LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 89
STENOGRAMA

2013 m. spalio 10 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotoja I. DEGUTIENĖ

     PIRMININKĖ (I. DEGUTIENĖ, TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, pradedame vakarinį posėdį. Registruojamės. Gerbiamieji kolegos, ne visiems pavyko užsiregistruoti, nes iš pradžių neveikė sistema, tai aš dabar siūlau ištraukti korteles, iš naujo įdėti, ir tada registruosimės. Registruojamės. Gerbiamieji kolegos, yra šiek tiek nesklandumų su kompiuterine sistema. Gal pradedame pirmą klausimą, per tą laiką bus pataisyta.

15.06 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos valstybinio socialinio draudimo fondo 2012 metų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektas Nr. XIIP-952 (pateikimas)

    Kviečiu į tribūną socialinės apsaugos viceministrą A. Bitiną pristatyti Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos valstybinio socialinio draudimo fondo 2012 metų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektą. Prašau.
     A. BITINAS. Laba diena, gerbiamieji Seimo nariai. Teikiamas Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos valstybinio socialinio draudimo fondo 2012 metų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektas. Šiuo nutarimo projektu, kuriam rugsėjo 4 d. pritarė Respublikos Vyriausybė, siūloma patvirtinti du dalykus: Valstybinio socialinio draudimo fondo 2012 metų biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinį ir 2012 metų konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinį. Šitas paketas vadinasi 2012 metų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys.
    Labai trumpai, kokie pagrindiniai dalykai. Kaip aš sakiau, mes dabar kalbame apie 2012 metų fotografiją, 2012 metų situaciją. "Sodros" biudžeto pajamos sudarė 11,6 mlrd. Lt, tai yra 0,5 mlrd. Lt, arba 4,5 %, daugiau negu 2011 m. Vadinasi, augimas, palyginti su planu, buvo 0,5 mlrd.
    Kodėl padidėjo pajamos? Pajamos padidėjo dėl to, kad didėjo apdraustųjų skaičius ir atitinkamai buvo mokama daugiau darbo užmokesčio, ir atitinkamai "Sodra" gavo daugiau pajamų.
    Keletą žodžių apie išlaidas. 2012 m. išlaidos buvo 13,4 mlrd. Lt, t. y. buvo 2,8 % didesnės negu 2011 m. Kodėl padidėjo 2012 m. "Sodros" išlaidos? Pirmas dalykas, todėl, kad buvo atkurtos valstybino socialinio draudimo pensijos į ikikrizinį lygį. Tačiau atkreiptinas dėmesys, kad sumažėjo išlaidos, skirtos ligos, motinystės draudimui. Pavyzdžiui, pasakysiu tokį skaičių: 2012 m. šios išlaidos buvo 12 % mažesnės negu 2011 m. Kodėl 12 %? Todėl, kad nuo 2011 m. liepos mėnesio buvo pakeista Ligos ir motinystės įstatymo tvarka, pagal kurią motinystės ir tėvystės atostogos buvo pradėtos taikyti pagal naują formulę. Tai yra žmonės gali rinktis metus arba dvejus metus.
    Kitas dalykas. 20 % mažiau buvo išleista pervedimams į privačius pensijų fondus, nes 2012 m. pervedimai į privačius fondus buvo 1,5 %, o 2011 m. buvo 2%. Taigi atkreipiu dėmesį, kad pervedimai į privačius fondus 2013 m. buvo kompensuojami iš valstybės biudžeto - iš Stabilizavimo rezervo fondo.
    2012 metų rezultatas, aišku, yra neigiamas. Deficitas yra 1,85 mlrd. Kad būtų vaizdžiau, šiek tiek papasakosiu, koks planuojamas deficitas ateityje. Kaip ir sakiau, 2012 m. - 1,8 mlrd., Vyriausybė vakar patvirtino 1,2 mlrd., 2015 m. jau planuojama minus 621 mln., 2016 m. - minus 158 mln. Šitie skaičiai galėjo būti geresni, tačiau pervedimai į privačius fondus yra finansuojami bent jau 2014 m. biudžeto projekte, kuris bus pateiktas Seimui, iš "Sodros" lėšų.
    Dabar tokie pagrindiniai dalykai dėl skaičių. Ką gi pasakė Valstybės kontrolė? Valstybės kontrolė nustatė tam tikrus pažeidimus ir išsakė sąlygines ir neigiamas išlygas. Esmė yra ta, kad pastaruosius dvejus metus "Sodrą" pradėjo tikrinti Valstybės kontrolė. 20 metų iki to ji buvo tikrinama privačių auditorių, bet po truputėlį "Sodra" pereina prie centralizuotos audito sistemos. Iš tikrųjų rezultatai gerėja. Pernai Valstybės kontrolė buvo pareiškusi neigiamą nuomonę dėl biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinio, šiais metais jau yra sąlyginė nuomonė. Tikimės, kad kitais metais bus pozityvi nuomonė.
    Buvo kai kurių tikrų problemų dėl to, kaip parodyti lėšas. Tam tikros Valstybės kontrolės pateiktos pretenzijos nereiškia, kad "Sodra" "pametė" lėšas ar kažkur jas paslėpė. Iš tikrųjų problema ta, kad neteisingai buvo parodyta. Pavyzdžiui, nedarbo lėšos buvo neteisingai parodytos ir panašiai. Tiesiog tokios pagrindinės problemos.
    Seimo Teisės departamentas savo išvadoje pateikė nuomonę, kad Seimui turi būti teikiamas visas nacionalinių ataskaitų rinkinys, kadangi Valstybės kontrolė yra patikrinusi ir Ligonių kasas, ir Valstybinę mokesčių inspekciją, ir kitas įstaigas. Mes siūlome šią pastabą įvertinti jau svarstant komitetuose. Prašome jūsų pritarti. Iš tikrųjų įdomi ataskaita, tikrai komitetuose bus apie ką pakalbėti. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkui pranešėjui. Jūsų nori klausti 7 Seimo nariai. Pirmasis - M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamasis viceministre, žinoma, jeigu čia būtų ne buhalterinių ataskaitų rinkinio tvirtinimas, tai aš kategoriškai pasisakyčiau ir nepritarčiau dėl viso lėšų naudojimo per praeitą laikotarpį, t. y. 2012 m. Dabar turime pasekmes - Konstitucinis Teismas vis priima ir priima sprendimus. Neteisinga čia, neteisinga ten. Šiandien tema ne ta, šiandien tema yra buhalterija, ar du plius du yra du, ar du plius du yra penki.
    Ir mano klausimas toks: prašau pasakyti, kitose šalyse, pavyzdžiui, Vokietijoje, kiek į socialinio draudimo sistemą patenka lėšų iš valstybės biudžeto? Na, pavyzdžiui. Toliau. Mes dabar, tiksliau, "Sodra" gauna paskolas iš valstybės biudžeto. Kokia jūsų nuomonė, ar valstybės biudžetas elgiasi teisingai, kai duoda pinigus kitai valstybės institucijai ir dar reikalauja per dvejus metus, pavyzdžiui, mokėti didžiausias palūkanas? Du klausimai. Kitų valstybių įnašas į valstybinio socialinio draudimo sistemas ir ar teisinga, jūsų nuomone, kai "Sodra" moka procentus?
     A. BITINAS. Ačiū gerbiamajam M. Zasčiurinskui už tikslingus klausimus. Pirmas dalykas dėl kitų šalių. Iš tikrųjų Vokietijoje apie trečdalis "Sodros" biudžeto deficito finansuojamas valstybės lėšomis, tačiau sistema yra taip sutvarkyta, kad ten nerodoma, kad Vokietijos "Sodra" skęsta skolose. Tiesiog padengiama automatiškai ir tuo siekiama didinti pasitikėjimą sistema. Galima rodyti, kad "Sodra" skęsta, galima naujus įsipareigojimus vykdyti "Sodros" sąskaita, tačiau šiuo atveju labai svarbu pasitikėjimas. O kai matai, kad "Sodra" turi 10 mlrd. deficitą, tai tas pasitikėjimas sudėtingas. Tokios pačios problemos yra ir Prancūzijoje, ir lenkų atstovas buvo atvykęs. Kitose šalyse tikrai yra gerokai daugiau problemų. Labai mažai šalių, kurios turi sukaupusios rezervą. Prancūzija sukaupusi rezervą, Skandinavijos šalys, Estija, tačiau iš tikrųjų tas rezervas per krizę yra gerokai sumažėjęs. Šiandien mes irgi esame numatę Seimo gaires ir Vyriausybės priemonių plane kurti rezervą, tačiau kol kas su tokiu deficitu negalima pradėti.
