUS (DPF). Jis įtrauktas į rezervinius.
PIRMININKAS. Aš manau, kad tikrai rasime progą iš rezervinių paimti. K. Daukšys. Prašom.
K. DAUKŠYS (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, mes siūlome frakcijos vardu ir aš manau, kad reikėtų dėl to apsispręsti Seimui.
PIRMININKAS. Taip, Seimas ir apsispręs. Gerbiamieji kolegos, dėl I. Šiaulienės pasiūlymo išbraukti 1-3, 1-9 ir 1-10. Atsiprašau, reikia balsuoti atskirai dėl kiekvieno. Tada balsuojame atskirai. Kas už tai, kad išbrauktume iš darbotvarkės 1-3 klausimą – projektą Nr. XIP-2619, balsuoja už, kas nepritaria išbraukimui iš darbotvarkės, balsuoja prieš arba susilaiko. Prašom.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 99 Seimo nariai: už – 76, prieš – 2, susilaikė 21. Pritarta. Iš darbotvarkės išbraukiame šitą klausimą.
Dabar balsuojame dėl kito pasiūlymo išbraukti darbotvarkės 1-9 – Seimo nutarimo „Dėl skalūnų dujų paieškos, žvalgybos ir gavybos“ projektą Nr. XIIP-376. Kas balsuoja už, balsuoja… Ne, dėl kiekvieno atskirai reikia balsuoti… kadangi alternatyvūs, teisingai. Balsuojame dėl abiejų ir 1-10 taip pat. Kas už tai, kad čia… Pasiūlymo esmė – abiejų nesvarstyti. Kas balsuoja už, balsuoja už, kad galvoja kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. Prašom. Už abu.
Balsavo 100 Seimo narių: už – 91, prieš – 6, susilaikė 3. Darbo partijos frakcija siūlė įrašyti išvadą? Kada? Kokiu laiku? Vietoj 1 klausimo. Galime pritarti? Galime. Ar yra dar pasiūlymų dėl darbotvarkės? Nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Galime.

10.15 val.
Informaciniai pranešimai

Gerbiamieji kolegos, prieš tęsdamas darbotvarkę dar pranešu, kad Lietuvos Respublikos Seimo socialdemokratų frakcija pateikė Posėdžių sekretoriatui posėdžio protokolą „Dėl Seimo narių K. Grybausko ir A. Zeltinio prašymo priimti į LSDP frakciją“. Nutarta priimti Seimo narius K. Grybauską ir A. Zeltinį į Seimo LSDP frakciją. Posėdžio pirmininkė I. Šiaulienė, frakcijos seniūnė. Sveikiname kolegas. (Plojimai)

10.16 val.
Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Politinių partijų įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-324 atitikimo Konstitucijai

Gerbiamieji kolegos, pirmas rezervinis klausimas – Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Politinių partijų įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto atitikimo Konstitucijai. Nematau J. Sabatausko. Gal kolega S. Šedbaras galėtų pateikti? Prašom.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Teisės ir teisėtvarkos komitetas kovo 20 d. svarstė šį klausimą ir priėmė tokį sprendimą, kad projekto nuostata, kad politinė partija, kuri yra patraukta baudžiamojon atsakomybėn, negali būti pertvarkoma, reorganizuojama ar likviduojama jos pačios valia, iki įsiteisėja teismo nuosprendis, galimai prieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijos 29 straipsnio 1 dalyje įtvirtintam asmenų lygiateisiškumo ir 35 straipsnyje įtvirtintam asociacijų laisvės principams. Balsavimo rezultatai: už – 5, prieš – 1, susilaikė 1.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, nematau norinčių kalbėti nei už, nei prieš. Galime sutarti bendru sutarimu? Ne. Reikia balsuoti. Gerbiamieji kolegos, kas pritaria Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadai dėl Politinių partijų įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto atitikimo Konstitucijai, balsuoja už. Būtent šitai išvadai. Kas pritaria šitai išvadai, balsuoja už, kas nepritaria – prieš arba susilaiko. Prašom balsuoti.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 94 Seimo nariai: už – 63, prieš – 21, susilaikė 10. Pritarta. Nebus svarstoma dėl atitikimo.

10.21 val.
Įstatymo „Dėl Protokolo dėl Airijos žmonių susirūpinimo dėl Lisabonos sutarties ratifikavimo“ projektas Nr. XIIP-151(2) (svarstymas ir priėmimas)

Gerbiamieji kolegos, kitas mūsų darbotvarkės klausimas – įstatymo „Dėl Protokolo dėl Airijos žmonių susirūpinimo dėl Lisabonos sutarties ratifikavimo“ projektas Nr. XIIP-151(2). Pranešėjas – V. Simulikas. Prašom, gerbiamasis kolega.
V. SIMULIK (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, mielieji kolegos, Užsienio reikalų komitetas buvo papildomas dėl Lietuvos Respublikos įstatymo „Dėl Protokolo dėl Airijos žmonių susirūpinimo dėl Lisabonos sutarties ratifikavimo“ projekto. Bendru sutarimu pritarta.
PIRMININKAS. Bendru sutarimu. Europos, Europos…
V. SIMULIK (LSDPF). Europos reikalų komitetas buvo pagrindinis ir pagal tą patį amplua bendru sutarimu pritarta. Dėkui.
PIRMININKAS. Kolegos, bendru sutarimu pritarta. Galime pritarti po svarstymo? Pažiūrėsime, ar yra norinčių. Šiek tiek stringa kompiuteris. Labai sparčiai dirbam, todėl aparatūra užstrigo šiek tiek.
Gerbiamieji kolegos, kaip ir galvojome, diskusijoje niekas nenori kalbėti. Ar galime bendru sutarimu po svarstymo pritarti? Galime. Yra siūloma ypatinga skuba. Šiuo metu yra priėmimo stadija. Vieno straipsnio protokolo ratifikavimas. Lietuvos Respublikos Seimas, vadovaudamasis Lietuvos Respublikos Konstitucijos 67 straipsnio 16 punktu, 138 straipsnio 1 dalies 6 punktu ir atsižvelgdamas į Respublikos Prezidento 2012 m. gruodžio 17 d. dekretą Nr. 1K-1312, ratifikuoja 2012 m. birželio 13 d. Briuselyje priimtą Protokolą dėl Airijos žmonių susirūpinimo dėl Lisabonos sutarties. Motyvai. V. Aleknaitė-Abramikienė už. Prašom, kolege.
V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Ačiū. Nenorėčiau, kad šis kai kam atrodantis nereikšmingas klausimas praslinktų per darbotvarkę nepastebėtas. Šis dokumentas, kurį mes dabar priimsime, labai gražiai iliustruoja, kad Europos Sąjunga nėra diktatūra, kad ji nėra kokia nors mechaninė vienybė, kad tai yra lankstus ir gyvas organizmas.
Airijos žmonės, ratifikuodami Lisabonos sutartį, kaip žinom, šis ratifikavimas strigo, išreiškė savo susirūpinimą dėl to, ar jiems nereikės išsižadėti savo principų ir savo supratimo šeimos santykių srityje, švietimo srityje, požiūrio į gyvybės apsaugą, taip pat mokesčius ir tradicinę Airijai neutralumo politiką. Kaip matome, Europos Sąjungoje jiems yra suteikiamos teisinės garantijos. Buvo pripažinta, jog dėl šio susirūpinimo ir dėl šio protokolo nereikės netgi iš naujo ratifikuoti Lisabonos sutarties. Tai liudija, jog tautos valia ir politinio elito valia, jeigu toje šalyje ji yra, gali lemti labai daug. Aš manau, kad tiems, kurie gąsdina Lietuvos žmones Europos Sąjunga ir įvairiais baubais, galbūt labiau reikėtų susitelkti ir, turint tokį susirūpinimą, jį išreikti korektiška teisine forma. Tai padarė Airijos žmonės ir tam aš iš visos širdies pritariu. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš norėtų kalbėti K. Daukšys. Prašom, kolega.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Tikrai nebūčiau kalbėjęs, bet kada tokie gražūs ditirambai iš Vilijos lūpų Europos Sąjungai ir kada mes matome Kipro pavyzdį, matome, kaip su mažomis valstybėmis elgiamasi, tai aš noriu pasakyti, kad iš tikrųjų Lietuvai reikia savo interesus ginti, bet ne taip, kaip tai buvo daryta iki šiol. Ir jeigu mes nepakeisime savo nuomonės, nepradėsime nors kaip airiai priešintis, tai greitai apie Lietuvą iš viso užmirš Europos Sąjunga.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega A. V. Patackas. Prašom, kolega.
A. V. PATACKAS (DKF). Europos Sąjunga, tokia, į kokią mes stojome, labai greitai keičiasi ir todėl rūpestis dėl savarankiškumo, rūpestis dėl išsaugojimo ne tik tokių dalykų kaip kultūra, šeimos santykiai, bet taip pat ir tokio labai svarbaus dalyko kaip savimonė, turi visą laiką būti gyvas. Pritariu šiam susirūpinimui ir aš manau, kad Lietuva galėtų šioje srityje pasisakyti daug aiškiau ir apibrėžčiau.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, daugiau nėra norinčių kalbėti. Čia yra svarstymas ir priėmimas. Dabar priėmimas. Kas už tai, kad priimtume įstatymo „Dėl Protokolo dėl Airijos žmonių susirūpinimo dėl Lisabonos sutarties ratifikavimo“ projektą, balsuoja už, kas galvoja kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. Prašom.

Šio įstatymo priėmimas

Gerbiamieji kolegos, balsavo 83 Seimo nariai. Už balsavo 74, prieš – 1, susilaikė 8. Įstatymas priimtas. (Gongas)
Projektai, susiję su naryste Europos Sąjungoje. Vienas…

10.26 val.
Informaciniai pranešimai

Atsiprašau, dar turime papildomą informaciją. Gerbiamieji kolegos, „Lietuvos Respublikos Seimo frakcija „Tvarka ir teisingumas“. Dėl A. Dumbravos frakcijos narystės. Frakcija „Tvarka ir teisingumas“ posėdyje nusprendė pritarti A. Dumbravos prašymui įstoti į frakciją. Prašom A. Dumbravą laikyti frakcijos „Tvarka ir teisingumas“ nariu nuo 2013 m. kovo 26 d. Frakcijos „Tvarka ir teisingumas“ seniūno pavaduotojas V. Kamblevičius.“ Ačiū. Sveikiname padidėjusią dar vieną frakciją.

10.27 val.
Prekybinės laivybos įstatymo 5 straipsnio pakeitimo ir papildymo, Įstatymo papildymo 361 straipsniu ir Įstatymo priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4252(3)ES, Vidaus vandenų transporto kodekso 1 straipsnio pakeitimo, Kodekso papildymo 42 straipsniu ir Kodekso priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4253(3)ES, Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 1181 straipsniu ir 228, 229 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4251(2)ES (svarstymas)

Dabar kitas 1-5a klausimas – Prekybinės laivybos įstatymo 5 straipsnio pakeitimo ir papildymo, įstatymo papildymo 361 straipsniu ir įstatymo priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4252(3)ES. Pranešėjas – A. Skardžius. Prašom, gerbiamasis kolega. Svarstymas.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Laba diena, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, leiskite pristatyti Ekonomikos komiteto išvadą dėl Lietuvos Respublikos prekybinės laivybos įstatymo 5 straipsnio pakeitimo ir papildymo, įstatymo papildymo 361 straipsniu ir įstatymo priedo papildymo įstatymo projekto Nr. XIP-4252(3)ES. Komitetas, išnagrinėjęs išvadą, iš dalies pritarė Teisės departamento pastaboms. Pirmai ir antrai pritarė, antrai pastabai nepritarė, nes Lietuvos Respublikos vartotojų teisių apsaugos įstatymo 12 straipsnyje yra įtvirtintos Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos funkcijos ir teisės. Minėto straipsnio 5 dalyje yra nustatyta, kad Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba nagrinėja vartotojų skundus, vartotojų ginčų sprendimą neteismine tvarka. O nagrinėjimų ir apskundimo tvarka ir terminai yra nustatyti minėto įstatymo 23, 29 straipsniuose. Taip pat įstatymo projekto nuostatas siūloma papildyti nuoroda į Vartotojų teisių apsaugos įstatymą. Sprendimas komitete priimtas bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, gal galėtumėte ir kitus du įstatymus? Galime leisti pristatyti? Prašom. 1-4b ir 1-4c.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Dėl įstatymo Nr. XIP-4253 yra taip pat ta pati pastaba, šiai Teisės departamento pastabai komitetas nepritarė, ji analogiška, aš jos neskaitysiu. Tai su ta pastaba, kuriai komitetas nepritarė, visam kitam turiniui buvo pritarta bendru sutarimu.
Ir trečiasis įstatymas – tai Nr. XIP-4251, pastabų čia nebuvo. Teisės departamento pastaboms buvo pritarta. Komiteto sprendimas – bendru sutarimu pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Ačiū. Norinčių paklausti nėra. Gerbiamieji kolegos, dar kolega V. Skarbalius dėl Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 1181 straipsniu ir 228, 229 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto. Prašom, kolega.
V. SKARBALIUS (DPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė minėtą įstatymo projektą ir bendru sutarimu pritarė komiteto patobulintam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, ar galėtume balsuoti po svarstymo už visus tris projektus? Gerbiamieji kolegos, kas pritaria visiems trims projektams – 1-4, 1-4b, 1-4c , balsuoja už, kas nepritaria, balsuoja prieš arba susilaiko. Prašom balsuoti.
Balsavo 77 Seimo nariai: už – 74, prieš nėra, susilaikė 3. Po svarstymo pritarta.

10.31 val.
Fizinių asmenų bankroto įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-258(2), Civilinio proceso kodekso 27 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-364(2) (svarstymas)

Kitas 1-5a klausimas – Fizinių asmenų bankroto įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-258(2) ir 1-5b – Civilinio proceso kodekso 27 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas – J. Sabatauskas. Gal kolega S. Šedbaras vėl pagelbėtų? Prašom, kolega.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Fizinių asmenų bankroto ir Civilinio proceso kodekso įstatymų projektai yra tarpusavyje visiškai susiję. Jų esmė yra ta, kad fizinių asmenų bankroto bylas nagrinėtų ne apygardos teismai, kurie yra perkrauti darbu, o apylinkių teismai. Čia yra kitokios sumos ir žmonėms būtų patogiau. Todėl komitetas, svarstydamas Fizinių asmenų bankroto įstatymą (o tai darė kovo 20 d.), pritarė komiteto patobulintam įstatymo projektui, už balsavo 6, vienas susilaikė.
Dėl Civilinio proceso kodekso pataisos visi komiteto nariai bendru sutarimu už pritarė komiteto patobulintam Civilinio proceso kodekso 27 straipsnio pataisų projektui.
PIRMININKAS. Ačiū. Nėra norinčių klausti ir kalbėti. Gerbiamieji kolegos… (Balsai salėje) Yra? Dėl motyvų. Kol kas dėl motyvų nėra. Ar galime, kolegos, balsuoti po svarstymo už abu? Atsiprašau, kolega J. Razma norėtų kalbėti prieš. Prašom, gerbiamasis kolega.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, vis dėlto negalime nematyti Apylinkių teismų teisėjų sąjungos pateiktų argumentų, kur pažymima, kad šiandien apylinkių teismų teisėjų darbo krūvis beveik 7 kartus viršija apygardų teismų teisėjų darbo krūvį. Dabar mes duodam apylinkių teismams dar papildomai vieno tipo bylas. Aišku, jų gal nebus labai daug, vis dėlto tai sprendžiant be resursų, be biudžeto projektų pakeitimo, tai yra sprendimas, kuris gali pailginti ir apsunkinti kitų bylų nagrinėjimą apylinkių teismuose. Todėl aš, ko gero, balsuodamas dėl šio projekto susilaikysiu.
PIRMININKAS. Kolega S. Šedbaras – už.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Šį argumentą komitetas labai atidžiai svarstė, dalyvavo apylinkių teismų, Teisėjų asociacijos, Teisėjų tarybos, apygardų ir Apeliacinio teismo atstovai. Šita statistika nėra visiškai tiksli, nes teisėjai pateikė komitetui duomenis tiek, kiek apygardų teismai nagrinėja pirmąja instancija. Tačiau pagrindinis apygardų teismų krūvis susideda iš apeliacinių bylų, ten trys teisėjai nagrinėja, tai yra trigubas krūvis, kiekvienoje kolegijoje po tris žmones nagrinėja tą pačią bylą. Komitetas manė, kad tie duomenys nėra tikslūs, ir, svarbiausia, čia yra fiziniai asmenys. Jie gali gyventi ir Zarasuose, ir Mažeikiuose, ir jeigu tai bus tik apygardos teismo kompetencija, jie jau ir taip turi ekonominių problemų ir dar turės važiuoti į teismą dėl kiekvieno sprendimo, kad būtų patvirtinta, kad sumokėta už elektrą, už šildymą ir t. t. Visus šituos argumentus įvertinęs komitetas ir siūlo pritarti šiems įstatymų projektams.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis kolega. Kadangi nuomonės išsiskyrė, balsuojame dėl abiejų – 1-5a ir 1-5b. Kas pritaria, balsuoja už, kas nepalaiko, balsuoja prieš arba susilaiko. Prašom balsuoti.
Balsavo 78 Seimo nariai: už – 71, prieš nėra, susilaikė 7. Po svarstymo pritarta.

10.36 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Kriminalinės žvalgybos parlamentinės kontrolės komisijos nuostatų patvirtinimo“ projektas Nr. XIIP-135(2), Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 25 ir 801 straipsnių pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-136(2) (svarstymas)

Kitas 1-6a, 1-6b klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Kriminalinės žvalgybos parlamentinės kontrolės komisijos nuostatų patvirtinimo“ projektas ir Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 25, 801 straipsnių pakeitimo“ projektas. Kadangi nėra J. Sabatausko, vėl kreipiuosi į gerbiamąjį kolegą S. Šedbarą. Julius jau yra, atsiprašau. Atsiprašau tada ir S. Šedbaro. Prašom, gerbiamasis kolega. J. Sabatauskas. 1-a, 1-6b. Prašom.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, komitetas svarstė Seimo nutarimą „Dėl Seimo Kriminalinės žvalgybos parlamentinės komisijos nuostatų patvirtinimo“ projektą ir pritarė nutarimui bendru sutarimu. Ačiū.
PIRMININKAS. Ir lydintysis, jeigu galima, kolega, 1-6b – dėl Statuto.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Seimo statutą komitetas siūlo pakeisti, pritardamas bendru sutarimu išvadų projektui. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Nėra norinčių kalbėti prieš ir už. Ar galime balsuoti? Galime. Prašom balsuoti. Tie, kas balsuoja už 1-6a, 1-6b, balsuoja už, kas nepalaiko, balsuoja prieš arba susilaiko. Prašom balsuoti.
Balsavo 78 Seimo nariai: už – 73, prieš nėra, susilaikė 5. Po svarstymo pritarta.