    Dabar dėl paskolų "Sodrai" su palūkanomis. Klausimas, mano supratimu, yra beveik baigtas spręsti. Įstatymas pakeistas taip, kad nuo 2014 m. valstybė skolina "Sodrai" be palūkanų, tačiau mes, aišku, turime senas paskolas, yra apie 10 mlrd. senų paskolų ir už tas paskolas "Sodra" turi mokėti palūkanas. Šiuo metu su Finansų ministerija vedame diskusijas, kaip daryti su senomis paskolomis ir su refinansavimu. Manau, šitą klausimą galėsime panagrinėti pakvietę ir Finansų ministerijos atstovus į komitetą, ir jie, jeigu nepavyks susitarti, galės pristatyti savo poziciją. Ačiū už klausimą.
     PIRMININKĖ. Klausia A. Sysas.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis viceministre, dvi draudimo rūšys ataskaitoje akivaizdžiai rodo, kad ligos ir motinystės išlaidos 30 % viršija pajamas ir pensinio draudimo išlaidos 10 % viršija pajamas. Kokios padarytos išvados ir ką siūlysite kitų metų biudžete? Nors mes kalbame apie 2012 m. ir eina 2013-ieji, bet tai yra akivaizdūs skaičiai, kurie rodo, kad sprendimai, kurie yra priimti politiniu lygmeniu, ir realūs skaičiai neatitinka, ir šitie sprendimai didina socialinio draudimo deficitą ir skolą.
     A. BITINAS. Ačiū už klausimą, gerbiamasis Sysai. Iš tikrųjų dėl ligos ir motinystės mes šiuo metu esame surengę keletą diskusijų, pradedame diskutuoti su socialiniais partneriais. Iš vienos pusės lyg ir matome mažėjimą 12 %, palyginti su 2011 m., tačiau vis dėlto mes turbūt turime pačią geriausią Europoje motinystės sistemą. Tikslas yra subalansuoti "Sodros" biudžetą. Jeigu, kaip teisingai sakote, yra 30 % deficitas, tai manau, kad ateityje mes turėsime priimti kompleksinį sprendimą ne vien tik kirsdami per išmokas, tačiau reikia skatinti žmones kuo greičiau įsijungti į darbo rinką, kad grįžtų kuo daugiau žmonių į darbo rinką ir nemažinti socialinių garantijų. Tą dalyką pamatė po dvejų metų, liepos mėnesį kaip tik bus dveji metai, kai įstatymas veikia, pamatė trūkumus, nes iš tikrųjų yra tam tikrų spragų motinystės draudimo srityje. Bandysime balansuoti, nes iš tikrųjų "Sodros" biudžetas turi būti balansuojamas. Kas kita pensijos, kur mažėja darbuotojų skaičius, tačiau motinystė yra grindžiama tuo, kad jauni žmonės sumoka ir paprastai jauni žmonės eina į motinystės ir tėvystės atostogas.
    Dabar dėl pensinio draudimo. Iš tikrųjų Vyriausybė patvirtino projektą, kad kitais metais pagal naują formulę, kur yra du plius vienas plius vienas, ta pirmoji "Sodros" dalis "Sodros" biudžete numatyta finansuoti iš "Sodros" lėšų. Anksčiau buvo iš valstybės biudžeto. Aš manau, tai irgi aptarimo klausimas. Manau, kad Seimo komitetuose tą reikia diskutuoti, nes šiandien galioja Socialinio draudimo įstatymo straipsnis, kuriame pasakyta, kad jeigu valstybė priima tam tikrus įsipareigojimus, bloginančius "Sodros" padėtį, turėtų būti kompensuojamos lėšos. Tas straipsnis neatšauktas. Mes Vyriausybės priemonių plane ir Seimo gairėse tuos dalykus esame numatę. Iš planuojamų artimiausių darbų tai yra bazinės pensijos perdavimas į valstybės biudžetą ir, aišku, skolos konsolidavimas. Kokiu būdu, kada, diskutuosime gana intensyviai. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Aš tiesiog noriu priminti: klausti minutė, atsakyti - 2 min. Atsiprašau, viceministre.
     A. BITINAS. Gerai.
     PIRMININKĖ. Klausia K. Glaveckas.
     K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamasis pranešėjau, iš tikro konsoliduotas fiskalinis deficitas dviem trečdaliais priklauso nuo "Sodros" deficito. Ir per tą krizės laikotarpį 2008-2012 m., per ketverius metus, visa laimė, kad vienaip ar kitaip valstybė sugebėjo įvykdyti visus įsipareigojimus dėl pensijų, nors iš dalies buvo sustabdytos ir iš dalies deficitas buvo. Mano klausimas toks: kada jūs planuojate, kad metinis "Sodros" deficitas bus panaikintas arba, kitaip sakant, kada bus subalansuotas biudžetas, nuo kelintų metų? Juo labiau kad algos kyla, minimalus atlyginimas šiais metais padidėjęs ir atlyginimų augimas yra numatytas.
    Ir antras klausimas. Kalbame apie pajamas, bet taip pat yra ir sąnaudų rezervai. Ką numatoma padaryti, kokius visos "Sodros" sistemos struktūrinius pokyčius, kad sumažintume ir tą išlaidų dalį nepakenkdami pensijų dydžiui ir netgi įgyvendindami įsipareigojimus? Ačiū.
     A. BITINAS. Ačiū už klausimą. Pirmiausia atsakysiu pagal patvirtintą Vyriausybės projektą. Numatoma, kad 2017 m. biudžetas bus subalansuotas. Čia pagal tuos rodiklius, kuriuos pateikė Finansų ministerija. Tačiau turėdami omenyje, kad paprastai planas yra viršijamas (kaip sakiau, 2012 m. buvo viršytas pusę milijardo), tikimės, kad galbūt ir 2016 m., nes pagal projektą 2016 m. - 158 mln. deficitas. Tikimės, kad tai bus gerai.
    Dabar dėl išlaidų sumažinimo. Aš jau pasakiau dėl motinystės. Iš tikrųjų mes turime didžiausią problemą ir dėl pensijų.
    Dėl pensijų. Kas mažintų išlaidas? Pirmas dalykas. Bazinės pensijos perkėlimas.
    Antras dalykas. Tam tikrų matematinių, ekonominių metodų perkėlimas į sistemą. Tai yra apskaitos vienetų sistema, tai yra geresnis valdymas, apskaita pagal kiekvieną draudimo rūšį. Tikrai manome, kad tas priemonių kompleksas padės gerinti patį išlaidų efektyvumą. Tiek.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia D. Jankauskas.
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamasis viceministre, jūs išsamiai pateikėte 2012 m. ataskaitą, nors ir pranešime, ir atsakymuose daug kur daugiau lyg ir apie ateities planus kalbate. Mano klausimas yra iš dalies dėl 2012 m., nes išlaidų lyginimas su 2011 m. vargu ar yra visiškai korektiškas, ypač kai kalbama apie pensijas. 2012 m. buvo mokamos jau nesumažintos, t. y. atkurtos iki krizinio lygio senatvės pensijos, ir jeigu neklystu, buvo baigtos išmokėti senos skolos 1995-2002 m. dirbusiems pensininkams - apie 80 tūkst. gavėjų ir apie 263 mln. Lt. Patikslinkite, jeigu iš atminties sakau ne tuos skaičius. Mano klausimas, kokia "Sodros" deficito dinamika senatvės pensijų dalyje per pastaruosius metus - 2011 m., 2012 m., 2013 m. ir kada susibalansuoja pensijų dalis?
     A. BITINAS. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų jūsų pastabos teisingos. 2012 m. buvo išmokėtos ir skolos ta jūsų paminėta dalimi. Tai iš tikrųjų paveikė deficito dydį.