10.38 val.
Įdarbinimo per laikinojo įdarbinimo įmones įstatymo 3 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-235(2) (svarstymas)

Darbotvarkės 1-7 klausimas – Įdarbinimo per laikinojo įdarbinimo įmones įstatymo 3 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-235(2). Pranešėjas – J. Kvetkovskis. Prašom, gerbiamasis kolega.
J. KVETKOVSKIJ (LLRAF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Socialinių reikalų ir darbo komitetas svarstė šį klausimą, tai yra projektą Nr. XIIP-235(2), ir jam pritarė. 6 balsavo už, prieš – 1. Pritarė pakeitimui (…), Pramonininkų konfederacijos pasiūlymui nepritarė.
PIRMININKAS. Ačiū. Diskusijoje nori dalyvauti R. J. Dagys. Prašom, gerbiamasis kolega.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš labai trumpai atkreipsiu dėmesį į pagrindinį dalyką. Iš pradžių ir mums kilo abejonių, yra ir pataisa užregistruota, kad reikia būtinai pranešti apie laikinąjį įdarbinimą prieš dieną, gauti (…) „Sodrą“ ir panašiai. Tokiu atveju, jeigu mes priimtume šias pataisas, iš principo šitos pataisos kaip ir nereikėtų, nes ir dabar tokia tvarka galioja.
Esmė laikinojo įdarbinimo yra tai, kad jis sudarytų kuo lankstesnius santykius, kiek galima lankstesnę įdarbinimo tvarką. Sakykime, kas nors susirgo rengiant renginį, galima greitai tą pačią dieną įdarbinti žmogų, legaliai sumokėti atlyginimą ir išskaičiuoti mokesčius.
Klausimas yra tas, kiek mes sugebame tą sistemą kontroliuoti. Šitos visos įdarbinimo įmonės dabar yra prižiūrimos, jos atskirai registruojamos. Tikrai kontrolė yra didesnė negu kuriame nors šešėliniame sektoriuje.
Dabar „Sodros“ bazė, esminis dalykas, leidžia inspektoriams iš karto tiesiog kreiptis elektroniniu būdu per savo turimas ryšio priemones ir iš karto nustatyti, ar žmogus įdarbintas, ar neįdarbintas. Išvengti to, piktnaudžiauti galimybės yra smarkiai sumažėjusios. Todėl iš principo tokią pataisą galėtume daryti, nes yra pasikeitusi, po metų, kai buvo priimtas įstatymas, pagerėjusi pati bazė. Ja galima naudotis iš karto. Bet kuriuo atveju prieš įdarbinant iš karto turi būti informuota „Sodra“, tas yra įrašyta. Taigi tų nuogąstavimų yra kur kas mažiau, negu kai mes priiminėjome laikinąjį įstatymą prieš metus, nes pagerėjo galimybės inspektoriams kontroliuoti. Siūlau pritarti tokiam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Ačiū. Dar kartą kviečiame pranešėją J. Kvetkovskį į tribūną, nes yra pataisų. Prašom. Yra Seimo nario J. Razmos pataisa. Gerbiamasis kolega J. Razma gali pateikti savo pataisą. Prašau.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, pirmiausia aš siūlyčiau atkreipti dėmesį, kaip yra parašytas pirmasis sakinys pagrindinio projekto. Ten parašyta, kad tas laikinasis darbuotojas pradeda dirbti kitą dieną po sutarties sudarymo, jeigu nėra susitarta kitaip. Toks parašymas, kad leidžiama susitarti kitaip, na, faktiškai reiškia ką? Leidžiama susitarti bet kaip. Tada mes galime apskritai čia jokio sakinio nerašyti, nes tas įrašytas sakinys leidžia bet ką. Dėl to aš ir siūlau tą bet kaip vis dėlto iššifruoti, kad būtų pažymėta, jog leidžiama susitarti ne dėl ankstesnio, o dėl vėlesnio darbuotojo įdarbinimo. Priešingu atveju aš nuogąstauju, kaip gali būti, jeigu mes kalbame apie šešėlinius atvejus. Štai dirba neįforminti vadinamieji laikinieji darbuotojai, bet realiai nuolatiniai darbuotojai. Jų darbo sutartys, sakykime, guli ant įmonės vadovo stalo, bet jos neparodytos. Sužino, kad štai ateina Darbo inspekcija, ir staigiai praneša „Sodrai“. Ateina Darbo inspekcija, ir jie sako: žiūrėkite, na, kaip tyčia mes tik šiandien priėmėme nemažai laikinųjų darbuotojų.
Aš, nuogąstaudamas dėl tokių šešėlinių atvejų, pasiūliau, kad vis dėlto prieš dieną būtų tai išspręsta, jeigu prireikė laikinojo darbuotojo. Tuo labiau kad yra gautas profesinių sąjungų raštas, kuriame dėl to paties nuogąstaujama. Tai tokia mano pasiūlymo esmė.
PIRMININKAS. Ačiū. Komitetas nepritarė. Prašau, gerbiamasis Seimo nary.
J. KVETKOVSKIJ (LLRAF). Tas klausimas buvo svarstomas labai atidžiai. Buvo pakviesti, dalyvavo svarstant daug atstovų ir profesinių sąjungų, ir Pramonininkų konfederacijos, ir t. t. Visa esmė yra ta, kad darbininkas galėtų tą pačią dieną pasirašęs sutartį būti įdarbintas, ateiti į darbą, o pramonininkas, darbdavys galėtų tą pačią dieną pranešti. Yra visokių atvejų, na, pavyzdžiui, grupė išvažiuoja į užsienį, susirgo vairuotojas, reikia jį iš karto pakeisti. Tai tą pačią dieną naujas vairuotojas yra priimtas ir tą pačią dieną po valandos, pavyzdžiui, darbdavys turėtų pranešti „Sodrai“. Svarstant komitete tą klausimą buvo pritarta, nematėme didelio prieštaravimo.
PIRMININKAS. Ačiū. Yra norinčių kalbėti už ir prieš. Už – A. Palionis. Prašom, kolega.
A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Norėjau pasakyti, kad jeigu mes pranešimą „Sodrai“ darytume prieš dieną, tai šita pataisa prarastų prasmę. Aš nematau čia jokio šešėlio, nes darbuotojai būtų įdarbinami per laikinojo įdarbinimo įmones. Darbo inspekcija galėtų pasitikrinti, ar jie registruoti toje įmonėje, ar ne. Aš kviečiu visus palaikyti šį projektą.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega R. J. Dagys – prieš. Ačiū pranešėjui.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Mes dabar susipainiojome, gerbiamieji kolegos. Mes dabar ne dėl viso projekto kalbame, o dėl J. Razmos pataisos.
PIRMININKAS. Taip!
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Dabar kolega kalbėjo už visą projektą, bet ne dėl J. Razmos pataisos, taip? Tokiu atveju siūlau nesusipainioti. J. Razmos pataisos yra dvi dalys. Dėl pirmos dalies galima papildomai pasvarstyti dėl frazės „jeigu nėra susitarta kitaip“, tai čia dar galima svarstyti ir pažiūrėti. Galbūt priėmimo metu ir galima ką nors panašaus teikti dėl pataisos. Bet kita dalis, jeigu dėl „Sodros“ priimsime pataisą, kad „Sodrai“ reikia pranešti prieš dieną, tai tada tikrai nėra jokios prasmės šitos pataisos, nes ir dabar taip yra. Tokiu atveju tokiai formuluotei aš negalėčiau pritarti, J. Razmos pataisai, taip sukonstruotai.
Profesinės sąjungos yra įvairiausių nuomonių. Anksčiau buvo svarstomas gana sudėtingai šitas klausimas dėl laikinojo įdarbinimo, bet galų gale visi sutiko, kad laikinojo įdarbinimo tvarka yra teisinga ir grėsmės niekam nesukėlė. Tai yra forma, kuri plačiai naudojama Europos Sąjungoje.
PIRMININKAS. Ačiū. Už norėtų kalbėti kolega R. Šimašius. Prašom. Ai, ne, neleisime jums. Statutas neleidžia. Atsiprašau.
Gerbiamieji kolegos, kadangi yra skirtingos nuomonės, turime balsuoti dėl J. Razmos pataisos. Kas palaiko J. Razmos pataisą, balsuoja už, kas nepalaiko, balsuoja prieš arba susilaiko. Prašom balsuoti. Komitetas nepritarė.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 79 Seimo nariai: už balsavo 16, prieš – 26, susilaikė 37. Pataisai nepritarta.
Dabar, gerbiamieji kolegos, dėl viso projekto, kaip teisingai atkreipė dėmesį kolega R. J. Dagys, kuris nori kalbėti dėl viso projekto už. Prašom. Ne, nebenori.
Prieš norėtų kalbėti J. Razma. Prašau.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš čia labai prieš gal nekalbėsiu. Kaip sakiau, mano supratimu, projekto pirmasis sakinys teisine prasme yra tikrai visiškai ydingas. Pirmąja sakinio dalimi pareiškiamas geras noras, o antrąja dalimi pasakoma, kad gali būti bet kaip. Tai tokių sakinių apskritai nereikia rašyti, tada nieko nerašykime.
Dėl to, kad prieš dieną. Na, jeigu sakoma, kad čia labai sunku ir gali būti visokių atvejų, tai aš priėmimui mėginsiu parašyti galbūt kompromisinį variantą prieš valandą. Kad vis tiek „Sodrai“ būtų prieš kiek laiko pranešta, kad Darbo inspekcija galėtų patikrinti.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, kadangi nuomonės išsiskyrė, turime balsuoti po svarstymo dėl įstatymo projekto Nr. XIIP-235(2). Kas palaiko įstatymą, balsuoja už, kas nepalaiko, balsuoja prieš arba susilaiko. Prašom balsuoti. Pritarimas po svarstymo.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 75 Seimo nariai: už – 65, prieš – 1, susilaikė 9. Po svarstymo pritarta.

10.50 val.
Miškų įstatymo 2, 7, 11 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-361 (pateikimas)