    Dabar dėl dinamikos. Iš tikrųjų čia toks turbūt teorinis klausimas. Nuo 2015 m. planuojame, kad bazinė pensija, ar, vadinkime, universali pensija, bus mokama iš valstybės biudžeto. Jeigu žiūrėtume į pensijų dalį... Aišku, viena vertus, gali sakyti, permetame iš vienos kišenės į kitą, tačiau, kita vertus, jeigu žiūrėtume formaliai į biudžetą, planuojame, tikimės 2015 m. biudžeto tam tikro subalansavimo, nes perkėlus bazinę pensiją atsilaisvina tam tikra "Sodros" įmokų dalis ir iš tos įmokos dalies galima dengti kitus deficitus. Kaip aš ir minėjau, skaičiavimai rodo, kad pensijų dalies subalansavimas turėtų būti jau ir 2016 m., jeigu... Aš dabar sakau pagal tą biudžetą, kuris vakar yra patvirtintas Vyriausybės. Jeigu bus priimti papildomi sprendimai, gal ir greičiau. Tiktai atkreipiu dėmesį, kad dar liko nekompensuotos pensijos.
     PIRMININKĖ. Ačiū, viceministre. Jūs atsakėte į klausimus skirtu laiku. Laikas baigėsi. Dėkui.
    Dabar po pateikimo vienas - už, vienas - prieš. Gerbiamasis Broniau, niekas nenori kalbėti prieš, ar jūs norite kalbėti už? Norite. Tuoj įjungsime.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Be abejo, reikėtų reaguoti į tuos klausimus, kurie buvo užduoti iš dešinės pusės dėl "Sodros" biudžeto subalansavimo. Klausimai yra teisingi, tiktai reikėtų pridurti vieną sakinuką: mums nepavyko subalansuoti, kaip galvojate jūs, nes palikta vadinamoji "Sodros" skylė - 10 mlrd. Lt skolos daug ką pasako.
    Šiaip siūlau balsuoti už, nors iš esmės reikėtų gerai pagalvoti, ar negaištame mes per daug laiko tvirtindami tokias ataskaitas, dėl kurių ar patvirtinimo ar nepatvirtinimo nėra jokio paskesnio mechanizmo. Nepatvirtinsime ir kas toliau? Nieko. Todėl reikėtų galbūt tiktai pateikti Seimo nariams susipažinti su tomis ataskaitomis ir negaišti laiko čia politikavimui. Dėkoju.
     PIRMININKĖ. Gal galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Balsuojame. Bandome balsuoti. Kas po pateikimo pritariate Seimo nutarimui dėl "Sodros" 2012 m. konsoliduotųjų ataskaitų rinkinio patvirtinimo, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 79 Seimo nariai: už - 75, prieš nėra, susilaikė 4. Po pateikimo pritarta.
    Pagrindinis - Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomas - Audito komitetas. Numatoma svarstyti lapkričio 19 d.

15.25 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 207 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIP-1123 (pateikimas)

    Kitas klausimas - Administracinių teisės pažeidimų kodekso 207 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas. Kviečiu į tribūną R. Šimašių. Pateikimas.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, šis įstatymo projektas kolegos P. Auštrevičiaus pateiktas dar 2009 m. Tiesą sakant, kadangi gerbiamasis Petras turėjo išvykti į komandiruotę, aš šiandien prisijungiau prie iniciatorių ir su malonumu jums noriu šitą projektą pristatyti.
    1992 m. Administracinių teisės pažeidimų kodekse atsirado norma, pagal kurią iki 2 tūkst. Lt galima bausti asmenis, kurie sistemingai agituoja Lietuvos piliečius emigruoti.
    Tiesą sakant, neturime duomenų, kad ta norma būtų bent kartą pritaikyta, bet, kita vertus, labai nesinorėtų, kad tokia tuščia norma kabotų. Mano supratimu, jeigu kas nors ir padeda ne emigruoti arba skatina emigruoti, kiek tai susiję su Administracinių teisės pažeidimų kodeksu, klausimas yra tik apie pagarbą savo piliečiams. Kai šiandien gerbiamasis A. Mockus pristatė ATPK projektą, pagal kurį galima elektroniniu būdu daugiau tvarkyti reikalus, aš manau, kad tai galbūt leis vienam kitam žmogui pasilikti Lietuvoje, nes akmenukai sveriant išvažiuoti ar pasilikti dažnai priklauso ir nuo pagarbaus požiūrio į pilietį.
    Šita 207 straipsnio norma akivaizdžiai rodo, kad mes nežiūrime pagarbiai į Lietuvos žmogų, kad mes laikome Lietuvos žmones tarsi kokius nors avinus, uždarytus garde. Jeigu kas nors pasako, kad, žiūrėk, kitur galbūt geriau, mes nebandome įsiklausyti, o kodėl, o kaip, ir parodyti, kad Lietuvoje irgi yra gerai, irgi yra galimybių ir tai padaryti, bet grasiname potencialiomis baudomis.
    Mano supratimu, tai yra visiškai neadekvatu, nelogiška, nė kiek nedera su laisvos valstybės principais. Iš tikrųjų tai neatgraso nuo agitavimo už emigraciją, tuo labiau nuo emigracijos. Jeigu ką nors ir padaro dėl santykio su emigracija, tai nebent parodo, kad mes negerbiame Lietuvos žmonių ir kaip tik paskatiname emigruoti.
    Taigi siūlau iš tikrųjų palaikyti šitą projektą, kurio esmė labai paprasta - atsisakyti tokio baudimo, traktuoti savo žmones pagarbiai ir iš tikrųjų parodyti, kad Lietuvoje yra daug galimybių jiems siekti savo tikslų, savo laimės, ir taip išlaikyti mūsų žmones čia, Lietuvoje.
    Toks būtų mano trumpas pristatymas.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūsų nori paklausti keturi Seimo nariai. Pirmasis - M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Viską labai aiškiai atsakė, net nespėjau išklausyti, todėl klausimų neturiu. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia E. Masiulis.
     E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų sveikinu, gerbiamasis pranešėjau, šią iniciatyvą. Pasirodo, dar kokių perliukų esama Administracinių teisės pažeidimų kodekse. Prašau pasakyti, ar dėl pigių aviakompanijų reklamos, siūlančios pigiai pasiekti Londoną, Dubliną ar kitus miestus, nebūtų galima pritaikyti irgi šitos nuostatos ir patraukti administracinėn atsakomybėn už tokią reklamą?
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Jeigu kas nors reklamuoja, kad gali greitai pasiekti savo šeimas, aš nežinau, galbūt kuriam nors žmogui tai ir yra akstinas pasilikti kitur ir atvažiuoti čia tik į šeimos šventes. Galbūt kam nors atvirkščiai. Aš manau, kad iš tikrųjų ta norma yra tokia abstrakti ir tokia neaiški, kad aš tik labai džiaugiuosi, kad mūsų pareigūnams užteko sveiko proto niekada jos nepritaikyti, nes sveiko proto reikia ne tik mums - įstatymų leidėjams, bet iš tikrųjų ir pareigūnams, kurie tas normas taiko. Iš tikrųjų labai džiaugiuosi, kad jo vis dėlto tenai pakako.
     PIRMININKĖ. Klausia K. Kuzminskas.
     K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Aš pratęsiu tokį praktinį klausimą. Abiturientų išleistuvių metu jaunimas sakydavo: norime važiuoti į užsienį, pasimokyti...
     PIRMININKĖ. Kolega, garsiau! Nieko negirdėti.
     K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Ar negalėtų pritaikyti šio straipsnio, kai sako: važiuokite, pasimokykite, bet grįžkite į Lietuvą? Ačiū.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Iš tiesų visiškai logiška. Kas yra emigracija, nuolatinė emigracija, laikina emigracija, laikinas išvažiavimas pabūti ir pasisemti patirties? Visa tai yra klausimai, į kuriuos neįmanoma pagal šią normą atsižvelgti, į ją įrašyti. Tiesą sakant, mes neturime laikyti nė vieno žmogaus pririšto čia. Jeigu turime pasaulio garso mokslininką, kuriam objektyviai čia nėra laboratorijų, tai kodėl mes turime jį čia laikyti prirakintą? Galbūt tikrai jis turi dirbti kitur? Kita vertus, jeigu mes turime žmonių, kurie, manome, gali čia siekti savo tikslų ir prisidėti prie Lietuvos visuomenės klestėjimo, tai turime ir apie tai šnekėti. Bet tikrai būtų nesąžininga jaunų žmonių atžvilgiu sakyti, kad jie būtinai turi būti tik čia ir neišvažiuoti nei pasisemti patirties, nei pasimokyti, nei dėl kitų priežasčių. Aš manau, kad mes turime labai blaiviai žiūrėti į šitą sistemą ir gerbti savo piliečius. Tada daugiau žmonių liks čia ir sugrįš čia po įvairių klajonių.