Kitas klausimas 1-8 – Miškų įstatymo 2, 7, 11 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-361. Pranešėjas – A. Salamakinas. Prašom, gerbiamasis kolega.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Seimo nariai A. Salamakinas, R. Sinkevičius, R. Paliukas, A. Dudėnas, D. Ulickas ir G. Mikolaitis teikia Miškų įstatymo trijų straipsnių pakeitimus. Aš trumpai pateiksiu, kokia yra to teikimo esmė.
Pirmas dalykas, kuris numatomas įstatyme, tai leisti savivaldybėms, jeigu joms reikia suformuoti žemės sklypus namų statybai, o miesto teritorijos daugiau kaip 50 % užima miškas, leisti pakeisti miško paskirtį į gyvenamųjų namų statybos paskirtį. Tokių rajonų yra nedaug – tiktasi šeši, tačiau realiai Varėnos rajonas susiduria su problema. Savininkams, kuriems nebuvo įmanoma grąžint žemės nuosavybės, buvo suformuoti sklypai, o Varėnoje nėra nė vieno ploto, kur nebūtų miško, ir jie neturi galimybės įvykdyti šito reikalavimo kitaip, kaip tik sumokėti į valstybės biudžetą gana didelę pinigų sumą. Savivaldybės kokių nors laisvų pinigų neturi. Jiems lieka viena galimybė – eiti į banką pasiskolinti, mokėti palūkanas ir vėl tai pačiai valstybei sumokėti pinigus. Todėl projekto autoriai siūlo palengvinti jiems atlikti šitą funkciją, bet pabrėžiu, tai yra tiktai toms, kuriose miškingumas sudaro daugiau nei 50 %.
Antras dalykas yra dėl naudingųjų iškasenų. Jeigu yra pradėtas koks nors žvyro ar dolomitų karjeras ir atsirėmė į miško teritoriją, o savivaldybė neturi daugiau kur išgauti šitų iškasenų savo reikmėms, tenka važiuoti į kitą ar į trečią savivaldybę ir iš jų imti, tai siūloma pakeisti miško paskirtį ir toliau eksploatuoti tuos plotus.
Trečia pataisa. Jeigu savivaldybei reikia vykdyti savo funkciją ir įsteigti kapines, o toje vietoje trukdo miškas, tai ji vėl turi vienintelę galimybę mokėti didžiulius įnašus į miškų plėtros biudžetą. Joms leidžiama pakeisti tą paskirtį nemokant, nes įstatymo projekte numatoma, kad privatus kapitalas gali atsodinti mišką, jeigu keičia paskirtį, o savivaldybėms tokios galimybės nėra. Jos turi tiktai vieną galimybę – sumokėti pinigus. Tai yra esminiai pakeitimai. Ačiū, pirmininke.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis kolega. Jūsų nori paklausti dešimt Seimo narių. Pirmoji klausia Seimo narė A. Stancikienė. Prašom, kolege.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Labai dėkui. Mano klausimas iš dviejų dalių. Viena dalis. Kaip jūs įsivaizduojate, kaip bus tokioje Neringoje, kur iš esmės vien miškai visa savivaldybė? Jeigu bus visi tie kaip želdynai perduoti savivaldybei, iš esmės mes, žinodami šios savivaldybės gerą teisminę praktiką, greičiausiai neturėsime ten želdinių?
Kitas klausimas būtų toks. Kaip jūs manote dėl Konstitucinio Teismo 1998 m. birželio 1 d. nutarimo, kuriame aiškiai pasakyta, kad miškas yra vienas pagrindinių gamtos turtų, ir Konstitucinis Teismas konstatavo, kad įstatymų leidėjas, įstatyme nustatydamas aiškius miško žemės pavertimo kitomis naudmenomis kriterijus, turi paisyti visų pirma viešo intereso? Tai yra turi paisyti iš esmės miškų išsaugojimo bet kokiomis aplinkybėmis ir visais įmanomais būdais. Kaip jūs manote, ar šitas jūsų įstatymas su šituo Konstitucinio Teismo nutarimu nesikirs? Juk iš esmės tose savivaldybėse, apie kurias jūs šnekate, akivaizdu, kad miškas jau bus naudojamas nebe viešiems poreikiams…
PIRMININKAS. Laikas!
A. STANCIKIENĖ (DKF). …o asmeniniams interesams tenkinti? Ačiū.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji kolege.
Dėl pirmo jūsų klausimo. Tikrai žinant Neringos ypatumus, galima išties palikti įstatyme, kaip yra, bet įrašyti, kad Kuršių nerijai tai netaikoma.
Antroji klausimo dalis – sąveika su Konstitucinio Teismo nutartimi. Tai tikrai nebus koks nors masinis miškų naikinimas, bet šiuo atveju, kaip ir sakiau, turime vieną pasirinkimą: arba sumokėti savivaldybėms, nes jos tikrai… O kai kurios net visai neturi skolinimosi limito ir joms reikia pratęsti kapines arba antras pasirinkimas – vežti į kaimyninę teritoriją laidoti, bet ir ten yra miškas, tada nėra išeities. Aš nemanau… Tarp kitko, balandžio mėnesį Seimas važiuos sodinti miško, tai mes turbūt atsodinsime tiek, kiek bus pakeista paskirtis.
PIRMININKAS. Ačiū. Seimo narė M. Petrauskienė.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Įstatymo projektu yra siūloma, kad visi miesto ir kaimo vietovėse esantys želdynai – skverai, miesto ar miestelio sodai, žaliosios jungtys ir parkai būtų nelaikomi mišku. Dabar šiuo metu jie yra laikomi. Ar čia nebus problemų, jeigu pasikeistų statusas? Ačiū.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji kolege. Aš neapibūdinau šios esmės, bet šiuo metu yra miesto teritorija – ar Varėna, ar Utena, ar kitur yra želdynai, paprastai šnekant, auga medžiai ir jie priklauso urėdijai. Miesto savivaldybė tarsi neturi teisės ten nei tvarkos daryti, nei ką nors kita (jokiu būdu nekirsti), nesuderinus su urėdija. Mes siūlome, kad jeigu miesto teritorijoje yra tokių želdynų, tegul savivaldybė ir būna jų šeimininkė su savo tvarka ir, aišku, su savo atsakomybe, kad ten būtų gražu ir tvarkinga, o nebūtų šiukšlinama. Čia ta pataisa tikrai miškams nepakenks.
PIRMININKAS. Jūsų klausia A. Kašėta. Prašom, kolega.
A. KAŠĖTA (LSF). Ne paslaptis, kad jau ne pirmas kartas iš tikro bandoma mažinti to paties Miškų įstatymo apribojimus, kurie trukdo ūkininkauti, ypač tokiuose specifiniuose rajonuose kaip Varėnos, kur daugiau kaip 50 % apaugę mišku, ir yra savaiminis apaugimas. Be jokios abejonės, kad yra iš tikro, kaip jau čia buvo minėta, ir labiau specifinių ir jautrių teritorijų, pavyzdžiui, Neringa, kur tikrai galbūt reikėtų nesuplakti į vieną vietą su Varėnos rajonu ir Neringos. Visiškai skirtinga specifika. Todėl aš noriu paklausti, ar tikrai nemanytumėte, jog reikia išskirti arba atskirti šitas savivaldybes, kad rezultatas nebūtų kaip paprastai: arba Seime užges šita iniciatyva, arba bus vetuota prezidentūros?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, kolega. Aš tikrai pritarčiau, kad Neringa turėtų būti išskirta, jeigu, aišku, Seimas tam pritars, bet jūs, kaip penkis kartus rinktas Varėnoje, žinote ten padėtį, kai važiuojant iš Senosios Varėnos į Varėną iš dešinės pusės yra pastatyti namai, iš kairės pusės kelio suformuoti sklypai, bet ten nieko negalima padaryti, nors įvykdyta įstatymo nuostata – grąžinta ta žemė, bet kaip žmonėms pasistatyti namus. Juk plėtra turi būti. Mes dėl to ir darome. Išskiriame tiktai tas savivaldybes, kuriose miškingumas daugiau kaip 50 %.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų klausia B. Pauža. Prašom, kolega.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamasis pranešėjau, aš iš esmės tam pritariu, bet norėjau paklausti tokio dalyko. Ar šitas palengvinimas apims tiktai tuos, kurie pradėti, jeigu juos reikia praplėsti, ar bus galima ir naujuose plotuose šitą dalyką padaryti?
Antroji klausimo dalis būtų tokia. Juk rajonas irgi yra didžiulis ir tarp rajonų yra skirtumai. Tarp seniūnijų apie 100 kilometrų. Prašom pasakyti, jeigu žiūrėtume rajonų mastu, tada vis tiek palengvinimas nelabai daug ką duotų. Ačiū.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Įstatymo pagrindas yra toks, kad ten, kur iškasenų eksploatavimas atsiremia į miškus. Jeigu tiksliai žiūrėtume, kažkaip naujus plotus (aš žiūriu į Raimondą, nes jis buvo šito autorius), naujų plotų nebus galima pradėti. Tiktai tie, kur pradėti, bet jų eksploatavimas negalimas, nes prasidėjo miško teritorija.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų klausia K. Daukšys. Prašom.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke.
Gerbiamasis pranešėjau, ar šitas įstatymas galios visai Lietuvai, ar tiktai Lietuvos daliai?
Antras dalykas. Kaip yra tada su privačiais žmonėmis, jeigu jie turi, pavyzdžiui, miško? Ar jie galės išsikirsti ir toje vietoje pasidaryti karjerą, nes karjerėlis gali būti šalia. Kaip mes žinome, ūkininkai šalia gali sau žvyro pasikasti savo žemėj dabar ramiai iki tam tikro kiekio. Tai jie irgi galės, pavyzdžiui, ten kokias dešimt pušų išsipjauti ir toje vietoje karjerą padaryti?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Supraskime, kad tai yra visuomenės reikmėms, o ne asmeniškai. Jeigu jam reikia pasikasti kibirą ar du, ir dabar niekas dėl to nebara, kalbant apie iškasenų eksploatavimą. Įstatymas galios visai Lietuvai, išskyrus miškų pakeitimą kitom paskirtim dėl sklypo formavimo, tai yra tik tos, kur miškingumas didesnis nei 50 %. Nes kitose savivaldybėse galima suformuoti sklypus neįlendant į miško teritoriją, o dėl kapinių, dėl želdinių galios visai Lietuvos teritorijai.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų klausia R. Baškienė. Prašom, kolege.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, ar perdavimas iš miškų urėdijų valstybinių miškų vykdytojams maksimaliai užtikrins gamtos išteklių saugojimo ir puoselėjimo skaidrumą, ką nuolat daro miškų urėdijos.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, kolege.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). …želdinių kontrolę.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū. Tikrai nebus problemų, nes yra diskutuota su savivaldybių merais. Aš manau, kad savivaldybės daug geriau prižiūrės teritoriją, šituos želdinius savo mieste, nei urėdija, kuriai tikrai ne tas galvoje. Jai reikia ir miškus vystyti, ir kirtimai, o kai jų plotas yra miesto viduryje, tai jų turbūt nepasiekia rankos, o savivaldybė tikrai prižiūrės. Kaip tik manome, kad tos teritorijos pagražės.
PIRMININKAS. Jūsų klausia Seimo narys J. Narkevičius. Prašom, kolega.
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, yra savivaldybių, kurių teritorijose yra saugomų teritorijų administraciniai vienetai. Mano klausimas būtų toks: kaip jūs numatėte, ar išvis svarstėte tokį sprendimą – teisinį derinamumą tarp miškų urėdijos, tarp valstybinių miškų valdytojų, kurių statusas pasikeis pagal jūsų pasiūlymą? Teisinis suderinamumas tarp savivaldybių ir nacionalinių parkų administracijų? Ačiū.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Atvirai pasakius, jeigu dėl saugomų teritorijų, tai mes tikrai nelendame į Saugomų teritorijų įstatymo nuostatas, keičiame tik tai, kas yra vadinama želdiniai, parkai savivaldybių teritorijoje. Gal galite patikslinti klausimą? Arba aš kažko nesupratau. Bet dėl saugomų teritorijų mes nieko nekeičiam.
PIRMININKAS. J. Narkevičius. Prašom, patikslinkite klausimą.
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū. Buvo minima Neringos teritorija, Trakų rajono teritorija ir kitų savivaldybių teritorijos, kuriose yra miestai, kuriose yra skverai ir taip toliau, ir ten veikia administraciniai vienetai, tų saugomų teritorijų administracijos.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Gal tada mes susitiksime, patikslinsime klausimą. Tikrai saugomų teritorijų tai neliečia, nes yra atskiras Saugomų teritorijų įstatymas, kuriame numatyta ir Trakų, ir Kuršių nerijos. Čia yra Miškų įstatymas, kuris neliečia Saugomų teritorijų įstatymo nuostatų.
PIRMININKAS. Jūsų klausia kolega R. J. Dagys. Prašom, kolega.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis komiteto pirmininke, iš tiesų dėl prieš tai užduoto klausimo. Jūs turėtumėte dar pasižiūrėti, nes ten tikrai didelė košė. Mes jau turėjome tam tikrą praktiką anksčiau. Čia sukosi labai daug interesų tuo klausimu.
Bet mano klausimas būtų toks. Lyg ir akivaizdus noras, ką mes norime dabar išspręsti, bet kolega K. Daukšys klausė ir aš panašiai galvoju, ar mes nepadarysime tam tikro precedento. Dabar mes leidžiame penkioms savivaldybėms tvarkytis kaip nori, tada ir kitiems subjektams, kitoms savivaldybėms. Ar neatidarysime Pandoros skyrios apeliuojant lygiateisiškumo ir kitais principais, ir paskui to proceso nesuvaldysime, o iniciatyvų pasipils krūva. Jūs, kaip komiteto pirmininkas, ar tikrai garantuotas, kad čia mes ne proceso pradžioje esame?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Tikrai jūs teisus, siūlymų yra labai daug. Mes gavome siūlymų, kaip jūs sakote, lengvinkime, lengvinkime. Bet manau, kad tikrai komitete daugiau siūlymų… Aš galiu pažadėti, bet galbūt išties atsiras kas nors, kad tikrai daugiau tokių lengvatų nedarysime. Šios lengvatos tikrai yra būtinos žinant savivaldybių finansinę padėtį. Vienoje savivaldybėje reikia pratęsti kapines, iš jų paprašė sumokėti 800 tūkst. Lt dėl paskirties pakeitimo. Jie pinigų neturi, jiems reikia eiti į banką, mokėti palūkanas ir vėl sumokėti tai pačiai savivaldybei. Aš manau, kad tai nėra geras biznis.
PIRMININKAS. Jūsų klausia kolega K. Komskis. Prašom, kolega.
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamasis kolega, iš tiesų pasiūlymas neblogas, tik, aišku, gaila, kad liečia tik penkias savivaldybes. Sakykite, tokiu atveju, kadangi esu iš Pamario savivaldybės, tiek Pagėgiai, tiek Šilutė, viena yra faktiškai daugiau kaip trečdalis užliejama, kita irgi panašiai, tokie patys skaičiai, sakykite, tada tas skaičius, kada žinomoje užliejamoje zonoje nieko negalima daryti, tai tas lyg ir peržengtų 50 %. Ar tada būtų taikoma, ar ne? Ar reikėtų visgi siūlyti pataisą?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Tikrai aš, kaip komiteto pirmininkas, nesutikčiau, kad reikia plėsti ir kitas savivaldybes. Mes, įstatymo teikėjai, šitą klausimą žiūrėjote labai kruopščiai. Tikrai galima kitose savivaldybėse rasti, kur galima pastatyti namą. Tačiau šiose šešiose, jeigu Kuršių neriją dar išskirsime, penkiose, na, išties problema. Ypač Varėnoje tikrai nėra kur. Yra pramoninė zona, kur tikrai nėra miško, bet ten neleidžiama namų statyba ir vėl neįmanoma padaryti. Todėl tikrai neplėsime, ko kolega prieš tai klausė, ar neatidarysime Pandoros skrynios. Tikrai bandysime neatidaryti jos.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų klausia kolega V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, prie išimtinių atvejų yra priskiriamos savivaldybės, kurių teritorijoje, kaip jūs minėjote, miškingumas viršija 50 %. Bet yra tokių rajonų, kur vienoje pusėje seniūnijose nėra miškingumo, o kitose 60–70 %. O jūs čia nedarysite tokių dar pasmulkinimų konkrečiai, ar paliksite, kaip yra iš tikrųjų, koks yra rajono miškingumas?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, kolega. Tikrai klausimas geras ir svarstytinas, tačiau jeigu bus tokių pataisų, kaip jūs sakote, tikrai komitete svarstymo metu mes bandysime diskutuoti. Bet šiuo momentu… Jeigu iš tiesų atsiras, ką jūs kalbate. Bet šiuo momentu, kaip ir sakiau, tikrai, mano galva, nereikėtų plėsti, mažinti iki 30–40 % miškingumo, ką sakė kolega R. J. Dagys.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis kolega. Jūs atsakėte į visus klausimus. Yra norinčių kalbėti už ir prieš. Prieš norėtų kalbėti A. Stancikienė. Prašom.
A. KAŠĖTA (LSF). Yra už, kaip nėra?!
PIRMININKAS. Atsiprašau! A. Kašėta kalbės už. Prašom, kolega.
A. KAŠĖTA (LSF). Ačiū, pirmininke, kad pastebėjote. Gerbiamieji kolegos, iš tikro jūsų klausimai parodė, kad problema yra, yra ir įvairių abejonių, tačiau siūlyčiau pritarti po pateikimo, nes tikrai kaip miškingo krašto, Varėnos rajono, atstovas, ilgametis atstovas, žinau, kad ir savivaldybė, ir privatūs asmenys susiduria su problemomis, kurių neįmanoma išspręsti nepadarius tam tikrų pataisų. Žinoma, reikėtų labai gerai pasverti ir sustatyti saugiklius, kad nebūtų piktnaudžiavimų, čia vienareikšmiškai. Tačiau, deja, tokie griežti įstatymo reglamentai lėmė, buvo liūdnų atvejų, kad net patys Varėnos savivaldybės pareigūnai pažeisdavo įstatymą turėdami geras intencijas, tačiau dabar yra teismuose tam tikri atvejai svarstomi ir gresia milžiniškos baudos. Žinoma, tai nereiškia, kad reikia pateisinti tuos pareigūnus, tačiau tai rodo, kad tokie ribojimai iš tikrųjų veda į pagundą nusižengti įstatymams. Siūlau po pateikimo pritarti šiam įstatymo projektui ir po to labai gerai išdiskutuoti, kad nenukentėtų ir mūsų gamta.
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš – kolegė A. Stancikienė. Prašom.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Aš dėkinga komiteto pirmininkui, kad pažadėjo bent Kuršių nerijai padaryti išimtį. Bet iš tikrųjų aš noriu atkreipti dėmesį, kad jūsų kolegės M. Petrauskienės klausimas buvo labai taiklus. Iš tikrųjų įvertinant iki šiol buvusią savivaldybių praktiką, kai bet kokiu pretekstu bandoma parkus, skverus ir bet kokias žaliąsias zonas, esančias savivaldybėse, naikinti, tai aš galiu pasakyti, kad Druskininkuose šiuo įstatymo pakeitimu bus išsprendžiamas ne kapinių praplėtimo klausimas, kuris labai aktualus, bet greičiausiai bus išspręsta tiek Druskininkų paežerių, kurios dabar yra miško paskirties žemė, tiek Varėnos paupių, paežerių, kur lygiai taip pat miško paskirties žemė ir negalima užstatinėti. Tai greičiausiai bus visos šitos paežerės ir paupiai užstatyti, bus įrengti visokie hipodromai.
Prisiminkime neseną atvejį prie Varėnos, kai įrenginėjo hipodromą miško paskirties žemėje. Jau tada bandė sakyti, kad ten neva yra želdynai, nors tai buvo miško paskirtis. Kas bus, jeigu tai bus ne miško paskirtis, o iš tikrųjų bus želdynai? Tai šešių žmonių komisija, sudaryta savivaldybėje, pavadinta „Želdynų komisija“, susirinks ir nuspręs: čia miškas, čia želdynas, čia hipodromas, čia galima statyba, čia negalima. Mes jau dabar galime į priekį pasakyti, kokie bus sprendimai, nes už to – labai dideli pinigai. Aš iš tikrųjų manau, kad reikia būti labai atsargiems ir, jeigu reikia, Druskininkų klausimą, kapinių praplėtimo klausimą, aš ne vieną kartą tai kėliau, galima išspręsti pataisa, kad, kapines įrengiant miške, nereikia keisti miško paskirties žemės, tik tas miškas yra ne ūkinis miškas, ne pardavimui, ne ekonominei naudai gauti, o tiesiog kapinėms įrengti. Čia tiesiog reikia geranoriško susitarimo. Tikrai aš siūlyčiau taip drastiškai neiti, nes čia labai didelė rizika.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, kalbėjote už ir prieš. Turime balsuoti po pateikimo. Kas už tai, kad pritartume po patekimo Miškų įstatymo 2, 7, 11 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui, balsuoja už, kas prieš, balsuoja prieš arba susilaiko. Balsuojame po pateikimo.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 64 Seimo nariai: už – 49, prieš – 1, susilaikė 14. Pritarta po pateikimo.
Siūlomi komitetai: pagrindinis – Aplinkos apsaugos komitetas, papildomi – Biudžeto ir finansų komitetas, Kaimo reikalų komitetas ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Ar dar yra kokių nors pasiūlymų? Galime pritarti? Galime. Prašom.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Kadangi Teisės departamento išvadoje yra tokia abejonė dėl galimos neatitikties Konstitucinio Teismo 1998 m. nutarimui, tai aš nežinau, ar įmanoma dar būtų skirti Teisės ir teisėtvarkos komitetą, kad pažiūrėtų dėl atitikimo Konstitucijai. Tai yra labai svarbu, ir A. Kabišaitis labai aiškiai iškėlė tą klausimą.
PIRMININKAS. Nebent kaip papildomas. Prašom. A. Salamakinas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Teisės departamento išvada yra ir jiems nekelia abejonių, kad tai gali būti antikonstitucinis teisės aktas. Tik aš vieno paprašyčiau: yra Teisės departamento išvada paprašyti Vyriausybės išvados. Tai išties šitą galima padaryti, kad Seimas paprašytų Vyriausybės išvados.
PIRMININKAS. Teisės ir teisėtvarkos komitetas nori būti papildomas? Ar pritariame tam? Pritariame. Ir Vyriausybės išvada. Siūloma svarstyti balandžio 16 d. (Balsas salėje: „Nespėsime“.) Tai kokią datą siūlote? Siūlykite datą.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Gegužės 1 d.
PIRMININKAS. Minutėlę, tuoj patikrinsime, ar galime. Tik gegužės 7 d. Tinka? Kolegos, gegužės 7 d.

11.13 val.
Atliekų tvarkymo įstatymo 2, 4, 25, 27, 28, 30, 31, 35 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 301, 302 straipsniais įstatymo 7 straipsnio pakeitimo ir 11 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-314 (pateikimas)

Kitas klausimas vėl iš rezervinių – Atliekų tvarkymo įstatymo 2, 4, 25, 27, 28, 30, 31, 35 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 301, 302 straipsniais įstatymo 7 straipsnio pakeitimo ir 11 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-314. A. Salamakinas, komiteto pirmininkas, kviečiamas į tribūną. Prašom. Pateikimas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, praeitų metų gruodžio 20 d. Aplinkos apsaugos komiteto teikimu Seimas sustabdė Atliekų tvarkymo įstatymo kai kurių straipsnių galiojimą. Sustabdymo esmė buvo ta, kad nuo šių metų sausio 1 d. turėjo įsigalioti įstatymo nuostatos dėl atliekų… dėl sutarčių su atliekų turėtojais sudarymo, bet Vyriausybė nespėjo parengti poįstatyminių aktų ir praktiškai nuo sausio 1 d. turėjo nutrūkti sutartys su atliekų turėtojais, o tai būtų sukėlę tokį chaosą, kalbant apie atliekų tvarkymą, todėl mes paprašėme Seimo, kad būtų sustabdytas kai kurių straipsnių galiojimas. Mes įvykdėme savo įsipareigojimą – pataisėme tuos straipsnius ir šiuo metu teikiame Seimui, kad viskas būtų taip, kaip būtų… ir Vyriausybė tikrai parengs poįstatyminius aktus.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti vienas Seimo narys – K. Komskis. Prašom.
K. KOMSKIS (TTF). Ačiū. Viską pasakė, negalvojau, kad čia plačiau…
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, ar yra norinčių kalbėti už ir prieš po pateikimo? Nėra. Galime bendru sutarimu? Galime. Siūlomi komitetai: pagrindinis – Aplinkos apsaugos komitetas, papildomas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Galime pritarti? Ačiū. Pritarta. Siūloma svarstyti balandžio 25 d. Tinka? Ačiū.

11.16 val.
Profesinių sąjungų įstatymo preambulės, 1, 2, 3, 4, 8, 9, 13, 14, 15, 16, 17, 20, 21 straipsnių ir IV skirsnio pavadinimo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2981 ir Civilinio kodekso 2.38 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2982 (pateikimas)

Gerbiamieji kolegos, kitas klausimas 1-9a – Profesinių sąjungų įstatymo preambulės, 1, 2, 3, 4, 8, 9, 13, 14, 15, 16, 17, 20, 21 straipsnių ir IV skirsnio pavadinimo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2981. Pranešėjas… Ir dar jį lydintis 1-9b – Civilinio kodekso 2.38 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas – viceministras Aivaras Tušas. Prašom, pranešėju, į tribūną. Abiejų projektų pateikimas. Prašom.
A. TUŠAS. Laba diena, gerbiamieji Seimo nariai. Norėčiau pristatyti projektą dėl profesinių sąjungų. Teikiamo projekto pagrindinis tikslas yra siekti teisės aktų tarpusavio suderinamumo ir panaikinti Lietuvos Respublikos įstatymų prieštaravimus tarptautiniams Lietuvos Respublikos įsipareigojimams dėl Europos socialinės chartijos 5 straipsnio. Todėl pirmiausia siūloma, kad visi asmenys, tiek Lietuvos Respublikos piliečiai, tiek užsieniečiai, turintys darbinį veiksnumą, galėtų steigti profesines sąjungas ir būti profesinių sąjungų nariais. Todėl tiek bedarbiai, pensininkai, tiek studentai ateityje galėtų būti profesinių sąjungų nariais. Jie turėtų vykdyti visas profesinės sąjungos nario teises ir pareigas, išskyrus teisę balsuoti priimant sprendimus dėl streiko skelbimo, kolektyvinių sutarčių sudarymo ir vykdymo bei kitų klausimų, kurie gali turėti įtakos darbuotojų ar kitais įstatymo nustatytais pagrindais dirbančių asmenų teisėms ir pareigoms. Įmonės ar jos struktūrinio padalinio lygiu organizuotų profesinių sąjungų nariais galėtų būti tik įmonės ar jos struktūrinio padalinio darbuotojai. Šiuo metu profesinių sąjungų nariais gali būti tik asmenys, teisėtai dirbantys pagal darbo sutartį ar kitais įstatymo numatytais pagrindais Lietuvos Respublikos teritorijoje. Taip pat…
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti keletas Seimo narių. Pirmoji – kolegė R. Baškienė. Prašom, kolege.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, iš tikrųjų daugelyje valstybių profsąjungų veikla yra labai aktyvi – joje atitinkamai dalyvauja net 50–80 % darbo santykius turinčių žmonių. Lietuva šiuo atveju pasigirti iš tikrųjų negali. Norėčiau klausti, ar jūsų teikiamas įstatymo projektas pasitarnaus tam, kad žmonės iš tikrųjų norėtų stoti į aktyvias profesines sąjungas, ir ką vis dėlto kaip pačią reikšmingiausią poziciją jūs norėtumėte akcentuoti, kas būtent paskatintų žmones stoti į profsąjungas?
A. TUŠAS. Ačiū už klausimą. Kaip teisingai pažymėjote, užsienyje profesinėse sąjungose yra apie 60 % darbuotojų, o Lietuvoje yra tik apie 10 % ir tendencija yra mažėjanti. Jeigu žiūrėtume statistiką nuo 2011 iki 2009 m., tai vidutiniškai mažėja apie 5 tūkst. narių kiekvienais metais. Aišku, šitais pasiūlymais norėtume, kad darbuotojai labiau, aktyviau stotų į tas profesines sąjungas. Mes matome to pliusų – žmonės turėtų pasisakymo teisę ir gerintų savo darbo sąlygas.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų klausia K. Komskis. Prašom, kolega.
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, suprantu, kad šiuos pakeitimus, suderinimus teks padaryti, bet, sakykite, ar jūs nemanote, kad Lietuvoje apskritai yra per daug tų profsąjungų ir jos vis dėlto yra labai silpnos? Ir gal per daug mes dėmesio skiriame, kad įstatymus deriname prie mažai žmonių atstovaujančioms…
A. TUŠAS. Ačiū už klausimą. Turėčiau su jumis ir sutikti, ir nesutikti. Iš tikrųjų Lietuvoje yra labai mažai profesinių sąjungų. Mes tuo įstatymo projektu ir siūlome pagerinti sąlygas, kad pradėtų daugiau jų steigtis ir kad pradėtų jos aktyviau veikti. Nes šiuo būdu jie žymiai pagerintų savo darbo sąlygas, kas, jeigu naudotumės užsienio šalių patirtimi, būtų labai pagirtina.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti kolega A. Dumčius. Prašom, kolega.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis viceministre, profesinės sąjungos veikia pagal Profesinių sąjungų įstatymą, tai yra ne pagal Asociacijų įstatymą. Autoritetas jų žymiai didesnis negu asociacijų. Jeigu jūs labiau išaiškintumėte profesinių sąjungų nariams, akcentuotumėte, kad jie gali ginti savo teises teismuose, pavyzdžiui, kai įdarbinimo klausimais vyksta ginčai ir t. t., jeigu jie daugiau žinotų apie savo teises, daugiau ir stotų į tą profesinę sąjungą. Ar jums neatrodo, kad jiems reikėtų tą daugiau akcentuoti?
A. TUŠAS. Ačiū už klausimą. Manau, jūs esate teisus. Šituo projektu mes siekiame suvienodinti visų asociacijų ir profsąjungų nuostatus, kad visi būtų lygūs. Tai yra vienas iš pagrindinių dalykų, kiek suprantu, tas įstatymas ilgai nebuvo derintas ir dabar yra laiku, manyčiau. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų klausia kolega R. J. Dagys. Prašom, kolega.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, noriu paklausti, ar šios įstatymo nuostatos formaliai buvo suderintos su Trišale taryba?
A. TUŠAS. Taip, jos buvo suderintos su visomis centrinėmis profesinėmis sąjungomis.
PIRMININKAS. Ačiū. Čia yra pateikimas, dar kartą primenu. Ar yra norinčių kalbėti? Yra norinčių už, prieš nėra. Gal A. Sysas nekalbės? Na, leidžiame. Prašom, A. Sysas – už.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Ačiū, kad leidote kalbėti. Paprasčiausiai profesinės sąjungos šito įstatymo pakeitimų seniai laukė ir aš turėjau kontaktų su visų trijų skėtinių organizacijų kai kuriais nariais ir vadovais, jie prašė, kad mes pradėtume svarstyti, kad būtų padaryta kai kurių pataisymų. Todėl palaikau, ką teikia Socialinės apsaugos ir darbo ministerija, ir, manau, komitetuose mes atsižvelgsime į tas pastabas, kurias jau gavo ir komitetas, ir kai kurie Seimo nariai. Labai ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, kadangi nėra prieš, gal galime bendru sutarimu po pateikimo pritarti? Balsuojame. Gerbiamieji kolegos, kas pritaria projektams 1-9a, 1-9b, balsuoja už, kas nepritaria, balsuoja prieš arba susilaiko. Prašom balsuoti. Pateikimas.
Ačiū. Gerbiamieji kolegos, balsavo 66 Seimo nariai. Už – 65, prieš nėra, susilaikė 1. Po pateikimo pritarta. Siūlomi komitetai: pagrindinis – Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomi – Teisės ir teisėtvarkos ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetai. Yra kitokių pasiūlymų? Čia dėl pirmo klausimo. Dėl antro klausimo pagrindinis – Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas, priešingai šiuo atveju, – Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Galime pritarti? Ir abu projektai siūlomi svarstyti balandžio 23 d. Ačiū.

11.24 val.
Mažųjų bendrijų įstatymo 21 straipsnio pakeitimo ir Įstatymo papildymo 61 ir 311 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-368 ir Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1722 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-369 (pateikimas)

Kitas 1-10a, 1-10b klausimas – Mažųjų bendrijų įstatymo 21 straipsnio pakeitimo ir įstatymo papildymo 61 ir 311 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-368, taip pat Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1722 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-369. Pranešėjas – viceministras A. Tušas. Prašom į tribūną.
A. TUŠAS. Gerbiamieji Seimo nariai, norėčiau pristatyti Mažųjų bendrijų įstatymo projektą. Šiuo metu yra problema nustatyti įmokas už mažųjų bendrijų narius tiek Socialinio draudimo fondui, tiek Privalomojo sveikatos draudimo fondui. Todėl fondo valdyba negali tinkamai užtikrinti valstybinio socialinio draudimo vykdymo neturėdama visos reikalingos informacijos apie mažosios bendrijos narius. Todėl šiuo įstatymu siūloma papildyti Mažųjų bendrijų įstatymo nuostatas, nustatant, kad Juridinių asmenų dalyvių informacinėje sistemoje turi būti nurodomi mažosios bendrijos nariai, kai mažosios bendrijos valdymo organu bus skiriamas vadovas. Tokiu būdu būtų tinkamai užtikrintas valstybinio socialinio draudimo vykdymas ir fondo valdyba galėtų gauti mažųjų bendrijų narių duomenis, reikalingus jos funkcijai vykdyti, iš šios informacijos sistemos automatiniu būdu.
O lydimasis įstatymo projektas teikiamas dėl to, kad būtų nustatyta mažosios bendrijos vadovo administracinė atsakomybė už mažosios bendrijos narių duomenų nepateikimą ar netinkamą pateikimą Juridinių asmenų dalyvių informacinei sistemai, kurios iki šiol dar nebuvo.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti keletas Seimo narių. Pirmasis – E. Jonyla. Prašom, kolega. Nėra. K. Daukšys. Taip pat nematau. Kolega D. Jankauskas. Prašom, kolega.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamasis pranešėjau, mažosios bendrijos, kaip įmonių veiklos forma, startavo praėjusių metų rugsėjo pradžioje. Taigi po pusmečio veikimo galbūt jūs galėtumėte pasakyti, kadangi aiškinamajame rašte tos informacijos nėra, kiek mažųjų bendrijų šiuo metu veikia ir koks yra narių skaičius mažojoje bendrijoje? Ačiū.
A. TUŠAS. Šiuo metu yra apie 1230 mažųjų bendrijų, bet informacija gauta tik apie 838 narius. Todėl šiuo įstatymu būtų priimta tvarka, jie privalėtų pateikti duomenis apie visus bendrijos narius.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega A. Sysas. Prašom.
A. SYSAS (LSDPF). Norėčiau paklausti, gerbiamasis viceministre, kodėl šių pataisų ėmėtės jūs, o ne Ūkio ministerija, nes šį įstatymą teikia ir priežiūrą vykdo Ūkio ministerija?
A. TUŠAS. Ačiū už klausimą. Tiesą pasakius, į šitą klausimą tiksliai negaliu atsakyti, nes jis buvo pradėtas nagrinėti iki manęs, atsiprašau, bet galiu išsiaiškinti.
PIRMININKAS. Matyt, argumentų buvo. Kolega D. Petrošius. Prašom.
D. PETROŠIUS (LSDPF). Klausimas būtų toks: jeigu jūs nagrinėjate ir teikiate Mažųjų bendrijų įstatymo pataisas, kada ruošiatės normaliai sutvarkyti apmokestinimą, mokestinę bazę, mokestinius įstatymus mažosioms bendrijoms, nes ten iš tiesų yra labai daug neaiškumų. Galbūt irgi jūs inicijuosite, Teisingumo ministerija ar Ūkio? Nieko nėra girdėti dėl šito?
A. TUŠAS. Šiuo metu dirbame prie kitų klausimų, bet kai tik pamatysime, kad yra galimybė, būtinai nagrinėsime.
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, šiuos klausimus palikime Finansų ministerijai ir galbūt dabar adresuokime darbo grupei, kuri rengia pakeitimus. Kolegos, ar yra norinčių kalbėti už, prieš? Kol kas nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Pritarta. Pagrindiniu komitetu siūlomas Ekonomikos komitetas, papildomas – Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Dėl 1-10a ir 1-10 b pagrindiniu Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomo kol kas nėra. Ar yra norinčių dar papildomą komitetą, ar užteks Teisės ir teisėtvarkos komiteto? Užteks. Siūloma svarstyti balandžio 23 d. Galime pritarti? Galime. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, skelbiu pertrauką iki 12 val. Ačiū.

Pertrauka

12.01 val.
Vietos savivaldos įstatymo 5, 6, 16, 17, 20, 29, 32, 35, 50, 51, 52 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-68, Želdynų įstatymo 10 straipsnio pakeitimo ir papildymo, 11 straipsnio pripažinimo netekusiu galios ir 25 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-69, Aplinkos oro apsaugos įstatymo 4 ir 7 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-70, Sveikatos sistemos įstatymo 63, 64, 67 ir 68 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-71, Visuomenės sveikatos priežiūros įstatymo 6, 10 ir 27 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-72, Visuomenės sveikatos stebėsenos (monitoringo) įstatymo 7 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-73, Žmonių užkrečiamųjų ligų profilaktikos ir kontrolės įstatymo 22 ir 26 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-74, Triukšmo valdymo įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-75, Alkoholio kontrolės įstatymo 24 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-76, Tabako kontrolės įstatymo ketvirtojo skirsnio pavadinimo ir 24 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-77, Smulkiojo ir vidutinio verslo plėtros įstatymo 2 ir 5 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-78, Neįgaliųjų socialinės integracijos įstatymo 16 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-79, Moterų ir vyrų lygių galimybių įstatymo 3 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-80, Lygių galimybių įstatymo 5 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-81, Apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-82, Užimtumo rėmimo įstatymo 28 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-83, Kūno kultūros ir sporto įstatymo 12 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-84, Biudžeto sandaros įstatymo 26 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-85 (pateikimas)