     PIRMININKĖ. Klausia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, aš nesuprantu jūsų šito siūlymo tikslo. Pats jaunuolis apsisprendžia, pats apsisprendžia, ar sugrįžti. Kaip jis čia veiks, kas čia ir ką daro, aš nežinau?
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Tiesą sakant, gerbiamoji Vida...
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Panaikinti, tai ką čia panaikinti?
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Aš irgi nesuprantu tikslo, kam šita norma egzistuoja. Nepavyko man atsekti šitos istorijos, kodėl 1992 m. mums atrodė, kad reikia tokią normą įtvirtinti. Aš irgi tikslo tikrai nematau. Būtent dėl to kolega P. Auštrevičius ir aš siūlome atsisakyti šios normos, nes jos tikslingumo, tiesą sakant, nepavyko aptikti.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūs atsakėte į visus klausimus.
    Dabar vienas - už, vienas - prieš. Prieš - J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš sutinku, kad ta norma gali būti kelianti abejonių, bet vis dėlto kaip atrodys, jeigu šiandien mes ją išbrauksime? Atrodys, kad Seimas davė signalą - agituokite, tegul visi važiuoja iš Lietuvos. O jeigu objektyviai vertintume, kiekvienas mūsų piliečio emigravimas, ypač jauno žmogaus emigravimas, yra žala valstybei. Jeigu jis ką tik baigęs mokslus išvažiuoja savo žinias pritaikyti kitur, tai jis tą pridėtinę vertę kuria kitur. Aš dėl to nesiūlyčiau taip imti ir išbraukti tokią nuostatą, gal ją reikia tobulinti, tikslinti, kad nebūtų kažkaip labai plačiai taikoma? Bet, kaip minėta, ji ir nėra labai plačiai taikoma, nėra kokios nors praktinės problemos. Aš siūlyčiau tikrai jos neišbraukti. Tegu būna mūsų pozicija, kad vis dėlto mes nepritariame raginimams emigruoti iš Lietuvos, o raginam būti čia, kad ir šiek tiek šiandien blogesnėmis sąlygomis kurti kartu tą geresnę ateitį visiems čia, Lietuvoje.
     PIRMININKĖ. Už - E. Masiulis.
     E. MASIULIS (LSF). Mielieji kolegos, aš tikrai norėčiau paprašyti, kad mes labai racionaliai vertintume. Administracinių teisės pažeidimų kodeksas nėra kokių nors siekių, deklaracijų rinkinys. Tai yra dokumentas, pagal kurį arba yra pritaikomos tam tikros bausmės dėl vieno ar kito elgesio, arba nepritaikomos. Pagal tokią logiką išeina, jeigu raginimas emigruoti yra nusikaltimas, tai ir pats emigravimas yra nusikaltimas. Kodėl dar nėra kaip už administracinės teisės pažeidimą baudžiami emigrantai, kurie jau išvažiavo? Man atrodo, kad tikrai teisės aktai turi tarnauti žmonėms ir turi būti tam tikras aiškumas. Dabar gi mes matome, kad net Seimo nariai jau emigruoja ir šiuo atveju dėl to didesnės problemos nėra. Tikrai kviesčiau šitą projektą palaikyti po pateikimo ir pašalinti kaip jau praradusį aktualumą.
     PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate dėl Administracinių teisės pažeidimų kodekso 207 straipsnio pripažinimo netekusiu galios, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 75 Seimo nariai: už - 10, prieš - 14, susilaikė 51. Po pateikimo nepritarta. Todėl mes turime balsuoti alternatyviai ir apsispręsti. Jeigu balsuojame už, tai atmetame, jeigu prieš - grąžiname iniciatoriams tobulinti. Balsuojame.
    Balsavo 74 Seimo nariai: už - 54, prieš - 20. Projektas Nr. XIIP-1123 atmestas.

15.35 val.
    Prezidento rinkimų įstatymo 35 ir 38 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-914 (pateikimas)

    Projektas Nr. XIIP-915 - Prezidento rinkimų įstatymo 35 ir 38 straipsnių pakeitimas. Į tribūną pateikti šį įstatymą kviečiu Seimo Pirmininkę L. Graužinienę. (Balsai salėje) Kviečiu Seimo Pirmininkę į tribūną. Prezidento rinkimų įstatymas.
     L. GRAUŽINIENĖ. Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Iš atminties, bet turbūt atsakysiu į jūsų klausimus. Ši mintis kilo iš mano patirties praeitą kartą būnant kandidate į Prezidentus. Siūlymas yra labai paprastas ir gyvenimiškas. Jeigu paprasčiausiai pažiūrėtume, Prezidento grynoji rinkimų kampanija, kai jis yra paskelbiamas tikruoju kandidatu ir gali kalbėti kaip kandidatas, po parašų surinkimo, patikrinimo, to tikrojo rinkimų laikotarpio lieka 30 dienų. Mes pagal teritorinį padalijimą turime 60 rajonų. Tu tiesiog fiziškai kaip kandidatas negali aplankyti visų rajonų.
    Ir kas man buvo iš praktikos? Žmonės klausia: kodėl mūsų rajonas blogesnis, kad pas mus neatvažiavote, o nuvažiavote į kitą rajoną? Žmogui nepaaiškinsi, kad tu tiesiog nebeturi laiko to padaryti. Toks labai paprastas teikimas. Aš manau, kad per tuos du mėnesius kandidatai galėtų daugiau pristatyti save, žmonės galėtų daugiau išgirsti apie jų programas, nes vis dėlto Prezidento rinkimai, Prezidento personalija. Žinome, kaip žmonės aktyviai balsuoja renkant Prezidentą, o mes jiems skiriame tik 30 dienų agitaciniam laikotarpiui.
    Viskas, toks mano grynai iš darbo praktikos. Noriu dar pasakyti, kad per tas 30 dienų, kurios skirtos, yra dar ir tie momentai, kad visos televizijos, visi valstybės skiriami tiesioginio eterio laikai, ir tu tiesiog privalai sugrįžti į tuos valstybės finansuojamus renginius, kurie organizuojami tiesioginiame eteryje. Tokia siūlymo esmė. Viskas, galiu atsakyti į klausimus.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Pirmininke, jūsų nori klausti keturi Seimo nariai. Pirmasis - A. Anušauskas.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Išties argumentacija, sakyčiau, tikrai nepagrįsta. Jeigu būtų 30 rajonų, vadinasi, pakaktų to laiko. Manau, kad kandidatui pagal dabar galiojantį įstatymą yra skirta 80 dienų, kai iškeliamas ir baigiamas, 65 dienos, du mėnesiai, tikrai yra pakankamas laikas keliauti po savivaldybes, susitikinėti, juolab kad į tuos susitikimus ateina mažesnė piliečių dalis nei dalyvauja rinkimuose. Kam šiuo atveju jūs taikote šitą įstatymą, sau ar jūsų partijos buvusiam pirmininkui, kuris gal bus registruotas kandidatu žinant, kaip sunkiai sekasi apeliacijos teismui pradėti bylos nagrinėjimą?
     L. GRAUŽINIENĖ. Ačiū, gerbiamasis kolega. Keista jūsų ta ironija, ir manau, kad tokiam rimtam žmogui kaip jūs nevisiškai tinkamoje vietoje. Bet čia mano subjektyvi nuomonė. Aš atsakysiu, tikrai ne sau, nes aš tikrai atsakingai sakau prieš visą Lietuvos Respublikos Seimą: L. Graužinienė Prezidento rinkimuose nedalyvaus. Tai žino mūsų partija. Yra tarybos sprendimas, mes turime savo kandidatą, ir Darbo partija šituo klausimu nesiblaško. Tą galiu pasakyti atsakingai, nes dabar einu laikinosios partijos pirmininkės pareigas iki suvažiavimo. Suvažiavime, jeigu gausiu visus įgaliojimus, tai galėsiu atsakyti.