PIRMININKAS (K. KOMSKIS, TTF). Pradėsime rytinį posėdį po pertraukos. 11a, 11b, 11c, 11d, 11e, 11f, 11g, 11h, 11i, 11j, 11k, 11l, 11m, 11n, net aštuoniolika įstatymų projektų, kurie yra susiję su Vietos savivaldos įstatymo 5, 6, 16, 17, 20, 29, 32, 35, 50, 51, 52 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektu. Pateikimas. Pristatys vidaus reikalų viceministras A. Juocevičius. Prašom. Kolegos, bus pristatomi visi aštuoniolika įstatymų projektų.
A. JUOCEVIČIUS. Laba diena, gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai! Teikiu Lietuvos Respublikos Vyriausybės projektą. Pirminė projekto siūlytoja yra 2011 m. liepos 7 d. Ministro Pirmininko potvarkiu sudaryta darbo grupė. Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerija projektus parengė kartu su Lietuvos Respublikos aplinkos, Sveikatos apsaugos, Ūkio, Socialinės apsaugos ir darbo bei Finansų ministerijomis. Projektai atitinka XVI Vyriausybės 2012–2016 m. programą ir įgyvendina jos 70-ąjį punktą, t. y. tobulinti savivaldybių strateginio planavimo ir biudžeto (pagal programas) rengimo, vykdymo ir vykdymo kontrolės sistemą.
Įstatymų projektai parengti įvertinus strateginio planavimo sistemos savivaldybėse trūkumus. Pirmiausia savivaldybėse taikomi skirtingi strateginio planavimo principai, nėra vienodos strateginio planavimo dokumentų rengimo tvarkos. Didelis rengiamų planavimo dokumentų skaičius lemia neaiškią planavimo dokumentų sistemą, jų tarpusavio ryšio nebuvimą bei neproporcingą administracinę naštą.
Trečia. Atsižvelgiant į tai, jog strateginis planavimas neatsiejamai susijęs su savivaldybių finansais, stinga strateginio planavimo ir biudžeto planavimo suderinamumo. Taip pat egzistuoja skirtinga asignavimų valdymo sistema. Pavyzdžiui, asignavimų valdytojų skaičius svyruoja nuo 7 Klaipėdoje iki 104 Šiauliuose. Savivaldybėse neužtikrinta vienoda ir veiksminga strateginio planavimo dokumentų įgyvendinimo stebėsenos ir atskaitomybės sistema. Be to, nėra aiškaus funkcijų ir atsakomybių pasiskirstymo strateginio planavimo srityse.
Šių įstatymų projektų tikslas – sudaryti teisines prielaidas paprastai, aiškiai, lanksčiai ir unifikuotai įdiegti savivaldybėse strateginio planavimo sistemą. Šiais projektais taip pat siekiama suvienodinti savivaldybėse taikomus strateginio planavimo principus, pagerinti strateginio planavimo dokumentų sistemą, palengvinti strateginio planavimo suderinamumą su biudžeto planavimu, padaryti paprastesnę asignavimų valdymo sistemą ir palengvinti administracinę naštą.
Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo 5, 6, 16, 17, 20, 29, 32, 50, 51, 52 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas ir kartu teikiami įstatymų projektai suderinti su suinteresuotomis institucijomis, įskaitant ir Lietuvos savivaldybių asociaciją.
Į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas bus atsižvelgta projektų svarstymo metu ir rengiant Strateginio planavimo savivaldybėse metodiką, kurią pavesta parengti Lietuvos Respublikos Ministro Pirmininko sudarytai darbo grupei. Ši metodika nustatys bendrą strateginio planavimo dokumentų sistemą, apibrėš sąvokas, dokumentų struktūrą, detalumo lygį ir ryšius su savivaldybių finansiniais ir teritorinio planavimo dokumentais.
Yra pateiktas Vietos savivaldos įstatymo anksčiau minėtų straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymas, taip pat Alkoholio kontrolės įstatymo 24 straipsnio pakeitimo įstatymas, Aplinkos oro apsaugos įstatymo 4 ir 7 straipsnių pakeitimo įstatymas, Apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymas ir Lietuvos Respublikos biudžeto sandaros įstatymo 26 straipsnio pakeitimo įstatymas, taip pat Moterų ir vyrų lygių galimybių įstatymo 3 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymas, Neįgaliųjų socialinės integracijos įstatymo 16 straipsnio pakeitimo įstatymas, Smulkiojo ir vidutinio verslo plėtros įstatymo 2, 5 straipsnių pakeitimo įstatymas.
PIRMININKAS. Gerbiamasis pranešėjau, visiems aišku, gal nevardinkite visų, nes čia jų daug yra. Ar baigėte viską?
A. JUOCEVIČIUS. Taip.
PIRMININKAS. Pranešėjo nori paklausti 11 Seimo narių. M. Petrauskienės nematau. Klausia B. Pauža. Ruošiasi R. Baškienė.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, žinoma, tai, kad šitas Savivaldybių įstatymas kaitaliojamas labai daug kartų, yra ne jūsų, o buvusiųjų problema. Aš norėjau paklausti. Jūs labai daug kalbėjote apie šitą strateginio planavimo dokumentą, tačiau aš pasigendu net jo apibrėžimo, jo čia nėra. Kas tai per daiktas? Gal jūs galėtumėte apibrėžti, kas yra strateginio planavimo dokumentas, jo sąvoka, ką jis duos gero savivaldybei konkrečiai? Ar bus dar vienas dokumentas, į kurį įdėsime labai daug pinigų, specialistų energijos, parengsime ir padėsime į stalčius? Prašau pasakyti, ką jis praktiškai duos kiekvienai savivaldybei? Ačiū už atsakymą.
A. JUOCEVIČIUS. Norėčiau pasakyti, kad savivaldybės strateginio planavimo dokumentų rūšys yra pateiktos 5 straipsnio 5 dalyje. Konkrečiai dėl šių visų dokumentų sąveikos ir jų detalumo. Kaip minėjau, jeigu projektui bus pritarta, bus aptarta ir nustatyta, Lietuvos Respublikos Ministro Pirmininko sudaryta darbo grupė rengs Savivaldybių strateginio planavimo metodiką, visi šitie dalykai ir sąvokos bus ten apibrėžtos.
PIRMININKAS. Klausia R. Baškienė. Ruošiasi V. V. Margevičienė.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, skaitant aiškinamąjį raštą jūsų pateiktų įstatymų projektų, susidaro toks įspūdis, kad strateginis planavimas, strateginis planas taps be galo reikšmingas, privalomas dokumentas visoms savivaldybėms, nuo kurio bus nevalia nukrypti. Vis dėlto pasakykite, kaipgi bus sudaromi tada metiniai planai, kokią veikimo laisvę savo veiksmais turės savivaldybės, sudarydamos metinius planus ir kitus teisės aktus, jeigu taip atsakingai ir reikšmingai čia mes sureikšminame šitą strateginio planavimo dokumentą?
A. JUOCEVIČIUS. Metinius planus, kaip mes žinome, sudaro savivaldybių biudžetinės įstaigos, kurios neužsiima viešuoju administravimu, seniūnijos, taip pat savivaldybės administracija. Šitą procedūrą jos ir ateityje atliks, tik šie dokumentai taps bendro savivaldybės strateginio plano dalimi. Čia taip yra numatyta…
PIRMININKAS. Klausia V. V. Margevičienė. Ruošiasi A. Stancikienė.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis viceministre, aš iš tikrųjų pasigendu, kas yra strateginis planavimas. Aš jums galiu duoti nemažai pavyzdžių. Čia mano kolegos esame, dvi kadencijas dirbau savivaldybės taryboje, ir tada mes spręsdavome, pavyzdžiui, kiek benzino kolonėlių turi būti mieste, kaip turi būti išdėstytos įstaigos. Dabar galbūt ir reikia tokių įstatymo pataisų, nes, pavyzdžiui, prekybos centrų plėtra. Jie dabar lipa vienas ant kito, ir, pasirodo, savivaldybė negali turėti įtakos. Kas gi bus tas strateginis planavimas? Kaip jis iš tikrųjų vadinsis? Ar savivaldybės politikai turės teisę žiūrėti, kur turi būti gatvė, kur turi būti tiltas, kur turi būti prekybos centras? Ar čia vėl bus žodžių žaismas, viena sąvoka pakeista kita sąvoka, ir tik daug planų ir daug naujų darbuotojų savivaldybėje, kurie rengs kažkokius strateginius planus?
A. JUOCEVIČIUS. Norėčiau atsakyti į šį klausimą taip. Strateginio planavimo dokumentų strateginį planą savivaldybės tvirtins savivaldybės taryba. Kaip žinoma, strateginio planavimo dokumentų viena iš rūšių yra strateginis plėtros planas. Šiame plane galėtų būti, apie ką jūs ir kalbėjote, infrastruktūros plėtra ir kiti dalykai. Tai strateginio dokumento sudedamoji dalis.
PIRMININKAS. Klausia A. Stancikienė. Ruošiasi V. M. Čigriejienė.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Aš norėčiau paklausti jūsų. Ar jūs susipažinęs, kad visa tai, ką jūs dabar čia mums norite paaiškinti, kaip lyg ir strateginio planavimo objektai yra iš tikro bendrųjų planų, kuriuos savivaldybės rengia gana ilgam laikotarpiui, 10 metų, planavimo reikalas… Lygiai taip pat bendrąjį planą tvirtina ta pati taryba, rengia tos pačios savivaldybės administracijos direktoriaus užsakymu, tarybos sprendimu. Tai iš esmės aš akivaizdžiai matau ir bijau to, kad bus tiesiog dar vienas pinigų švaistymas. Kaip dažnai Lietuvoje būna, dešinė ranka nežino, ką daro kairė, koja eina viena kryptimi, o galva – kita kryptimi. Šiuo atveju akivaizdu, kad arba tai bus dubliavimas, nes jie tiesiog vienas kito pakartos sprendinius, arba, jeigu jie iš esmės skirsis, tada, kaip aš jau ir sakiau, bus taip, kad dešinė nežino, ką daro kairė. Kaip jūs ruošiatės šiuo atveju… koks santykis to strateginio planavimo? Nes strateginį planavimą, kaip politikos dalyką, yra įteisinusi Europos Sąjunga savo direktyvomis. Bet tikrai nėra tokio lygio, kad savivaldybės rengtų. Tai yra konkrečiai vienai krypčiai, pavyzdžiui, ūkinės veiklos krypčiai, politikai formuoti. Tai yra visiškai kas kita, negu jūs bandote čia mums įdiegti.
A. JUOCEVIČIUS. Kalbant apie teritorijos planavimo dokumentus, bendrąjį planą, tai čia yra viena iš strategijos dalių ir patenka į strateginių dokumentų sudėtį. Čia jokio prieštaravimo nėra. Aš jau kalbėjau apie santykį šių visų dalykų, dokumentų, strateginio plėtros plano, vienos ar kelių veiklos sričių programų, strateginiuose veiklos planuose nustatytų dalykų, tai bus nustatyta šita sąveika, kaip jau aš minėjau, parengtoje Savivaldybių strateginio planavimo metodikoje, kuri turėtų atsirasti, jeigu mes šitą įstatymą priimsime. Jį turėtų parengti Ministro Pirmininko sudaryta darbo grupė.
PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi A. Dumčius.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis viceministre, iš tikrųjų aš palaikyčiau kolegų B. Paužos ir V. V. Margevičienės pasisakymus. Tikrai labai daug neaiškumų, man atrodo, įstatymai yra dubliuojami, kad tik parengtų dokumentus. Didės darbo vietų skaičius. Čia turbūt prieš euro įvedimą to reikia, kad kuo daugiau lėšų mes išnaudotume. Niekaip nesuprantu strateginio planavimo. Juo galima apibrėžti viską. Jūs pasiūlėte tiek daug įstatymų čia, apibrėžėte, kad tai yra strateginis planavimas. Aš jį supratau visai kitaip. Regioninio planavimo sąvokos mes nesuprantame, o čia apskritai suprasti negalima. Kaip jums atrodo?
A. JUOCEVIČIUS. Norėčiau atsakyti, kad dėl sąvokų, kaip aš sakiau, visi šitie dalykai bus aptarti ir nustatyti ateity rengiant Strateginio planavimo metodiką. O įstatymuose į tuos straipsnius įrašyta strateginio planavimo sąvoka pakeičiant ten dabar išvardintus įvairius dalykus, pavyzdžiui, sprendimo dėl savivaldybės teritorijos raidos analizės, bendrųjų ilgalaikių socialinių, kultūrinių, ūkinių, investicinių, demografinių, nusikaltimų kontrolės ir prevencijos, ekologinių, sveikatos ir kitų programų projektų rengimo priėmimas. Dabar šitas, pavyzdžiui, straipsnis tampa labai paprastas: sprendimų dėl savivaldybės strateginio planavimo dokumentų rengimo ir stebėsenos tvarkos bei atskirų planavimo dokumentų rengimo poreikio priėmimas. Manyčiau, kaip tik dabar nelabai aiškus ryšys tarp įvairių programų. Metodika nustatys jų sąveiką ir palengvins strateginio planavimo suderinimą su biudžeto planavimu ir asignavimų valdymu.
PIRMININKAS. Klausia A. Dumčius. Ruošiasi A. Nesteckis.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Aš norėčiau štai ką pasakyti. Kai įsigilinau į neįgaliųjų strateginio planavimo dokumentą ir kitus, susidarė įspūdis, kad čia yra įstatymas dėl įstatymo, tarsi tik padaryta kokia korekcija, ir viskas, o kokia tiesioginė nauda, nematyti. Tarkime, neįgaliųjų socialinės integracinės programa ir priemonės savivaldybėse. Argi iki šiol nebuvo šito daroma? Buvo daroma. Žinoma, planuojama ir štai dabar vėl grįžtama taip kažkaip nekonkrečiai. Kaip jums atrodo, ar čia reikalingas šiandien buvo tas teikimas?
A. JUOCEVIČIUS. Aš manau, kad reikalingas. Aš turbūt kartoju. Šitie pakeitimai yra dėl dokumentų tvarkymo ir sistemos nustatymo vykdant strateginį planavimą savivaldybėse. Kokios nors papildomos išlaidos čia visiškai nenumatomos. Čia esamomis jėgomis tai yra atliekama. Tai, ką dabar kuria – įvairias programas, įvairiausius planus, tie patys žmonės darys, kurs strateginį planą, tik remdamiesi aiškiais nustatytais metodikos reikalavimais.
PIRMININKAS. Klausia A. Nesteckis. Ruošiasi D. Jankauskas.
A. NESTECKIS (LSDPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Aš sutinku, kad iš tikrųjų šiandien turime tą situaciją tokią, kad kiekviena savivaldybė atskirai rengia savo strateginius plėtros planus, atskirai rengia strateginius veiklos planus. Jų metodikos nėra nustatytos, todėl ne viską tie strateginiai planai apima. Aišku, jeigu žiūrime pagal Biudžeto sandaros įstatymą, mums išeina taip, kad viskas priklauso nuo lėšų, kurias gauna savivaldybė, ir tada prasideda. Jeigu gauname lėšų vienai priemonei, tada keičiame ir strateginius veiklos planus, ir plėtros planus, kad pritrauktume prie Biudžeto sandaros įstatymo.
Vienas klausimas būtų toks. Ar nemanote, kad vis dėlto visų pirma reikėjo patvirtinti strateginių plėtros planų ir strateginių veiklos planų metodikas, o po to jau galvoti kitų įstatymų pakeitimus? Kol nėra metodikos, nes iš tikrųjų dabar įvairūs mokymai arba tie strateginių veiklos planų rengėjai savivaldybėse samdo įvairius… jų metodikos yra įvairios, todėl neturime to apibrėžtumo ir nežinome, kaip galima koreliuoti su tais kitais įstatymais.
A. JUOCEVIČIUS. Šiais įstatymų pakeitimais mes ir siekiame to, ką jūs dabar įvardijote.
PIRMININKAS. Klausia D. Jankauskas. Ruošiasi P. Čimbaras.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Paklausiu labai trumpai. Ar rengdami ir šiuos projektus, kuriuos teikiate ir galbūt ateityje, ar jūs bendradarbiaujate su Savivaldybių asociacija? Jeigu taip, ar sulaukėte jų pasiūlymų? Ačiū.
A. JUOCEVIČIUS. Šiuo atveju šis įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymas yra suderintas su Lietuvos savivaldybių asociacija.
PIRMININKAS. Klausia P. Čimbaras. Ruošiasi V. Kamblevičius.
P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamasis pranešėjau, norėjau jūsų paklausti apie smurtą artimoje aplinkoje. Rengdami strateginį planavimą, jūs vis tiek turėtumėte derinti su savivaldybių institucijomis, su vaikų teisių, nes šiuo metu savivaldybės iš esmės nežino, kaip elgtis, vaikų teisės irgi nežino, policija irgi blaškosi. Susidaro tokia situacija, kad tas įstatymas neveikia. Ar jūs bent derinote su savivaldybėmis tuos klausimus?
A. JUOCEVIČIUS. Kaip aš minėjau, yra suderinta.
PIRMININKAS. Klausia V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, pagal jūsų numatytus visus šiuos įstatymų projektus susidaro tokia nuomonė, kad suvienodinus savivaldybėse taikomus strateginio planavimo principus, pagerės strateginio planavimo dokumentų sistema, palengvės strateginio planavimo derinimas su biudžeto planavimu, palengvės asignavimų valdymo sistema ir administracinė našta. Iš to viso susidaro tokia nuomonė, kad įvykdžius visus šituos punktus turėtų ir sumažėti darbuotojų skaičius?
A. JUOCEVIČIUS. Tokia galimybė yra.
PIRMININKAS. Dėkui pranešėjui. Atsakė į visus klausimus. Yra užsirašiusių kalbėti. Užsirašė prieš – A. Stancikienė. Prašom.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Aš tiesiog atkreipiu kolegų dėmesį į tai, kad dabar galiojanti planavimo sistema Lietuvoje yra tokia, vadinkim, keliapakopė. Iš esmės viskas yra spręsta Lietuvos visos teritorijos bendrajame plane. Jeigu veikla nėra numatyta bendrajame plane, savivaldybė gali rengti (…), ką nori, bet ji iš esmės tos veiklos vykdyti negalės. Jeigu veikla yra numatyta, savivaldybė savo bendrajame plane jau detalizuoja tai, kas Respublikos bendrajame plane kaip kryptis buvo numatyta. Aš tiesiog noriu pasakyti, kad akivaizdžiai matau čia vėlgi dirbtinį biurokratinio aparato pūtimą, dirbtinį finansavimo didinimą. Čia atsiranda galimybės vėlgi manipuliuoti didžiulėmis lėšomis, nes labai norėčiau pamatyti skaičiavimus, kiek šito įstatymų paketo įgyvendinimas kainuos valstybei. Tai bus kosminiai pinigai. Jūs paskaičiuokite, kiek savivaldybių, ir, jeigu kiekvienai pagal jos dydį ir teritoriją būtų skiriama (…) dokumentų dirbtiniam rengimui, kur iš esmės, sakau dar kartą, nieko jie ten negalės tuose strateginio planavimo dokumentuose rengti prieštaraujančio Lietuvos bendrajam planui, tai iš esmės bus kosminės lėšos. Ar mes tikrai savo valstybėje turime dabar tokias laisvas lėšas, kad galėtume leisti taip iš esmės tikrai neapgalvotai jas mėtyti ten, kur nereikia? Aš tikrai pasisakau prieš ir manau, kad tokių dirbtinių struktūrų kūrimas yra mūsų valstybei tikrai nereikalingas.
PIRMININKAS. Taip pat prieš pasisako ir E. Gentvilas.
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū. Daugelis dabartinės kadencijos Seimo narių vienaip ar kitaip yra susiję su savivaldybių institucijomis savo politine praeitimi, patirtimi, veikla tose savivaldybėse. Mes žinome, kad kiekvienas neatsargus įstatymo priėmimas atsirūgsta finansine našta būtent savivaldybėms. Tai, ką ponia A. Stancikienė minėjo, tai yra kalbama apie didžiulius finansinius poreikius, kuriuos turės atrasti savivaldybės. Kalbėkime šitaip: yra savivaldybėms įstatymų priskirtos funkcijos ir yra savarankiškos funkcijos. Tai, kas dabar yra čia pateikta 18 projektų, iš esmės tampa įstatymų priskirtomis funkcijomis. Supraskime, kad savivaldybės neturės savo finansinių išteklių toms papildomoms funkcijoms vykdyti. Beje, ir pranešėjas patvirtino, kad gali būti (neatmeskime galimybės) poreikis didinti etatų skaičių arba užsakomųjų studijų skaičių. Supraskime, savivaldybės šiandien sėdi skolose, dažnu atveju didesnėse negu valstybė, todėl reikia galvoti apie finansinę paramą savivaldybėms. Čia apie tai nieko nekalbama. Todėl aš ir pasisakau prieš šių įstatymų projektų tolesnį judėjimą, kol nėra išspręsti šitie klausimai. Ačiū.
PIRMININKAS. Pasakius motyvus prieš, prašom balsuoti. Kas pritariate įstatymų projektams, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 68. Už – 44, prieš – 7, susilaikė 17. Po pateikimo įstatymams yra pritarta, visiems 18 projektų yra pritarta.
Svarstymo data yra balandžio 23 d. Komitetai. Nuo 11a iki 11b, c, r ir s yra skirta svarstyti Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetui, nuo 11d iki 11m ir 11p svarstys Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas ir nuo 11m iki 11o svarstys Valstybės valdymo ir savivaldybių, Teisės ir teisėtvarkos ir Žmogaus teisių komitetai. Visur pagrindinis Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas.

12.28 val.
Vietos savivaldos įstatymo 16 ir 33 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-257 (pateikimas)