    O pašaipa dėl mūsų partijos pirmininko garbės, mūsų pirmininko Viktoro, jūs gerai žinote, nepagrįsta, nes jis tiesiog pagal kriterijus negali kandidatuoti į šitą poziciją. Dėl to, ar mažai, ar daug, aš nesiginčysiu, kiekvienas Seimo narys gali spręsti pats, kadangi patys dalyvaujate rinkimuose. Tik noriu pažymėti, kad Prezidento rinkimų kampanija yra šiek tiek kitokia, ir skirtingai negu į Seimo rinkimų organizuojamus susitikimus su gyventojais tikrai ateina daug žmonių. Aš galiu pasakyti pagal save. Jeigu tu kvieti žmones susitikti kaip kandidatas į Seimą, ateina mažiau žmonių, o jeigu tu tą patį renginį organizuoji kaip kandidatas į Lietuvos Respublikos Prezidentus - patikėkite, praeitą kartą nebuvau stipriausia kandidatė, salės buvo pilnos. Tai dėl to mano toks pragmatiškas... Ar per daug, ar per mažai, aš gerbsiu jūsų bet kokią nuomonę, aš čia jokio intereso neturiu.
     PIRMININKĖ. Klausia M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamoji posėdžio pirmininke, bet čia geras įstatymas, puikus pristatymas, tai aš ir klausimo neturiu, į visus jau atsakė.
     PIRMININKĖ. Dėkui. Klausia A. Dumbrava.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Aš galbūt tikrai norėčiau patvirtinti gerbiamosios Seimo Pirmininkės žodžius, kad ačiū Dievui, kad mes dar turime Prezidento rinkimus, kad Prezidentą renka tauta, tai galbūt per tai žmonės kažkiek suaktyvėja. Kita vertus, norėčiau jūsų paklausti, čia gal toks ne visai logiškas klausimas. Prašom pasakyti, ar tai bus kiek nors valstybei brangesnis malonumas, negu kad buvo anksčiau vienas mėnuo. Tai kiek nors brangiau kainuos valstybei? Ačiū.
     L. GRAUŽINIENĖ. Labai ačiū. Kadangi Prezidento rinkimų įstatyme tiek daug yra terminų, persipynusių tarpusavyje, ir Teisės departamento yra keletas pastabų dėl to, tai aš manau, kad Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas išnagrinės, nes mūsų Konstitucijoje labai aiškiai apibrėžta, kada turi įvykti Prezidento rinkimai ir kokiais terminais. Man dabar sunku atsakyti, aš taip įsivaizdavau teikdama pataisą, kad turėtų būti sutvarkyti vidiniai terminai ir neišsitęsti, kad anksčiau nereikėtų pradėti formuoti rinkimų apygardas. Iš esmės galbūt racionalu būtų šiek tiek sutrumpinti parašų rinkimo laikotarpį, gal kažkur kitokia procedūra. Tiesiog rasti kompromisą, visur po kokią savaitėlę sutrumpinus galima puikiai išsitekti į tą patį režimą... Bet aš manau, kad Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas kompetentingas šiais klausimais. Jeigu bus po pateikimo pritarta, jie šitą išanalizuos.
     PIRMININKĖ. Klausia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū pranešėjai. Gerbiamoji Seimo Pirmininke, jūs atsakėte į mano klausimą. Labai ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Pirmininke, jūs atsakėte į visus klausimus. Dabar po pateikimo vienas - už, vienas - prieš. A. Anušauskas - prieš.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, pirmiausia aš manyčiau, kad projektas turi rimtų trūkumų ir juos Teisės departamentas labai aiškiai yra nurodęs. Tai ne tai kad trūkumai, jisai iš esmės yra per daug ribotas, reikia keisti ir kitas įstatymo normas. Juolab kad aiškinamajame rašte yra nurodyta, kad nepareikalaus papildomų biudžeto lėšų. Šiuo atveju ištęsiant agitacijos ir reklamos terminą dar 30 dienų, valstybė per Vyriausiąją rinkimų komisiją yra įpareigota skirti asignavimus programų pristatymui. Be abejonės, papildomų lėšų ilgesniam terminui taip pat reikės. Ir žinoma, kad projektas nesuderintas su kitais su rinkimais susijusiais įstatymais. Beje, argumentas, kad nebus tuo metu suformuotos rinkimų komisijos, aš manau, vienas iš svarbesnių.
     PIRMININKĖ. M. Zasčiurinskas - už.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Visiškai nesutinku su kolegos pateiktais argumentais. Aš manau, kad kiekviena valstybė ir visi tos valstybės piliečiai yra suinteresuoti, kad valstybės vadovas būtų išrinktas pats geriausias. O tu geriausią žmogų gali išrinkti tada, kai tu jį pažįsti ir žinai, kas jis yra. O tai pažinčiai reikia laiko. Ir iš tiesų, jeigu mums būtų pratęstas rinkiminės kampanijos terminas, tai kandidatai galėtų susitikti su daug platesniu Lietuvos piliečių ratu. Kiekvienas pilietis galėtų jo paklausti, įsitikinti, ar tas žmogus tikrai atitinka jo gyvenimo įsitikinimus, ar tas žmogus tinkamas atstovauti jo interesams. Todėl aš pasisakau už šio įstatymo projektą ir kviečiu visus palaikyti jį. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kas po pateikimo pritariate Prezidento rinkimų įstatymo 35 ir 38 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 76 Seimo nariai: už - 45, prieš - 11, susilaikė 20. Po pateikimo įstatymo projektui pritarta. Pagrindinis - Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, papildomas - Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Numatomas svarstymas lapkričio 7 d.

15.47 val.
    Politinių partijų ir politinių kampanijų finansavimo bei finansavimo kontrolės įstatymo 7, 10, 12 ir 15 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-462 (pateikimas)

    Gerbiamoji Seimo Pirmininke, vėl kviečiu jus į tribūną pateikti Politinių partijų ir politinių kampanijų finansavimo bei finansavimo kontrolės įstatymo 7, 10, 12 ir 15 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą.
     L. GRAUŽINIENĖ. Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Tas mano projektas buvo pateiktas anksčiau, jau praeitoje (pavasario) sesijoje, tačiau aš manau, kad jis aktualus ir šiandien, juo labiau kad dabar rengiamas Rinkimų kodeksas. Dar kartą po pateikimo galėtų komitetas sujungti, ką jie manys, kas yra būtina ir reikalinga, paliks, ką jie manys, kad nereikalinga, aš tikrai čia jokių didelių pretenzijų neturėsiu, tik paaiškinsiu, dėl ko buvo teikiamas šis projektas.
    Viena esminė dalis yra ta. Kada Audito komitetas rengė Politinių partijų ir politinių kampanijų finansavimo įstatymą, tikrai buvo gauta labai daug smulkių, mažesnių partijų, ne parlamentinių partijų kreipimųsi, kad jie yra ignoruojami dėl biudžetinių lėšų paskirstymo. Ir aš buvau jiems pažadėjusi, kad mes atkreipsime dėmesį. Juo labiau praeitos kadencijos Audito komitetas buvo nubalsavęs, kad tą procentą reikia sumažinti, tačiau Seime buvo apsispręsta kitaip. Gerbėme mes tada Seimo nuomonę, bet aš savo pažadą jeigu daviau, tiesiog norėjau dar kartą pabandyti jį įgyvendinti. Būtent dėl procento sumažinimo perskirstant nuo 3 iki 2. Mano tokie motyvai.
    Antras pasiūlymas buvo tas, kad... Kas buvote praeitame Seime, o didžioji jūsų dalis buvo, turbūt prisimenate, kad kai svarstėme šį įstatymą, pataisas mes svarstėme... praeitos kadencijos Seimo, net ir užpraeitos, dar ano Seimo pateiktas pataisas. Tų pačių praeitos kadencijos Seimo pataisų taip pat buvo labai daug. Čia tiesiog per priėmimo stadiją posėdžių salėje išėjo tokie dalykai, kad mes vienu laikotarpiu fizinių asmenų... Buvo labai didelis triukšmas, jūs turbūt gerai suprantate, kas buvo, ir ne visi galbūt... Jaučiu, galiu įtarti, girdėjo, apie ką kalbama. Rezultatas toks, kad rinkimų laikotarpiu mes fiziniams asmenims aukojimą leidžiame, o ne rinkimų laikotarpiu partijoms aukoti fiziniai asmenys negali. Mano asmenine nuomone, kaip tik rizikingesnis laikotarpis yra rinkimų negu ne rinkimų. Matau nelogiškumo, būna šiek tiek sudėtinga paaiškinti ir ekspertams, kurie, noriu priminti, stebi Politinių kampanijų įstatymą, vertina jį, ir atsakyti, kodėl vienu momentu galima, kitu ne. Sunku rasti logiškų argumentų tai paaiškinti. Mano nuomone, turėtų būti vienodai: arba neleidžiame iš viso, arba leidžiame ir tada, ir tada.