Pereiname prie 1-12 klausimo – Vietos savivaldos įstatymo 16 ir 33 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-257. Pranešėjas – A. Strelčiūnas.
A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos Seimo nariai! Teikiu Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo 16 ir 33 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą.
Projekto rengimą paskatino gaunami gyventojų klausimai ir skundai dėl Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo nuostatų įgyvendinimo. Šiuo metu ne visose Lietuvos savivaldybėse yra išrinkti seniūnaičiai, todėl nepakankamai įgyvendinama gyvenamosios vietos bendruomenės teisė ir galimybės atstovauti savo interesams seniūnijose, savivaldybės institucijose ir savivaldybės teritorijoje veikiančiose valstybės įstaigose. Informuojamos ne visos bendruomenės. Nepakankamai užtikrinamas dar vienos įstatymo nuostatos įgyvendinimas – seniūnaičių teisė dalyvauti savivaldybės tarybos ir komitetų posėdžiuose, kuriuose svarstomi seniūnaitijai aktualūs klausimai. Nenumatytas seniūnaičio su jo, kaip seniūnaičio, tiesiogine veikla susijusių kanceliarijos, pašto, telefoninio ryšio, transporto išlaidų apmokėjimas. Seniūnaičiai ne visada gali dalyvauti atitinkamuose posėdžiuose už savo asmenines lėšas ir ginti savo bei seniūnaitijos gyventojų interesus. Šiuo metu nustatyta dvejų metų seniūnaičių kadencija yra per trumpa. Seniūnaičiai negali tinkamai įsijausti į savivaldos veiklą, o dažna jų kaita neužtikrina tęstinumo darbų, kurie susiję su jų tiesioginėmis pareigomis: gyventojų skatinimas prižiūrėti ir tvarkyti gyvenamąją aplinką, teikti iniciatyvas, susijusias su vietos bendruomenės klausimais.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Pranešėjo nori paklausti septyni Seimo nariai. Klausia R. Baškienė. Ruošiasi M. Petrauskienė.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, iš tikrųjų išdėstėte problemą, kurią nuolat kelia gyventojai. Tačiau prisimenant, kaip buvo steigiama seniūnaičių institucija, buvo kalbama kitaip. Buvo sakoma, kad valstybės biudžeto lėšų tikrai nereikės. Vis dėlto ar jums pavyko suskaičiuoti, kiek tai kainuotų mūsų biudžetams, šiuo atveju savivaldybių biudžetams? Ir ar nepasvarstėte tokios galimybės, kad reikėtų galbūt lygiagrečiai spręsti klausimą su kaimo bendruomenėmis? Dėl apmokėjimo už atitinkamą jų funkcijų atlikimą, išlaidas, padaromas dėl to, kad vyksta į vienas ar kitas institucijas, ir taip toliau? Būtų tokie du klausimai. Ačiū.
A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Galėčiau atsakyti. Dabar Lietuvoje yra 3140 seniūnaičių. Maždaug skaičiuojama suma vienam seniūnaičiui nuo 100 Lt iki 200 Lt ir numatomas atsiskaitymas vieną kartą per metus. Aš galvočiau, kad čia yra deleguoti žmonės, seniūnaičiai, dalis iš jų yra ir bendruomenių lyderiai. Aš tuos klausimus derinau su Bendruomenių asociacija. Jie tikrai palaiko šį sprendimą. Čia būtų iš dalies ir pačių bendruomenių finansavimas.
PIRMININKAS. Klausia M. Petrauskienė. Ruošiasi V. V. Margevičienė.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, iš tikrųjų Vietos savivaldos įstatymas apibrėžia seniūnaičių veiklą. Steigiant seniūnaičių institutą buvo labai daug ginčų. Bet jie jau yra ir, kaip nurodė, skaičius nemažas. Dabar jie dirba visuomeniniais pagrindais. Žinoma, darbas visuomeniniais pagrindais, kada reikalingos išlaidos, nemažos išlaidos – ir telefoniniai pokalbiai, transporto išlaidos, kanceliarijos išlaidos. Reikėtų šitą klausimą spręsti. Kaip jums atrodo, ar nereikėtų išanalizuoti seniūnaičių veiklos patirtį, ar reikalinga ta institucija apskritai? Kokia iš to nauda? Mes tiesiog tos patirties nenagrinėjome, viskas kol kas yra palikta savieigai. Ačiū.
A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Aš galiu pasakyti, kad, pavyzdžiui, jūs keliate keletą tokių aktualių klausimų, tai pačių bendruomenių, kurios steigiasi pagal tam tikrą teritoriją, bet joje gali dalyvauti nuo trijų ir daugiau žmonių, bet jie neatstovauja konkrečiai bendruomenei… O įstatyme yra numatyta, kad seniūnaičiai renkami konkrečioje teritorijoje ir turi surinkti parašus, ir tas, kuris daugiausia gavo tų parašų… Taip, vyko tos diskusijos tarp seniūnijų, tarp bendruomenių, ar reikia. Iš tikrųjų čia atsiranda viena kaip papildoma institucija pačios žemiausios seniūnijos kontrolei. Dabar jūs matote, kokie yra skaičiai, per 3 tūkst. seniūnaičių išrinkta. Galvočiau, kad nereikėtų painioti seniūnaičių ir bendruomenių. Eikime tuo keliu, kurį pradėjome.
PIRMININKAS. Klausia V. V. Margevičienė. Ruošiasi A. Mitrulevičius.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, pirmiausia labai noriu padėkoti, kad atkreipėte dėmesį į šią iš tikrųjų labai svarbią problemą. Ir šiandien su švietimo ministru kalbėjome frakcijoje – nerandam 13 tūkst. vaikų. Tai galbūt tas seniūnaitis aiškiai žinotų, kas kokioje gatvėje gyvena, kur kokie vaikai yra, ar tie vaikai eina, ar neina į mokyklą. Iš tikrųjų labai gera jūsų pataisa. Sakykite, jūs gal esate suskaičiavę, kiek maždaug tam seniūnaičiui reikėtų skirti lėšų transporto išlaidoms nuvykti į tarybos posėdį, nuvykti į komitetus. Tai labai svarbu, bet ar esate suskaičiavęs, kiek maždaug reikės?
A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Taip, yra suskaičiuota. Galima kaip pavyzdį paminėti Vilnių. Jeigu ten yra išrinkta 200 seniūnaičių, tai maždaug reikėtų nuo 20 iki 30 tūkst. Tai tikrai nedidelė suma. Aš galvoju, kad verta suteikti tokią galimybę žmonėms nors šiek tiek kompensuoti jiems išlaidas, kurias jie patiria.
PIRMININKAS. Kadangi A. Mitrulevičiaus nematau, klausia P. Čimbaras.
P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamasis pranešėjau, jūs minėjote, kad yra apie 3 tūkst. seniūnaičių. Bet ar jie yra išrinkti? Aš norėčiau klausti. Jie dirba visuomeniniais pagrindais. Ar pasiteisina jų veikla, nes prieš jiems mokant algą reikia kažkokią analizę atlikti.
Bet aš norėčiau truputį ir kita linkme. Jūs minėjote, kad būtų galima mokėti nuo 100 iki 200 Lt. Bet, gerbiamasis pranešėjau, kai kurių savivaldybių tarybos nariai tokį atlygį gauna – nuo 100 iki 200 litų. Jūs kartais nepagalvojate, kad reikėtų spręsti aukštesnėje grandyje atlyginimus, o tik po to eiti prie seniūnaičių, nes tikrai – kur tarybos narys, kur seniūnaitis? Kaip mes galime priiminėti sprendimus savivaldybėje, jeigu atlyginimas yra toks pats.
A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Atsiprašau, jums paaiškinsiu. Mes numatome nuo 100 iki 200 Lt metams. Tai viskas išsisprendžia.
PIRMININKAS. Klausia A. Stancikienė. Ruošiasi J. Kondrotas.
A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Tai 10 litų.
PIRMININKAS. Aurelija, prašom.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Labai atsiprašau, praleisiu! Atsisakau.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia J. Kondrotas.
J. KONDROTAS (DPF). Labai ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, kaip jūs mąstote, ar seniūnaičio ir kaimo bendruomenės pirmininko veikla nesidubliuoja? Antras. Ar negalėtumėte pasakyti, jūs pasakėte, kiek yra seniūnaičių, bet kiek yra seniūnaičių, užimančių kartu ir kaimo bendruomenės pirmininko pareigas?
A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Aš tiksliai negaliu pasakyti, bet, kiek turiu informacijos, daugiau nei pusė, apie 50 %. Tos teritorijos negali atitikti, bet maždaug yra tokia situacija. (Balsai salėje) Ne, aš žinau, nes pats dirbęs.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Atsakė į visus klausimus. Dėl motyvų už, prieš. Už – V. V. Margevičienė. Prašom.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, tikrai siūlau pritarti šiai įstatymo pataisai, nes kuo daugiau mes turėsime žmonių, kurie žinos, kur gyvena žmonės, kaip gyvena žmonės, aš manau, kad Lietuvoje nebus tokių skaudžių ir baisių nelaimių, kurios įvyko pastaruoju metu, jeigu iš tikrųjų nuoširdžiai ir taip, kad galėtų pats paskambinti, pats ateiti į tarybą, pavyzdžiui, ateiti į Socialinių reikalų ir darbo komitetą ir pasakyti, kad mano gatvėje yra dvi ar trys šeimos, kurioms labai sunku susitvarkyti, galbūt tada savivaldybė tikslingiau skirtų pašalpas. Labiau motyvuoti tuos žmones. Iš tikrųjų aš siūlau pratęsti kadenciją iki ketverių metų, kai žmogus įsigilina į savo darbą, kai žino, ką daro. Tikrai, kaip pasakė pranešėjas, tai nėra tokie labai dideli pinigai apmokėti už telefoninį pokalbį, galbūt skirti lėšų degalams nusipirkti. Aš manau, kad daugelis naudoja savo mašinas. Žinoti ir matyti, kas vyksta bendruomenėje, bendrauti su visuomeninių organizacijų pirmininkais… Aš manau, kad tikrai atsiras daugiau ir rasime tuos nesimokančius vaikus, sugebėsime padėti tiems žmonėms, kurie šiandien turi vienokią ar kitokią negalią ir negali patys sau padėti. Motyvuosime tą jauną žmogų eiti mokytis ar siekti kažkokios savo gyvenimo karjeros, ieškoti darbo, padėti seniūnijai susitvarkyti viešuosius darbus. Tai tikrai labai svarbi įstatymo pataisa, labai siūlau pritarti.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – L. Graužinienė.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū. Keista man šiandien girdėti iš dešinės pusės, nes praeitą kadenciją buvo panašios įstatymo pataisos, tai jūs visi nepalaikėte. (Balsai salėje) Na, nepraėjo ir nepalaikėte. Kitas momentas, aš visada esu sisteminio problemų sprendimo šalininkė. Mes dabar prie tų seniūnijų prilipdome, aplipdome, aplipdome ir visiems reikia tada mokėti. Tam yra struktūra, tam yra seniūnija. Kad reikia seniūną renkamą padaryti, 100 % už, nes tai jau sako ir žmonės, kadangi nori turėti savo seniūnaitį, savo bendruomenės renkamą, bet tam, kad mes prilipdysime daugybę, seniūnaičiams mokėsime, bendruomenių pirmininkams pradėsime ar ten komunalines mokėsime… Tai tada kas ta seniūnija yra? Mes iškreipiame visą tą valdymą ir vėl griauname sistemą. Tai arba keičiame sistemą į naują, jeigu šita neatitinka tikrovės, bet nereikia prilipdyti. Čia tas pats, kaip kokių mokesčių įstatymų išimtys. Čia lygiai tas pats – prilipdome, prilipdome ir visiems reikia pinigų. Aš – už sisteminę peržiūrą ir manau, kad reikia diskutuoti dėl Konstitucijos keitimo, kad seniūnai būtų renkami, ir bus išspręsta visa problema.
PIRMININKAS. Išsakius motyvus už ir prieš, prašom balsuoti. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 77 Seimo nariai. Balsavo 77 Seimo nariai: už – 27, prieš – 13, susilaikė 37. Įstatymo projektui yra nepritarta.
Kolegos, dabar reikėtų apsispręsti. Turite pasiūlymą dėl to įstatymo ar dėl vedimo tvarkos? (Balsas salėje) Pabaigiame procedūrą ir tada leisime, Petrai. Norėtume… apsispręstume. Alternatyvus balsavimas. Kas už tai, kad įstatymo projektas būtų tobulinamas, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę – kad būtų atmestas, balsuoja prieš. Prašom balsuoti.
Balsavo 73 Seimo nariai: už – 34, prieš – 39. Įstatymo projektas yra atmestas.
Prašom. P. Narkevičius.
P. NARKEVIČIUS (DPF). Gerbiamieji kolegos, aš tiesiog negalėjau nekalbėti šiuo klausimu, tiesiog repliką. Jeigu mes iš tikrųjų labai norime priimti įstatymą ir jeigu įstatyme mes vertiname, kad seniūnaitis turi gauti 8 Lt per mėnesį, tai tada iš tikrųjų pasakykime, ar mes nežeminame šiuo dalyku, net svarstydami tokius įstatymus? Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū kolegai už repliką po balsavimo.

12.44 val.
Vietos savivaldos įstatymo 37 straipsnio 1 dalies ir 46 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-281 (pateikimas)

Pereiname prie 1-13 klausimo – Vietos savivaldos įstatymo 37 straipsnio 1 dalies ir 46 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-281. Pranešėja – R. Baškienė.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Mielieji kolegos, išties teikiu labai paprastą, bet žmonėms labai aktualų ir reikalingą įstatymo projektą, nes tą jie teigia nuolat susitikimų metu, įstatymo projektą, kuriuo siekiama suteikti galimybę konkrečios savivaldybės gyventojams pareikšti savo nuomonę ne tik klausimais, kuriuos savivaldybė sprendžia atlikdama savarankiškąsias funkcijas, bet ir visais kitais savivaldybės gyventojams aktualiais klausimais. Esama situacija šiandieninio Vietos savivaldos įstatymo tai riboja. Tai būtų, pavyzdžiui, tokie aktualūs klausimai kaip pavojingųjų atliekų laidojimas, toksinių gamyklų statyba ir daugelis kitų, kurių galbūt mūsų gyvenime dar gal pasitaikyti.
Apklausų rengimas būtų vykdomas, remiantis dabar galiojančio Vietos savivaldos įstatymo apklausų rengimo tvarka, nuomonė būtų rekomendacinė, bet labai svarbi, nes mes labai dažnai pamirštame ir negirdime žmonių nuomonės, todėl kyla daug problemų. Kai kada išdiskutavimas kaip tik pašalintų bet kurias nesusikalbėjimo, nesusipratimo situacijas.
Aš noriu atkreipti dėmesį, kad šią savaitę buvo paskelbtas Europos Sąjungos tyrimas, tyrimo rezultatai, kurie skelbia, kad Lietuva yra antra nuo galo iš Europos Sąjungos valstybių pagal rengiamas gyventojų apklausas, kad tiesiog nesistengiama girdėti žmonių nuomonės. Mums, kaip valstybei, tai buvo tam tikra pastaba tarptautinių konferencijų, per kurias šita problema – nesitarimas su žmonėmis svarbiausiais mūsų valstybės klausimais, buvo iškelta kaip viena iš esminių, metu. Tokia vietos apklausos tvarka, kokią mes dabar siūlome, įteisinta 21 Europos Sąjungos valstybėje, todėl maloniai kviečiu pritarti teikiamam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Pranešėjos norėtų paklausti 7 Seimo nariai. Klausia M. Petrauskienė. Ruošiasi A. Stancikienė.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Aš norėčiau gerbiamosios pranešėjos paklausti. Juk ir Vietos savivaldos įstatyme, ir Vyriausybės įstatyme numatyta, sprendžiant ar imantis kokių nors permainų, kokių nors projektų, atsiklausti Savivaldybių asociacijos, jeigu tai liečia visas savivaldybes, arba atskirų savivaldybių, jeigu tai liečia tam tikrą savivaldybę. Čia aš turiu galvoje, kaip buvo dėl mokesčio už elektros energiją tarifų, kai Vyriausybė to nepadarė. Tai ar neužtenka šito, ar dar jūs manote… ką siūlote, kad reikėtų papildomai?
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Gerbiamoji kolege, jūs pateikėte tą argumentą, kad tai įeina į savivaldybių savarankiškąsias funkcijas. Aš gi įstatymo projektu teikiu, kad tai nebūtų savarankiškoji savivaldybės funkcija, o visi kiti klausimai, nesusiję su savarankiškųjų funkcijų įgyvendinimu savivaldybėje.
PIRMININKAS. Klausia A. Stancikienė. Ruošiasi K. Daukšys, bet kol kas nematau.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Aš, be abejonės, esu jums labai dėkinga, gerbiamoji Rima Baškiene, už šitą iniciatyvą, kadangi Lietuva, ratifikavusi Orhuso konvenciją, labai didelės dalies jos nuostatų, deja, neperkėlė į kitus teisės aktus, tarp jų į Savivaldos įstatymą, ir, be abejonės, piliečiai neturi teisės dalyvauti, priimant labai svarbius sprendimus. Bet man šiuo metu įdomus toks klausimas. Jūs, be abejonės, žinote, kad tos iniciatyvos kyla iš pačių savivaldybių gyventojų, ir tai mes matome važinėdami po Lietuvą, bet ar jums neteko susipažinti su Savivaldybių asociacija, kokia bus jų, savivaldybių, nuomonė? Ar savivaldybės, tai yra tų pačių žmonių išrinktos į jiems atstovaujančiosios valdžios savivaldą, neprieštaraus eilinių piliečių teisių didinimui? Ar jums neteko susipažinti?
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Iš tikrųjų jūsų nuomonė ir pastaba labai puiki. Aš neatlikau pačių savivaldybių apklausos, bet leidžiu teigti iš savo patirties, kad kiekviena taryba, kiekvienas meras ar savivaldybės administracija, norinti girdėti savo žmones, kaip tik džiaugsis tokia iniciatyva, kad žmonės išsakė poziciją, kad tos iniciatyvos pagrindu bus galimybė labiau susikalbėti ir susitarti.
PIRMININKAS. Klausia, kadangi nematau šiuo metu salėje K. Daukšio, V. M. Čigriejienė. Ruošiasi J. Narkevičius.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, sakykite, o kas tą svarbą, būtinumą dėl bendruomenės dalyvavimo tose apklausose nustatys, ar, sakykite, čia kiekvienu atvejus bus, ar skirtingai? Labai ačiū.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Vietos savivaldos įstatymas numato apklausų rengimo tvarką, tuo pagrindu ir bus vykdoma. Tai yra iniciatyvinė grupė, kuri kreipiasi į savivaldybės administraciją, priimamas sprendimas ir jau tada vykdoma apklausa, kaip nustatyta pagal atitinkamus punktus Vietos savivaldos įstatyme.
PIRMININKAS. Klausia J. Narkevičius.
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū. Pirmas klausimas būtų, ar jūs nemanote, kad būtų pernelyg iniciatyviai, be reikalo naudojamasi šita iniciatyva ir galimybe? Antras yra susijęs su kitomis nesavarankiškomis funkcijomis. Gal jūs galėtumėte dar kartą patikslinti, kokiomis temomis galėtų būti organizuojamos tos apklausos? Ačiū.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Iš tikrųjų temų gali būti įvairių. Šiandien aš nežinau, kokia gali iškilti aktualija. Viena iš jų, sakykime, kad ir tie patys skalūnų paieškos ar gavybos klausimai. Galbūt jie taps tiesiog tai visuomenei svarbūs ir reikalingi ir galbūt jie norės tai daryti. Arba, kaip aš minėjau, toksinių atliekų laidojimo ar kokie nors kiti, kurie 43 savivaldybės savarankiškų funkcijų punktuose nėra pažymėti ir nėra į juos atkreiptas dėmesys. Tai va tuo aspektu.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjai R. Baškienei. Jūs atsakėte į visus klausimus. Dėl motyvų už ir prieš yra užsirašę tik už. Gal galime sutarti, kad nekalbėtume? (Balsai salėje) Ir gal galime sutarti, kad bendru sutarimu pritarsime įstatymo projektui? Kolegos, ačiū. Svarstysime balandžio 23 dieną. Pagrindinis komitetas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas.

12.51 val.
Vietos savivaldos įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-365 (pateikimas)

1-14 klausimas – Vietos savivaldos įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-365. Pranešėjas – S. Jovaiša.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, teikti šią pataisą paskatino būtinybė padidinti bendruomenių atstovų lyginamąjį svorį savivaldybių etikos komisijose. Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos veiklos praeitų metų ataskaitoje pažymėta, kad savivaldybių etikos komisijos dažniausiai yra pasyvios, politizuotos ir dažniausiai išvengia būtinų sprendimų. Todėl, manyčiau, ši nedidelė pataisa – padidinti bendruomenių atstovų skaičių yra tinkama, demokratiška, jai pritaria jau 29 įvairių frakcijų nariai. Į smulkius pataisymus, kuriuos pateikė Seimo Teisės departamentas, bus atsižvelgta svarstant, todėl prašyčiau pritarti šiai pataisai.
PIRMININKAS. Pranešėjo nori paklausti 9 Seimo nariai. Klausia R. Baškienė, ruošiasi M. Petrauskienė.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Ačiū. Gerbiamasis kolega, iš tikrųjų puikus jūsų siūlymas ir to reikia. Nes jeigu etikos komisijos savivaldybėse dirbtų taip, kaip jūs siūlote, aš manau, būtų daug daugiau susikalbėjimo, supratimo ir daugiau etiško elgesio. Ar nemanote, kad tokią nuostatą būtų galima pritaikyti ir mūsų, Lietuvos Respublikos Seimo, Etikos komisijai?
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Manau, čia būtų sunkiau sutarti šiuo klausimu, tačiau galimybių visada yra ir tikiu, kad tokia kada nors bus. Vis dėlto mes per dažnai dėl politinių interesų dengiame smulkesnius ar stambesnius nusižengimus, todėl, sakyčiau, prie šio klausimo aukštesniu lygiu taip pat derėtų sugrįžti.
PIRMININKAS. Klausia M. Petrauskienė. Ruošiasi R. Markauskas.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Norėjau paklausti pranešėjo, ar jums teko domėtis konkrečiomis savivaldybėmis? Gal jūs galite pasakyti skaičius ir statistiką, kiek vis dėlto tų svarstymų? Nes, kiek teko girdėti, aš turiu tokią informaciją, kai kuriose savivaldybėse apskritai šie klausimai nesvarstomi ir tos komisijos nieko neveikia.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū už klausimą. Taip, teko domėtis. Skaičiai yra labai kurioziški. Sakykime, praėjusiais metais etikos komisijos svarstė tik 30 atvejų 30 savivaldybių. Iš viso, matote, pusė komisijų faktiškai nieko neatliko ir tokių svarstymų, čia pateikti duomenys, buvo tik 59 kartai. Visa tai atsitinka dėl to, kad savi svarsto savus dažniausiai ir ta svarstymo forma dažniausiai būna tik regimybė, kad kažkas daroma.
PIRMININKAS. Klausia R. Markauskas. Ruošiasi L. Graužinienė.
R. MARKAUSKAS (DPF). Ačiū. Gerbiamasis kolega, jūs kaip tik įstatymo projektu norite kuo daugiau įtraukti bendruomenės narių. Be abejo, yra labai gražu, kad ta komisija būtų kuo efektyvesnė, bet siūlyme yra teigiama, kad negali būti bendruomenės nariai, kurie yra susiję su tarybos nariais pavaldumo, atsakomybės, atskaitomybės klausimais. Jūs puikiai žinote, kad didesnė tarybos dalis, pusė tarybos narių, savivaldybėse yra renkami įstaigų pavaduotojai, nes įstaigų vadovai negali būti tarybos nariai. Tai dabar pavyzdys. Mokyklos pavaduotojas yra išrinktas į tarybą, ir visos mokyklos bendruomenės nariai jau negali patekti į tą Etikos komisiją. Mano patarimas būtų, kad pusė Etikos komisijos narių yra tarybos nariai, politikai, o pusė iš viso yra nepolitinių partijų žmonės. Tada, manau, toje komisijoje įsivyrautų ir darbas, ir tiesa. Ačiū.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Kaip tik ir numatyta atsižvelgti į Seimo Teisės departamento specialistų patikslinimus, būtent vienas iš tokių ir yra tas patikslinimas, kad nepriklausomybė nuo savivaldybių tarybos narių būtų truputėlį ryškiau išskirta. Tą mes ir padarysime svarstymo metu, bet čia nelabai didelė korekcija, grynai vieno kito žodžio pertvarkymas.
PIRMININKAS. Klausia L. Graužinienė. Ruošiasi J. Narkevičius.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Na, įdomi jūsų ta pataisa. Bet pirmiausia noriu pasakyti, kad labai sunku prisiprašyti ir dabar visuomenininkus į etikos komisijas, nes niekas nenori eiti, nes ir dabar yra tokia galimybė. Tai vienas momentas.
Kitas momentas, kaip vis dėlto būtų išspręstas delegavimas. Jeigu mes įstatyme įteisinsime viršenybę visuomeninių organizacijų sprendžiant etikos klausimus, tai tada atitinkamai man kyla klausimas, kas deleguos. Nes ten vis dėlto reikia rengti ir protokolus, reikia žinoti ir įstatymus, reikia ir su VTEK’u koordinuoti, ir t. t. Ten yra daug darbo. Kas deleguoja ir kokiomis proporcijomis, nes tada kils pykčiai tarp visuomeninių organizacijų, kodėl viena, o ne kita ir ne trečia. Jūsų pataisoje nematau išspręsto šito klausimo.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū už klausimą. Visų pirma tas nenoras eiti grindžiamas tuo, kad deleguotini bendruomenių atstovai nejaučia būtinybės ten būti, jiems nėra motyvacijos ir jie tiesiog atsisako. Priežastis visai paprasta – jie nemato savo politinio svorio sprendžiant kokius nors klausimus.
Dabar kokie būtų deleguoti? Tai, aišku, gyvenamųjų bendruomenių atstovai, bendruomeninių organizacijų atstovai, kiti savivaldybės bendruomenės nariai. Jeigu jų būtų daugiau, negu nuspręs ši mūsų pataisa, daugiau, negu leidžia kvota, tai savivaldybių tarybos savo sprendimais gali laisvai pasirinkti iš deleguojamų kandidatų skaičiaus labiausiai žinomus visuomenės atstovus ir taip būtų demokratiškai išspręstas jūsų minimas antplūdis.
PIRMININKAS. Klausia J. Narkevičius. Ruošiasi A. Stancikienė.
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū. Jūs tikriausiai turėjote omeny, kad savivaldybės tarybos nariai ir ne tos savivaldybės valstybės tarnautojai, ne tos pačios savivaldybės, kurioje bus sudaryta Etikos komisija? Čia pastaba.
O klausimas būtų toks: ar jūs nemanote, kad padaugėjus bendruomenės atstovams nereikėtų spręsti arba numatyti tų komisijos narių kompetencijų arba tam tikrų reikalų žinojimo, nes dažnai iš šono žmogus nežinos, kokiais teisės aktais arba kokiomis normomis vadovautis sprendžiant vieną ar kitą klausimą. Taigi komisijos narių išprusimas. Ačiū.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Dėl pirmos dalies aš jau minėjau, kad čia porą žodžių reikia pakoreguoti dėl tikslumo.
O į antrą jūsų klausimo dalį galbūt būtų galima atsakyti taip. Jeigu tie bendruomenių atstovai, išrinkti žmonių, suprato, ką reikia deleguoti į tarybą, dalyvavo rinkimuose, manau, jie tikrai supras, ar tie jų deleguoti žmonės taryboje teisingai elgiasi, ir visai paprastai gali spręsti apie jų etikos lygį.
PIRMININKAS. Klausia A. Stancikienė. Ruošiasi A. Nesteckis.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Gerbiamasis Sergejau, idėja tikrai labai graži. Jūs esate ilgametis tarybos narys, bet jūs man pasakykite, kaip jūs įsivaizduojate tą bendruomenių atstovavimą? Gali fiktyviai prisisteigti aibės bendruomenių, jos siūlys savo narius ir, be abejonės, jos bus susijusios ir su tarybos nariais, ir t. t., nors to viešai nedeklaruos. Antras dalykas, jeigu tai bus frakcijų siūlymai dėl neva bendruomenių atstovavimo, tai vėlgi, jeigu nenumatysite, kad tai yra frakcijų proporcinis ar visų frakcijų pagal skaičių, ne pagal frakcijos dydį, bet tiesiog, kad kiekviena frakcija deleguoja savo narį… Jeigu jūs konkrečiai nenumatysite mechanizmo, tai neveiks. Aš irgi buvau tarybos narė ir žinau, kad taip, kaip reikia, taip tarybos ir susitvarko.
Ir dar trumpa pastaba. Ar nemanote, kad reikia keisti ne tik etikos komisijas numatant, kad bendruomenių atstovavimas būtų didesnis, bet taip pat ir savivaldybių kontrolierius, kurie, kaip žinome, yra visiškai tuščia vieta? Iš esmės ten būtų galima numatyti, kad bendruomenės galėtų dalyvauti stebint ir kontroliuojant kontrolieriaus veiklą, ir turbūt mes pasiektume didesnio efektyvumo. Kaip manote?
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Dėl kontrolierių aš sutinku. Man teko dirbti savivaldybėje ir mačiau, kad paprastai kontrolieriai yra žmonės, na, ne tiek patikimi, bet tarsi savi. Čia, be abejo, taisytini dalykai.
Dabar dėl bendruomenių atstovų pasirinkimo. Aš nemanau, kad tarybos nariai prieštarautų žmonių, kurie deleguoja tuos atstovus, pasirinkimui. Aišku, pasirinkimo teisę sau patogesne linkme galbūt turės valdančiųjų dalis. Tačiau žiūrėkime ir į grįžtamąjį ryšį. Žmonės gali tiesiog pareikalauti, sakykim, savo seniūnaičio, nesvarbu, kad ten jų daugiau, bet tu turi principingai reaguoti, taip, kaip mes norime, taip, kaip matome, ir tas reikalavimas, nemanau, kad būtų neįgyvendintas. Seniūnaičio ėjimas savo pareigų taip pat priklauso nuo žmonių, todėl visiškai nesiskaityti ir plaukti pasroviui, manau, sąžiningi piliečiai negalės.
PIRMININKAS. Klausia A. Nesteckis. Ruošiasi R. Ačas.
A. NESTECKIS (LSDPF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis pranešėjau, klausimas yra toks. Mes puikiai suprantame, kad savivaldos tarybos yra politizuotos. Šiandien mūsų siekis yra vienas, kad bendruomenių struktūros nebūtų politizuotos, kad būtų nepolitinės, nedalyvautų politinėje veikloje, bet dalyvautų bendruomenę jungiančioje veikloje. Siekis įtraukti tas bendruomenes į Etikos komisijos narius irgi yra savotiškas jų bandymas politikuoti. Tuo labiau kad mes pabandome juos įtraukti ir sakome, kad politikai patys negali išspręsti tų problemų ir nustatyti lyg ir tarp savęs. Bet mes suprantame, kad tam ir yra savivaldos rinkimai. Tuos, kurie nuolat dalyvauja rinkimų batalijose, juos kiekvienas žmogus, kiekvienas rinkėjas atitinkamai ir vertina. Jeigu vieną kadenciją neatitiko procedūros, vadinasi, ir neatitiko. Ar jūs nemanote, kad jūs bandote (prieš tai jau buvo sudarytos politinės sudėties bendruomenių tarybos)… ar nebus taip, kad mes bandome į politinę veiklą įtraukti ir bendruomenes?
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū už klausimą. Žinote, kiekvienas politikas (ir savivaldybių taryboje) vieną dieną gali būti geras, kitą dieną paslysti. Jeigu mes matome tokį paslydimą, tai suteikime truputį rimtesnę teisę spręsti apie tą jų paslydimą, apie tą etikos laipsnį. Nemanau, kad čia yra koks nors ypatingas politizavimas, atvirkščiai, čia matyčiau daugiau demokratinės erdvės. Manau, kad ši pataisa būtų teisinga.
PIRMININKAS. Klausia R. Ačas.
R. AČAS (MSNG). Gerbiamasis pranešėjau, ar jums neatrodo, kad šio įstatymo pataisa yra niekinė, nes vienas trečdalis arba pusė bendruomenės atstovų nieko nekeičia? Realiai yra taip, kad jeigu susiformavo valdančioji dauguma, kad ir kaip ten būtų, kai yra siūlomi bendruomenės atstovai, taip pat yra labai aišku, nuo ko jie yra siūlomi: nuo valdančiosios daugumos ar opozicijos, ir tie žmonės yra atrenkami. Jeigu jūs šioje įstatymo pataisoje būtumėte sukūrę kriterijus, kaip deleguojami, kaip atrenkami tie žmonės, tada tikrai, manyčiau, galbūt ir duotų naudos. O dabar ar nėra ta įstatymo pataisa tam, kad pasirašytų pliusą, koks yra aktyvus Seimo narys ir kiek jis įstatymo pataisų pateikia?
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū už klausimą. Matote, jeigu tas lyginamasis svoris bus panašus ar netgi pagal šią pataisą bendruomenių atstovams būtų suteikta teisė turėti daugumą, ką, aišku, kažin ar leis, bent jau 50 % paliktų… Pavyzdžiui, Raseiniuose jūs turite, rodos, 13 Etikos komisijos narių ir pagal dabartinį įstatymą ten yra tik 5 bendruomenių atstovai, kurie, žinoma, čia jau tikrai nieko nelems. Bet gali būti tokių atvejų, ir jų dažnai būna, jeigu santykis bus lygus arba bendruomenės atstovų didesnis, tai patys politikai jau bus atsargesni ir tų nusižengimų, aš manau, saugosis daryti. Didinant šią demokratinę galimybę, būtų pristabdytas šiek tiek neetiškai besielgiančiųjų savivaliavimas.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui S. Jovaišai. Ačiū, Sergejau.
Motyvai už ir prieš. Už – V. V. Margevičienė.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, siūlau pritarti S. Jovaišos ir kitų Seimo narių šiai pataisai. Kaip jis ir pasakė, surinkęs duomenis, tik 30 savivaldybių naudojosi ta teise, ir tai labai pasyviai, labai neužtikrintai, be reikalo baimindamosi, kad labai sunku bus atrinkti tas nevyriausybines organizacijas. Jūs žinote, kad faktiškai kiekvienoje savivaldybėje yra jaunimo reikalų taryba. Jie, kaip jaunieji būsimieji politikai, galėtų puikiausiai atstovauti. Beveik visur yra senjorų tarybos. Senjorų tarybos irgi galėtų deleguoti iš savo tarybos vieną ar kitą didesnę visuomeninę organizaciją. Taip pat yra neuniversitetinių, universitetinių moterų tarybų. Savivaldoje yra labai daug visko, ir tos etikos komisijos savivaldybėse tikrai turėtų pradėti dirbti aktyviau, tai tikrai padėtų politikams tvirčiau jaustis. Tarybos posėdžių metu ne vieną kartą teko dalyvauti ir matyti, kai tarybos nariai kritikuoja asmenį, pateikusį vieną ar kitą siūlymą, o ne tą siūlymą. Dažniausiai kalba apie tai, koks tu geras ar koks tu blogas, o ne ką tu pateikei ir ką mes svarstome.
Aš tikrai siūlau pritarti. O kad galima taisyti, koreguoti… Netgi galbūt ateityje Savivaldybių asociacija galėtų parengti tipinius nuostatus visoms savivaldybėms, kad turėtų aiškius kriterijus, kaip ir ką reikia tokiose komisijose svarstyti. Siūlau pritarti.
PIRMININKAS. Prieš – L. Graužinienė.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš iš esmės norėčiau pasakyti, ko ir klausiau. Pirmiausia absoliučiai neaiškus delegavimas. Pavyzdžiui, paprastas rajonas, bendruomenių yra apie 50, mažesnių visuomeninių organizacijų kiekviename rajone yra apie 200, tai visiškai neaišku, kaip kas deleguos.
Dėl to, ką sakė gerbiamoji kolegė, dėl įvairiausių tarybų. Noriu priminti, kad jos pagal projektus gauna lėšas iš savivaldybės. Tai jos bus dar daugiau priklausomos negu žmogaus rinktas savivaldybės tarybos narys, esantis, pavyzdžiui, opozicijoje, ar savarankiškai išrinktas tarybos narys.
Turiu pasakyti, buvo svarstomi analizuojant vieno rajono klausimai, labiausiai tie visuomenės atstovai ir yra priklausomi, nes meras nuvažiuoja, pasišneka, susitaria. Taigi pirmiausia reikia rasti kriterijus. Jeigu mes nepasitikime rinkėjų išrinktais savivaldybės tarybos nariais, tai jau čia yra kitas klausimas. Mes neužmirškime, kad savivaldybių tarybas renka to rajono žmonės. Aš manau, komitete reikia labai gilios diskusijos arba labai aiškiai apibrėžti kriterijus. Aš vis dėlto susilaikysiu.
PIRMININKAS. Išsakius motyvus už ir prieš, prašom balsuoti. Kas už tai, kad būtų pritarta Vietos savivaldos įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui, prašom balsuoti už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 71 Seimo narys, balsavo 70 Seimo narių: už balsavo 28 Seimo nariai, prieš – 5 Seimo nariai, susilaikė 37 Seimo nariai. Įstatymo projektui nepritarta.
Dabar, kolegos, balsuosime. Kas pritariate, kad būtų tobulinamas, balsuojate už, kas už atmetimą, balsuojate prieš. Alternatyvus balsavimas. Prašom balsuoti.
Užsiregistravo 72 Seimo nariai, balsavo 67 Seimo nariai: už – 39, prieš – 28. Projektas grąžinamas tobulinti.

13.14 val.
Garantinio fondo įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-340 (pateikimas)

Darbotvarkės 1-15 klausimas – Garantinio fondo įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-340. Pranešėjas – R. Žemaitaitis.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Laba diena, kolegos. Leiskite pristatyti Garantinio fondo įstatymo 5 straipsnio 2 dalies papildymą. Pagal šiuo metu esantį reglamentavimą iš tikrųjų buvo neaišku, kada ir kaip administratorius turėtų kreiptis į Garantinį fondą ir dėl darbuotojų darbo užmokesčio. Siūlau vietoj žodžių „nėra duomenų, patvirtinančių“ – „yra duomenys, patvirtinantys“, kad darbuotojas turi teisę gauti su darbo santykiais susijusias išmokas iš Garantinio fondo. Tiesiog patikslinti, kad nebūtų nereikalingai perveliama.
PIRMININKAS. Nori paklausti K. Daukšys. Prašau.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, tai dabar ką bankroto administratorius turės pateikti Garantiniam fondui, kad gautų pinigų?
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Iki to laiko būdavo, kad faktiškai nepateikdavo ir kai kurių dokumentų. Jeigu, pavyzdžiui, dingo dokumentai, nėra darbo sutarties, tai eidavo, įrodinėdavo ir panašiai, tai buvo ilgas procesas. Dabar yra juridinis faktas ir automatiškai jis galės gauti iš Garantinio fondo.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Motyvai už ir prieš. Užsirašiusių nėra. Gal, kolegos, galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Ačiū.
Svarstysime balandžio 25 d. Pagrindinis komitetas – Ekonomikos komitetas, papildomas – Socialinių reikalų ir darbo komitetas.