    Turiu savo nuomonę, kad vis dėlto partijos negali būti išlaikomos tik iš biudžetinių lėšų, nes tas 1 %, kurį susirenkame, yra labai mažas procentas dotacijos atžvilgiu. Aš šiandien tų procentų nevardinsiu, manau, kad turbūt kiekvienas paskaičiuosite. Nario mokestis, kaip kitas partijos finansavimo šaltinis, taip pat net jeigu visi visi partijų nariai jį tvarkingai sumokėtų, kaip visų partijų nuostatuose yra nurodyta, vis tiek sudarytų nedidelį procentą, palyginti su dotacija. Tada jau mums reikia aiškintis, kodėl mes neturime kitos alternatyvos pinigine išraiška galimybių be biudžetinio finansavimo. Galvodama apie tai, kad demokratinėje valstybėje partijos neturi būti finansuojamos tik iš biudžeto, bet turėtų dar daugiau dirbti ir įsitikinti dėl fizinių asmenų... jeigu gautų finansavimą iš fizinių asmenų, aš nematau nieko blogo. Visi kontrolės mechanizmai ir šiame, ir kituose įstatymuose yra sudėti, nes per rinkimus jis yra leidžiamas. Aš siūlau tą patį leisti daryti ne rinkimų metu ir partijoms. O visi kiti kontrolės mechanizmai veikia, nes veikia per rinkimų kampaniją. Ačiū. Atsakysiu į klausimus.
     PIRMININKĖ. Dėkoju už atsakymą. Klausia A. Anušauskas.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Išties labai gaila, kad per dvejus metus jūsų pačios pozicija radikaliai pasikeitė, nes anuomet Audito komitetas pristatė kitas GRECO išvadas, korupcijos prevenciją atitinkančius siūlymus. Dabar yra priešingai. Aš dėl 4 straipsnio neturiu jokių pretenzijų, bet 1, 2 ir 3 iš esmės vertinu kaip korupcinius. Jūsų požiūriu, ar dabar mes negrįšime prie tos situacijos, kai žmonės, susiję su viešaisiais pirkimais ir su kitais, kaip sakoma, sunkiau kontroliuojamais dalykais, pradės aukoti politinei partijai, kuri yra valdžioje? Tokių pavyzdžių buvo. Ir bankrutuojančios įmonės, jų vadovai, kaip fiziniai asmenys, aukodavo partijoms. Kita vertus, kitose šalyse aukojamos sumos partijoms yra dešimtis kartų mažesnės, negu jūsų aiškinamajame rašte parašyta, kad vos ne analogiškos čia siūlomos.
     L. GRAUŽINIENĖ. Labai ačiū, gerbiamasis kolega. Tikrai gerai žinau GRECO rekomendacijas ir reikalavimus. GRECAS tikrai... Tos institucijos, kurios prižiūri šį įstatymą... GRECO išvadose niekada nebuvo rekomendacijos uždrausti fiziniams asmenims. Taip, aš sutinku su tuo, ką jūs kalbėjote, kad dėl viešųjų pirkimų, dėl juridinių asmenų mano pozicija tuo klausimu dėl GRECO išvadų... Tikrai buvo rekomendacijos, ir galime čia kitaip kalbėti, mano nuomonė, kaip matote, aš neteikiu juridinių... Tačiau aš čia tikrai neįžvelgiu jokios korupcijos. Man tada paaiškinkite: ką, rinkimų metu yra mažesnė korupcijos rizika negu ne rinkimų metu? Man atrodo, kad rinkimų metu yra didesnis pavojus. Atitinkamoms institucijoms, kurios turi tą darbą daryti, sukontroliuoti per tokį trumpą laiką yra sudėtingiau tai padaryti, bet mes sakome, kad tvarka, viskas gerai. O jei per ilgesnį laikotarpį, yra negerai.
    Mano požiūriu, visos institucijos, tiek Specialiųjų tyrimų tarnyba, tiek Finansinių nusikaltimų tyrimų tarnyba, tiek Valstybės saugumo departamentas, tiek Vyriausioji rinkimų komisija, tiek Mokesčių inspekcija per rinkimų įstatymus turi labai daug įgaliojimų. Aš visada laikausi pozicijos, kad kiekvienas turi atlikti savo darbą. Jeigu atitinkamos institucijos, kurioms suteikti įgaliojimai, atliks savo darbą, tai mums įstatyme nereikės rašyti, kad negalima. Draudimais mes korupcijos neišgyvendinsim. Turime kiekvienas atlikti savo darbą sąžiningai, taip pat ir mano minėtos institucijos, o Vyriausioji rinkimų komisija turi užimti griežtesnę poziciją šiuo klausimu. Jeigu Vyriausioji rinkimų komisija neužima tos pozicijos, tai nereikia taisyti įstatymų, bet reikia galvoti, ar pakanka Vyriausiajai rinkimų komisijai kompetencijos tuos klausimus spręsti.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamoji Pirmininke, ar nemanote, kad netinka tokį projektą, kuris praplečia privataus partijų rėmimo galimybes, teikti atstovei partijos, kurios dabar nagrinėjama politinės korupcijos byla, kai visiškai nesena istorija apie jūsų partijos viceministro galimas duokles ir t. t.? Ar nemanote, kad tas privataus rėmimo leidimas vis dėlto fiziniams asmenims atveria tokias galimybes, kad neaiškūs pinigai atnešami lagaminėliuose ir formaliai po to aukojami tariamai fizinių asmenų? Ar neskaitėte tų fizinių asmenų aukų ataskaitų, kai vieną dieną vienodos sumos? Jums, kaip patyrusiai finansininkei, manau, yra gana aišku, kad čia to skaidrumo labai mažai. Ir dar norėčiau paklausti, kokia yra jūsų lyderio V. Uspaskicho nuomonė tuo klausimu?
     L. GRAUŽINIENĖ. Labai ačiū. Gerbiamasis kolega Jurgi, aš pasakysiu taip pat, kaip ir jūsų kolegai, - jums, tokiam rimtam žmogui, ironija čia visiškai netinka ir ne vietoje. Aš suprantu, kad jums politiškai viešųjų ryšių požiūriu dabar labai naudinga ir reikia mane suplakti ir padaryti tokią, kad aš kiekvienu klausimu bėgu pasiklausti nuomonės. Gerbiamieji, nevarkite, neišdegs jums, paieškokite geresnių argumentų.
    Dabar dėl to, kad neša. Taip, Jurgi, aš sutinku, kad tai yra blogai, bet čia ne įstatymo, čia Vyriausiosios rinkimų komisijos klausimas. Bet ar reikia klausimą spręsti įstatymu, jeigu institucija neatlieka savo darbo? Aš paklausiu tada.... Buvo tokių atvejų, o kiek buvo nubaustų? Tai viena.
    Dabar tai, ką jūs paminėjote dėl galimo viceministro vienokių ar kitokių veiksmų. Manęs, kaip Darbo partijos laikinosios pirmininkės, struktūros nėra informavusios. Bet jeigu jūs viešai keliate šį klausimą, aš asmeniškai susitiksiu su tam tikrų institucijų vadovais ir juos išklausysiu. Sekmadienį, pamačiusi anonsą, prieš išvykdama į Gruziją, aš buvau pakvietusi ministrą, viceministrą ir visą komandą. Jie išdėstė savo argumentus, atnešė Valstybės kontrolės ataskaitą ir t. t. Vieną pusę aš išklausiau. Jeigu jūs keliate viešai klausimą, aš pasistengsiu, jeigu sutiks ir galės ką nors paaiškinti tam tikrų struktūrų vadovai, aš tikrai išklausysiu ir kitą pusę. Jeigu ten tikrai kas nors yra, labai atsakingai galiu pasakyti ir partijai, ir Seimui, kad kiek leis mano laikinosios partijos įgaliojimai, aš teiksiu partijos tarybai tokius klausimus spręsti labai greitai. Jeigu kažkas asmeniškai sprendžia savo asmeninius klausimus, tokie žmonės Darbo partijos komandoje nedirbs. Tą aš jums atsakingai pasakau.
     PIRMININKĖ. Klausia V. Kravčionok.
     V. KRAVČIONOK (LLRAF). Ačiū. Aš dėl antro pasiūlymo norėjau paklausti. Dėl (...) asmenų. Lyg ir išgirdau atsakymą, tik patikslinsiu, nes noriu suvienodinti. Nerinkiminiu ir rinkiminiu laikotarpiu, kad fiziniai asmenys galėtų aukoti. Bet reikalavimai tie patys, kad aukotojas turi nueiti į VMI, ten deklaruoti, viskas taip pat? Ačiū.
     L. GRAUŽINIENĖ. Taip. Ačiū. Jūs labai teisingai supratote. Visi reikalavimai išlieka tie patys, kontrolės mechanizmai šiame ir kituose įstatymuose yra surašyti, jie veikia rinkimų metu. Tie patys mechanizmai pradėtų veikti ir ne rinkimų metu. Aš manau, tam, kad įstatymas atrodytų tvarkingai, tiesiog Seimas turi nuspręsti arba visais atvejais leisti, arba nė vienu atveju neleisti dėl fizinių asmenų klausimo.
     PIRMININKĖ. Klausia V. A. Matulevičius.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamoji Pirmininke, jūsų siūlymas lyg ir logiškas leisti fiziniams asmenims remti partijas, tai tarsi būtų tikrai demokratinio proceso elementas. Pavyzdžiui, visi žinome, kad Prezidentas B. Obama iš privačių aukotojų iš santykinai nedidelių sumų surinko rekordinę sumą per Jungtinių Amerikos Valstijų Prezidento rinkimus. Vis dėlto kaip (nors jūs šitą klausimą lyg ir palietėte) apsisaugoti nuo to gerai žinomo atvejo, kad įteisinus tai, ką jūs siūlote, nebūtų paimami neaiškios kilmės pinigai, išdalinami saviems žmonėms, o tie žmonės jau po to remtų partijas? Kaip nuo šito apsisaugoti? VRK kaip nuo to mus saugo, mes jau pamatėme praėjusį rudenį, kai vos nežlugo Seimo rinkimai. Ačiū.
     L. GRAUŽINIENĖ. Labai ačiū. Jūsų klausimas labai geras. Aš tada norėčiau jūsų paklausti. Kaip dabar užtikrinama rinkimų metu, jeigu jūs nesate tikras? Nes vienoje rinkimų kampanijoje mes tą leidžiame daryti. Rinkimų laikotarpiu, kur, man atrodo, yra rizikingesnis laikotarpis, mes leidžiame aukoti fiziniams asmenims, tą leidžia priimtas anos kadencijos Seimo įstatymas. Bet ne rinkimų laikotarpiu mes šito neleidžiame. Tai, apie ką jūs kalbate, turi neveikti niekur arba veikti visur. Jeigu mes sakome, kad priimtas įstatymas dėl rinkimų 1 % yra geras ir jo nekvestionuojame, jis yra pasirašytas Prezidentės, jis jau veikia rinkimų metu, ir jokių pastabų iš atitinkamų institucijų dėl tos pataisos nėra gauta, tai aš darau išvadą, kad tas kontrolės mechanizmas veikia, nes jau praėjo vieni rinkimai. Čia ne tik VRK įsijungia, pagal įstatymą ir kitos, kaip minėjau, struktūros. Ir aš neturiu pagrindo abejoti, nes neturiu tokių signalų, kad gali būti kitaip, na, ne rinkimų metu. Suprantate, arba reikia apsispręsti apskritai neleisti fiziniams asmenims, arba leisti abiem atvejais, nes dabar įstatyme trūksta logiškumo.
     PIRMININKĖ. Dėkoju.
     L. GRAUŽINIENĖ. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Jūs atsakėte į visus klausimus. Dabar po pateikimo 1 - už ir 1 - prieš. Už - V. Baltraitienė.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ačiū. Aš manau, tai yra labai logiškas pasiūlymas, nes dar rinkimų metu, jeigu leidžiame finansuoti, mes suprantame, kad ir tos partijos, kurios neturi valstybės dotacijos iš biudžeto, gali dar ir rinkimų metu iš savo fizinių asmenų, savo rėmėjų gauti pinigų. Kaip partijai gyventi, kuri susikūrė ir kuri negauna valstybės dotacijos? Mes apie naujų partijų kūrimąsi apskritai negalime galvoti. Manau, tada buvo priimtas toks įstatymas manant, kad Lietuvoje turi likti dvipartinė sistema. Užgniaužti bet kokį rėmimą, garantuoti tik valstybės biudžeto lėšas, kitokių pinigų negalėjo gauti, ten dar lieka tik tas 1 %. Ir yra ta baimė dėl valstybės dotacijos, kada yra pinigų, kada nėra. Vienais metais tiek gali patvirtinti, kitais metais tiek.
    Aš manau, čia yra labai logiškas pasiūlymas. O kontrolės mechanizmą turi Mokesčių inspekcija. Kiekvienas fizinis asmuo, parėmęs partiją, turi deklaruoti savo pajamas, ir bet kas gali patikrinti. Juridinį asmenį yra sunkiau patikrinti, o fizinį asmenį, kokius jis turtus turi ir kokias pajamas gauna, labai lengva patikrinti. Taigi aš jokių baimių čia nematau, priėmėme tada tikrai ant durniaus tokią pataisą, vienas pasiūlė, kažkas nubalsavo nepagalvojęs, ir turime iškreiptą įstatymą. Siūlau pritarti ir neįžiūrėti blogybių ten, kur jų nėra.
     PIRMININKĖ. A. Anušauskas - prieš.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, pirmiausia turiu pasakyti, kad aiškinamasis raštas dėl šio įstatymo pakeitimo yra klaidinantis. Lietuva tikrai nėra, kaip čia parodyta, vienintelė valstybė, kuri ką nors draudžia. Antra vertus, fiziniams asmenims niekas nedraudžia to 1 % dovanoti.
    Pagal Mokesčių inspekcijos duomenis, kaip žinome, vienas žmogus vienai nedidelei partijai paaukojo 80 tūkst. Lt. Taigi ir mažos partijos turi tas pačias galimybes kaip ir didelės. Galbūt tik turi per mažai narių, aukojančių jiems tokias sumas. Todėl aš šį įstatymo pakeitimo siūlymą pirmiausia vertinu kaip korupcinį, kuris vėl grąžina mus į tą situaciją, kuri buvo prieš kelerius metus. Aš manau, kad niekam ne paslaptis, kad anksčiau tie žmonės, kurie susidurdavo ar su savo verslo problemomis, ar siekdavo viešųjų pirkimų, turėdavo per ilgą laiko tarpą galimybę aukoti partijoms. Aš manau, susiaurinimas iki aukojimo būtent rinkimų metu ir yra tas saugiklis, kuris apsaugo mūsų demokratinę sistemą nuo pašalinių įtakų. Todėl siūlau labai atsakingai balsuoti ir negrąžinti mūsų į tą ankstesnę situaciją, kurią mes jau turėjome.
     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, balsuojame ir apsisprendžiame balsuodami. Kas pritariate po pateikimo Politinių partijų ir politinių kampanijų finansavimo bei finansavimo kontrolės įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 77 Seimo nariai: už - 48, prieš - 17, susilaikė 12. Po pateikimo pritarta.
    Pagrindinis - Audito komitetas, papildomas - Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Numatyta svarstyti lapkričio 7 d.

16.07 val.
    Savaitės (nuo 2013-10-14) - 2013 m. spalio 15 d. (antradienio) ir 17 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės pateikimas ir tvirtinimas

    Kreipiuosi į Seimo Pirmininkę, gal jūs norėtumėte pristatyti kitos savaitės darbotvarkę? Prašau.
     L. GRAUŽINIENĖ. Ačiū, posėdžio pirmininke. Jums turbūt darbotvarkės yra išdalintos. Antradienį yra tikrai nemažai įstatymų projektų, bet daugiausia tai yra svarstymo stadijos. Todėl turbūt nemažai užims laiko diskusijos dėl vieno ar kito projekto. Dėl jūsų brangaus laiko nevardinsiu. Jeigu turėsite klausimų, aš atsakysiu.