13.15 val.
Garantinio fondo įstatymo 12 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4497 (pateikimas)

Darbotvarkės 1-16 klausimas – Garantinio fondo įstatymo 12 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4497. Pranešėjas – R. Kupčinskas.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Laba diena, gerbiamieji kolegos. Šio įstatymo pagrindinis tikslas yra sušvelninti tam tikras padarytas nuoskaudas arba klaidas tiems įmonių darbuotojams, kai 2000 m. spalio 1 d. priimant Garantinio fondo įstatymą jų įmonių buvo bankroto situacija, ir toli gražu jie neatgavo tų lėšų, t. y. atlyginimo, išeitinių pašalpų ir kompensacijų už neišnaudotas atostogas, nes tuo metu buvo visiškai kitas Bankrutuojančių įmonių įstatymas ir Garantinio fondo įstatymas nebuvo priimtas. Kartu mes atkurtume valstybės prestižą ir bent iš dalies kompensuotume tiems žmonėms už patirtą tam tikrą žalą dėl valstybės institucijų nepakankamos kontrolės, visų pirma Darbo inspekcijos ir kitų institucijų, bent iš dalies atlygintume tą skriaudą.
Skriaudos atlyginimas maksimaliai būtų už neišnaudotas atostogas, ne daugiau kaip 430, dauginta iš 2, o šiaip pagal tą suskaičiuotą kompensacijos už neišnaudotas atostogas dydį. Ačiū.
PIRMININKAS. Nori paklausti vienas Seimo narys – K. Daukšys. Prašom.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, apie kokią pinigų sumą mes šnekame?
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Čia kompensacija už neišnaudotas atostogas.
K. DAUKŠYS (DPF). Kiek čia sudarytų maždaug?
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Maksimaliai, aš jau minėjau, 430, dauginta iš 2. Tuo metu 430 buvo minimalus atlyginimas. Kokia bendra apimtis? Tuo laiku bankrutavo tikrai nemažai įmonių, tarp jų „Inkaras“, „Oruva“, maksimaliai galėtų iki dešimt, bet realiai kur kas mažesnės sumos. Kaip tik visai neseniai buvo priimtos pataisos dėl išmokų už neišmokėtas išeitines pašalpas arba neišmokėtus atlyginimus, irgi buvo 430x3 neišmokėti atlyginimai. Labai prašyčiau pritarti, o svarstyti turbūt kartu su kolegos R. Žemaitaičio pateiktu įstatymo projektu. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui R. Kupčinskui.
Dėl motyvų prieš, už užsirašiusių nėra. Gal, kolegos, galime bendru sutarimu sutarti? (Balsai salėje) Kaip sakote? Loreta kažką norėjo dar pasakyti. Prašau.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Aš noriu atkreipti dėmesį, kadangi tikrai reikės papildomų pinigų, pagal Statutą reikia Vyriausybės išvados.
PIRMININKAS. Gerai. Ačiū. Kolegos, bet pirmiausia turime nuspręsti, ar pritariame. Ar norite balsuoti? Norite balsuoti. Kas už projektą, prašom balsuoti už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 58 Seimo nariai. Balsavo 57 Seimo nariai: už – 49, prieš nėra, susilaikė 8. Įstatymo projektui pritarta.
Svarstysime taip pat, kaip ir buvo pasiūlyta, balandžio 25 d. Pagrindinis – Ekonomikos komitetas, papildomas – Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Aš manyčiau, galėtume pritarti bendru sutarimu, kad prašytume Vyriausybės išvados. Ar galime pritarti, kolegos? Ačiū.

13.20 val.
Profesinio mokymo įstatymo 19 straipsnio 1 dalies 2 punkto pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-240 (pateikimas)

1-17 klausimas – Profesinio mokymo įstatymo 19 straipsnio 1 dalies 2 punkto pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-240. Pranešėja – V. V. Margevičienė.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kantriausi kolegos, kurie dar išlaukėte iki pietų pertraukos, noriu jums pristatyti labai nesudėtingą, labai paprastą įstatymą. Daugelis profesinių mokyklų vadovų ir moksleivių kreipėsi į mane jau praėjusioje kadencijoje (tiesiog nespėjau to pateikti), o dabar, kadangi savo pranešime premjeras pasakė, kad iš tikrųjų skatins profesinio mokymo prestižą, tai mane paskatino parengti šią įstatymo pataisą. Šios pataisos esmė yra ta, kad dabar baigę profesinę mokyklą jauni žmonės gauna profesinės mokyklos baigimo pažymėjimą. Jis labai dažnai yra sutapatinamas su darbo rinkos kvalifikacinių kursų baigimo pažymėjimu. Profesinėse mokyklose mokslas trunka nuo 2,5 iki 3,5 metų, o darbo rinkos mokymo tarnybose ar tuose kursuose per 20 savaičių įgyjama kažkokia papildoma kvalifikacija. Ir tai yra sutapatinama. Dabar šia pataisa norėtume, kad profesinę mokyklą baigęs absolventas gautų ne profesinio mokymo pažymėjimą, o profesinio mokymo diplomą.
Sutinkame su Teisės departamento pastabomis. Taip pat aš kreipiausi prašydama pagalbos, ar teisingai viską darome, į Švietimo ir mokslo ministeriją, kalbėjau su ponu Mečislavu Griškevičiumi. Jis mums pateikė kai kurias pataisas. Mes jas tikrai pasistengsime įtraukti į šio įstatymo svarstymą. Labai prašau pritarti, nes iš tikrųjų Lietuvoje profesinės mokyklos yra puikios, gerai pasirengusios, turi labai geras materialines bazes ir vaikai arba studentai verti turėti profesinio mokymo baigimo diplomą. Ačiū.
PIRMININKAS. Pranešėjos nori paklausti keturi Seimo nariai. Klausia M. Petrauskienė. Ruošiasi A. Pitrėnienė.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Aš norėčiau paklausti gerbiamosios pranešėjos. Gal jūs domėjotės ir galėtumėte pasakyti, kodėl diplomą… Juk anksčiau, iki 2007 m., buvo įvardijami kaip profesinio mokymo baigimo diplomai. Paskui buvo pakeisti pažymėjimais. Tikrai aš sutikčiau su tuo, kad diplomas yra rimčiau, lyg ir didesnis prestižas. Dabar pastebima tendencija, kad profesinės mokyklos įgyja vis didesnį svorį ir netgi baigę kolegijas, universitetus jau išdrįsta mokytis ir profesinėse mokyklose. Ačiū.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Kolege, jūs labai teisi. Iš tikrųjų daugelis, baigę kolegijas (tai aš galiu labai drąsiai patvirtinti Kauno darbo biržos duomenimis), teoriškai būna labai gerai įsisavinę tam tikras žinias, o praktinių įgūdžių stoka verčia juos grįžti į profesinį mokymą. Kodėl nuo 2007 metų tai buvo pakeista, negaliu pasakyti. Aš tikrai labai dėkinga gerbiamajai A. Pitrėnienei už pateiktas pastabas. Iš tikrųjų dalis, ne visi, baigia bendrąjį lavinimą profesinėse mokyklose. Kiti ateina trylikamečiai, keturiolikamečiai, kurie būna net pagrindinės mokyklos nebaigę, bet mes turime nemažai profesinių mokyklų, kurios turi akredituotas ir labai gerai vertinamas gimnazijas. Aš manau, kad laikas grįžti svarstyti šį klausimą ir iš tikrųjų teikti diplomą.
PIRMININKAS. Klausia A. Pitrėnienė. Ruošiasi K. Daukšys.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamoji kolege, kai mes pasikalbėjome, iš tikrųjų turėjau dar laiko iki šiandienos pateikimo ir daug mąsčiau apie sąvokas. Būtų du klausimai. Ar jūs kalbėjotės su aukštųjų universitetinių ir neuniversitetinių mokyklų studentais, galbūt rektoriais, direktoriais?
Antras. Dar tokia mintis atėjo, kad galbūt būtų galima kreiptis į… Mes juk turime Lietuvių kalbos komisiją. Galbūt prašyti sąvokos atitikmens, kad nedubliuotume nei su pažymėjimu, o kad pakylėtume, nedubliuotume su diplomo sąvoka? Galbūt yra dar kokių nors gerų žodžių, kuriuos mes tikrai galėtume pavartoti šitame įstatyme ir taip tiesiog sugraduotume. Tai būtų visiškai aišku ir visiems suprantama, ir pagarba visiems.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamoji kolege, ačiū jums. Šiandien mūsų frakcijoje buvo švietimo ir mokslo ministras. Mes apie tai irgi kalbėjome. Šiandien ministras pasakė, kad iš tikrųjų jau šiais metais kai kurios mokyklos, kai kurių profesinių mokyklų absolventai laikys egzaminus pas darbdavius, nes ir patys darbdaviai jau nori, kad ateitų specialistas ir būtų aiškiai įvardyta, kokio amato jis išmoko ir kokios profesijos jis turi diplomą. Šiandien frakcijoje apie tai kalbėjome su ministru. Man atrodo… Dar mane paskatino šią įstatymo pataisą rengti ir tai, kad iš tikrųjų mūsų profesinių mokyklų vaikinai, ypač medžio apdirbimo srities ar automobilių remonto ir serviso srities specialistai, išvyksta į kitas Europos Sąjungos valstybes ir, kadangi turi tik pažymėjimą, jie labai dažnai netgi rašo prašymus į Švietimo ir mokslo ministeriją, kad išverstų ir pateiktų anglų kalba, kas jie tokie yra. Mes net užkertame kelią mūsų puikiems specialistams kai kuriose Europos Sąjungos valstybėse dirbti pagal specialybę, nes pažymėjimas – tai toks neprestižinis lapelis, kuris turi labai menką vertę.
PIRMININKAS. Klausia K. Daukšys. Ruošiasi A. Mazuronis.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, iš tikrųjų pažymėjimas yra tik tas lapelis, kuris pažymi, kad tas žmogus vieną arba kitą dalyką moka.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Taip.
K. DAUKŠYS (DPF). Kaip ten mes jį pavadinsime, to nepakeisime. Dabar man pasakykite paprastą dalyką. Žmogus baigė prieš metus profesinę mokyklą ir gavo pažymėjimą, o po metų, kai tas žmogus baigs profesinę mokyklą, gaus diplomą. Kaip bus su tuo žmogum, kuris baigė anksčiau? Ar jam keisime irgi į diplomus, ar jis liks su pažymėjimu ir kaip jis tada atrodys toj bendroj visuomenėj, kai jaunesnis bus jau su diplomu? Ar čia visa tai nėra daugiau pasiūlymas dėl to, kad būtų forma pakeista į puošnesnę, o ne žiūrima iš esmės, kad tas žmogus žiūrėtų ir mokėtų tą profesiją, kurią baigė, nes darbininką puošia jo mokėjimas dirbti, o ne koks pažymėjimas. Kiekvienas darbdavys greitai atsirinks, ar jis su puošniu diplomu atėjo, ar su nepuošniu. Jeigu žmogus moka dirbti, jis dirbs, jeigu nemoka, jis bus nereikalingas.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū, gerbiamasis kolega. Jūs žinote labai gražią patarlę, kad sutinkam pagal drabužį, o palydime pagal protą. Tai pagal drabužį – tas vaikas, kai ateina su pažymėjimu, ir darbdavys, kad ir kur jisai būtų, pamato, kad tai pažymėjimas, tu moki. Bet kad jis pradėtų dirbti ir įrodytų savo kvalifikaciją, jam turi būti suteikta teisė dirbti.
Mano įstatymo pataisa nesiekia taip toli. Labai ačiū jums. Mes gal galime pataisyti ir galbūt gali tie, kurie tą mokyklą baigė ir ateis. Nes dabar, pavyzdžiui, baigia Europos Sąjungos valstybėse kad ir universitetų ar kolegijų po vieną ar du kursus, grįžta, yra ministerijoje atskiras skyrius, jie pateikia, jiems suskaičiuoja kreditus ir užskaito. Ateityje gal taip ir darysim. Labai ačiū, jūsų labai geras siūlymas.
PIRMININKAS. Klausia A. Mazuronis.
A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkoju. Gerbiamoji pranešėja, aš dabar šiek tiek pasimečiau, taip iki galo ir nesuprantu, koks vis dėlto projekto tikslas? Ar pakeitus pažymėjimą į diplomą tokiu būdu Lietuvoje sėkmingiau įsidarbins daugiau jaunuolių, baigusių tas profesinio ugdymo mokyklas, ar tikslas tas, kad išvažiavus į užsienį jiems sėkmingiau pavyktų išversti tą pavadinimą ir kad sėkmingiau baigę mokslus čia įsidarbintų užsienyje.
Bet vis dėlto mano klausimas ne apie tai. Sakykite, kaip jūs manote, ar tam jaunuoliui yra svarbiau tai, kaip vadinsis jo profesinio ugdymo mokyklos baigimą pažymintis dokumentas, ar svarbiau tai, kad jis baigęs gautų gerą darbą, galėtų aprūpinti savo šeimą, apsirūpinti savo gyvenimą ir panašiai? Ar į tą mes orientuojamės svarstydami profesinio mokslo, nežinau, problematikos sprendimą, galimas galimybes ir panašiai?
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). O tai į ką man dabar atsakyti? Jūs čia dabar tiek daug visko ir taip gražiai pakalbėjote. Ir dabar taip nemandagiai atsilošėte, ir aš dabar jums atsakinėsiu, o jūs taip gulite kėdėje. Aš labai atsiprašau, aš tiesiog irgi kažkaip… Ką tik kalbėjome apie Etikos ir procedūrų komisiją.
Taip, gerbiamasis kolega, aš noriu, kad Lietuvos vaikinas ar mergina turėtų rankoje diplomą, kuriame būtų aiškiai parašyta, kas aš esu, kokį šiandien aš valdau amatą, o ne nuvažiavę su pažymėjimu šluotų gatves ar rinktų indus baruose. Taip, aš noriu, kad mūsų Lietuvos vaikai užsidirbtų ir tinkamą darbą dirbtų. Lygiai taip pat ir mūsų valstybėje. Jeigu mes šiandien įsteigėme nepaprastai didelius ir labai gražius sektorinius įvairaus darbo… Pavyzdžiui, 17 mln. Kaune, medžio apdirbimo pramonės cechas, 100 elektroninių staklių, ir vaikas, kuris 3,5 metų mokosi ir išeina tik su pažymėjimu, o ne su medžio apdirbimo meistro diplomu… Man atrodo, kad mes galime svarstyti. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjai V. V. Margevičienei. Motyvai dėl įstatymo projekto. Už – V. Stundys.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju. Kolegė V. V. Margevičienė gana įtikinamai ir motyvuotai pagrindė šitos pataisos būtinybę. Aš tik atkreipčiau dėmesį, kad diplomas pripažįsta kvalifikaciją. Profesinės mokyklos, be abejo, suteikia amato kvalifikaciją, ir visiškai logiška svarstyti šitą siūlymą, diskutuoti visiškai nesibaiminant, kad čia gali įvykti kokių nors painiavų, tarkim, su aukštojo mokslo diplomu. Ne čia yra esmė. Atsiskiria tie diplomai ir jų pripažįstamos kvalifikacijos.
Būtent dėl to aš raginu, balsuokime, bus proga padiskutuoti su Švietimo ir mokslo ministerijos specialistais šitą klausimą. Be abejo, formaliai žiūrint taip, kvalifikaciją atspindi turimas diplomas. Pažymėjimas tiktai pažymi tam tikrą aplinkybę, tam tikro kurso baigimą, nieko daugiau. Taip atsiskirtų formalusis mokymas nuo įvairiausių neformaliojo mokymo formų ir pavidalų, kurių dabar yra labai gausu ir kurių baigimas paprastai yra įforminamas būtent pažymėjimo davimu. Pažymėjimas yra tam tikra vienkartybė, o diplomas jau yra stabili įgyta kvalifikacija. Ne dvejokime, o pritarkime.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – M. A. Pavilionienė.
M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Aš nesu prieš, bet aš tiesiog noriu pasakyti, kad mes čia žaidžiame žodžiais. Diplomas taip pat pažymi tam tikrą studijų baigimo pakopą. Taigi, žodžiai „pažymėti“, „žymėti“ nėra blogi, bet mes patys vienam ar kitam žodžiui suteikiame menkesnes ar solidesnes prasmes. Aš už diplomą, žodį, kuris kyla iš garbingos graikiškos kalbos. Vienu žodžiu mes pasakome viską, bet nereikia suteikti žodžiui to, ko jame nėra. Ačiū.
PIRMININKAS. Kolegos, gal galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ar galime? (Balsai salėje) Bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ar prašo? (Balsai salėje) Balsuojame. Gerai, balsuojame. Kas už įstatymo projektą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 63 Seimo nariai, balsavo 63: už – 61, susilaikė 2. Įstatymo projektui yra pritarta. Svarstysime balandžio 25 dieną. Pagrindinis – Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas.

13.35 val.
Seimo nutarimo „Dėl Laisvės premijų komisijos sudarymo“ projektas Nr. XIIP-220 (pateikimas)

Kolegos, pereiname prie 1-18 klausimo – Seimo nutarimo „Dėl Laisvės premijų komisijos sudarymo“ projekto Nr. XIIP-220. Pranešėjas – M. Adomėnas.
M. ADOMĖNAS (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Pavaduodamas Žmogaus teisių komiteto pirmininką ir vykdydamas Laisvės premijų įstatymo numatytą pareigą Žmogaus teisių komitetui pateikti Seimui komisijos sudėtį, teikiu nutarimo projektą, kuriuo nustatoma Laisvės premijų komisijos sudėtis. Kandidatai, deleguoti kiekvienas frakcijos, turbūt jums yra žinomi.
Galima perskaityti tą sudėtį. Vienuolika vardų, atsiprašau, dvylika vardų. Nuo Liberalų sąjūdžio frakcijos – P. Auštrevičius, nuo Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos – I. Degutienė, nuo Lietuvos socialdemokratų partijos frakcijos – G. Kirkilas, nuo Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcijos – J. Kvetkovskij, nuo „Drąsos kelio“ frakcijos – V. A. Matulevičius, du Nepriklausomybės akto signatarai: N. Medvedevas ir S. Pečeliūnas, nuo Lietuvos jaunimo organizacijų tarybos – Loreta Senkutė, nuo Mišrios Seimo narių grupės – P. Urbšys, nuo frakcijos „Tvarka ir teisingumas“ – O. Valiukevičiūtė, nuo Lietuvos jaunimo organizacijų tarybos – Mantas Zakarka ir nuo Darbo partijos frakcijos – Z. Žvikienė. Prašytume pritarti šiam nutarimui.
PIRMININKAS. Kolegos, ar pranešėjui neturite klausimų? Gal galime, kolegos, iš karto pereiti prie… (Balsai salėje) Prašau pritarti. Ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Kolegos, gal galime šiandien ir priimti šį nutarimą? Pirmininkas teikia skubos tvarką. Kolegos, ar galime? Svarstymui. (Balsai salėje)
Kolegos, kadangi yra Teisės departamento išvada, siūlome pasvarstyti komitetuose, gal nereikėtų skubėti.
Pagrindinis komitetas – Žmogaus teisių komitetas. Siūloma svarstyti balandžio 11 dieną.

13.37 val.
Informaciniai pranešimai

Kolegos, kadangi rytinė darbotvarkė išsemta, visi klausimai apsvarstyti, dar norėčiau perskaityti V. Uspaskicho pareiškimą dėl Tarpparlamentinių ryšių grupės įkūrimo. Pranešu, kad yra įkurta Tarpparlamentinių ryšių su Rusijos Federacija grupė ir išrinktas pirmininkas V. Uspaskichas, pavaduotojai B. Bradauskas ir P. Gylys. Grupę sudaro 70 Seimo narių. Aišku, yra ir jų parašai.
Kolegos, rytinę darbotvarkę baigus posėdis baigėsi. Norite registruotis? Registruojamės.
Užsiregistravo 62 Seimo nariai. Pertrauka iki 15.00 val. (Gongas)