    Taip pat yra numatyta dėl Lietuvos Respublikos Prezidento siūlymo atleisti Lietuvos Respublikos generalinį prokurorą D. Valį iš einamų pareigų (projekto pateikimas). Taip buvo sutarta Seniūnų sueigoje. Aš pati prašiau, kad iš šios dienos išbrauktų ir įrašytų į antradienio darbotvarkę, nes nespėjau susipažinti, ir kad Teisės departamentas spėtų parašyti pastabas. Seniūnų sueigoje buvo bendru sutarimu sutarta perkelti į antradienį.
    Toliau yra Seimo nutarimai dėl teisėjų atleidimo iš pareigų (trys projektai). Ir po pertraukos yra Ministro Pirmininko A. Butkevičiaus atsakymai į Seimo nario M. Adomėno spalio 1 d. raštu pateiktus klausimus. Ir kai kurie kiti klausimai, aš konkrečiai nevardinsiu. Kiekvienas įstatymo projektas yra svarbus. Taigi laukiu jūsų klausimų, atsakysiu.
     PIRMININKĖ. Gerbiamoji Pirmininke, dar ir 17 d. turbūt iš karto pristatykite.
     L. GRAUŽINIENĖ. Iš karto? Gerai. Ačiū, pirmininke. Spalio 17 d. (ketvirtadienis). Ketvirtadienį yra priėmimai. Tikrai kviečiu aktyviai dalyvauti posėdyje. Priėmimai numatyti iki 12 val. Toliau išskirčiau Seimo nutarimo dėl Respublikos Prezidento rinkimų skyrimo projektą, kuris yra politinis, dėl rinkimų į Europos Parlamentą datos paskelbimo, nes mes tikrai pagal terminus turime šituos darbus atlikti. Ir kiti klausimai, kurie taip pat svarbūs. Noriu atkreipti dėmesį, kad į darbotvarkę įrašyta nemažai įstatymų, kurie neseniai yra keisti, todėl reikia 29 Seimo narių parašų.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūsų nori paklausti dvi kolegės. Pirmoji - A. Stancikienė.
     A. STANCIKIENĖ (DKF). Gerbiamoji Seimo Pirmininke, aš noriu paklausti, kas jums neaišku dėl tos generalinio prokuroro ataskaitos nepatvirtinimo Seime? Tai nėra naujas klausimas. Tas klausimas jau du kartus buvo labai nuodugniai Seime svarstomas ir, kaip žinot, Seimas prieš tai pavedė komitetui teikti nepritarimą ataskaitai, paskui... dabar tiesiog tai yra formali statutinė nuostata parengti išvadą, siūlymą kreiptis į Prezidentę dėl to, kad jis būtų atleistas. Tai yra labai formalus statutinis veiksmas. Tai su kuo jūs čia norite susipažinti?
     L. GRAUŽINIENĖ. Ačiū, Aurelija. Tiek pats veiksmas, tiek problema man yra labai aiški ir aš nuomonės nekeičiu kaip Seimo narė. Bet kaip Seimo Pirmininkė, kadangi vakar mes, delegacija, labai vėlai grįžome, norėčiau susipažinti su Teisės departamento pastabomis, kad tikrai būčiau tikra, kad tą projektą galiu įtraukti ir jis atitinka visas Statuto nuostatas. Šiandien Seniūnų sueigoje tikrai buvo sutarta dėl šios dienos, o dėl antradienio, kad mes įrašome į antradienį ir visi bendru sutarimu tą sutarėme... Tikrai niekas čia nesikeičia. Ačiū už klausimą.
     PIRMININKĖ. D. Mikutienė dar nori paklausti.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Aš noriu paprašyti, kad išbrauktume įstatymo projektą Nr. XIIP-298(2) - Alkoholio kontrolės įstatymo priėmimą. Paprašiau, kad pirmininkavęs vicepirmininkas ponas V. Gedvilas kreiptųsi į Etikos ir procedūrų komisiją, nes mes čia tiek pribalsavome, kad uždraudėme kvepalus parduoti Lietuvoje visose parduotuvėse.
     L. GRAUŽINIENĖ. Ačiū už pastabą. Mes tikrai išsiaiškinsime tą situaciją. Jeigu taip yra, kaip jūs sakote, tai tikrai išbrauksime. Gerai, kad kai kurios mes, kolegos, prisipirkome kvepalų vakar grįždamos. Labai ačiū.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Ar galima vieną?..
     PIRMININKĖ. A. Kubilius. Prašau.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Atsiprašau, kad neužsirašiau. Gerbiamoji Pirmininke, jūs taip atsakingai žiūrite į darbotvarkės formavimą. Sakykite, ar jūs sutiktumėte, jeigu tuo klausimu, t. y. Seimo noru išreikšti ketinimą atleisti prokurorą, mes pasiūlytume Seimui kaip alternatyvą kreiptis į Konstitucinį Teismą? Mes, kaip Seimo nariai, tokį kreipimąsi jau esame pasirašę, bet jeigu Seimas priimtų, tai šita problema nebūtų toliau svarstoma tol, kol Konstitucinis Teismas neduotų aiškaus atsakymo, ar tokia procedūra neprieštarauja Konstitucijai. Noriu priminti, kad Europos Komisija dėl analogiškos procedūros, kurią Seimas jau taikė dėl Valstybinės kainų ir energetikos komisijos vadovės, yra išsakiusi iš tikrųjų daug teisinių nuogąstavimų, kad tai pažeidžia Europos Sąjungos teisę.
     L. GRAUŽINIENĖ. Ačiū už jūsų išsakytą nuomonę. Aš tikrai gerbiu kiekvieno Seimo nario iniciatyvą, juo labiau jeigu jų yra daugiau pasirašę, ir frakcijos, bet aš manau, kad tuos klausimus reikia spręsti pagal Statutą. Čia jau yra šiek tiek kitas klausimas - kreipimasis ir tai, ką mus įpareigoja Statutas pagal procedūras pabaigti. Tai kai Seimas apsispręs, komitetas pateikė, jau dabar kitaip mes negalime pagal Statutą. O dėl kreipimosi, jeigu viskas bus procedūriškai pagal Statutą padaryta, aš tiesiog neturėsiu kitos išeities. Mes turėsime įtraukti į darbotvarkę ir Seimas spręs. Čia ne viena Seimo Pirmininkė gali spręsti.
     PIRMININKĖ. Dėkoju, Seimo Pirmininke, jūs atsakėte į visus klausimus. Gerbiamieji kolegos, galim bendru sutarimu pritarti kitos savaitės darbotvarkei? (Balsai salėje) Pritarta kitos savaitės darbotvarkei bendru sutarimu.

16.14 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 126 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-942(2), Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo 2, 6, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 16, 17, 18, 19, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 33 straipsnių, Įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 61, 271 straipsniais įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-943(2), Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1015 (pateikimas)

    Grįžtame prie darbotvarkės 2-4a, 2-4b, 2-4c klausimų. Kviečiu L. Dmitrijevą pristatyti Administracinių teisės pažeidimų kodekso 126 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą, lydimąjį Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo projektą ir Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Prašau.
     L. DMITRIJEVA (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji, visi įstatymo pakeitimai ir pataisos yra mūsų komisijos 2012-2014 m. programos įgyvendinimas. Po to, kai Susisiekimo ministerija pateikė mums avaringumo situaciją mūsų šalies keliuose, mes ėmėmės šitų veiksmų, nes skaičius tikrai labai išaugo. Jūs turbūt visi puikiai žinote, kokia padėtis yra mūsų keliuose, tai tikrai nebus jums naujiena.
    Buvo nustatyta, kad avaringumo lygis mūsų šalyje išlieka labai aukštas, daugiausia eismo įvykių sukėlė 18, 24, 25, 34 metų amžiaus vairuotojai ir apie 17 % autoįvykių sukėlė neblaivūs asmenys. Šitam įstatymui ir jo pataisoms tikrai pritaria trys ministerijos, Vyriausybė, Susisiekimo ministerija, Sveikatos ministerija, Vidaus reikalų ministerija. Mes turime savo jaunimą pratinti prie blaivaus gyvenimo.
    Siūlome nustatyti, kad pradedantiesiems vairuotojams, kurie yra didžiausia rizikos grupė, būtų 0,01 promilės alkoholio. Taip pat tie žmonės, vairuotojai, kurie veža ir yra atsakingi už žmonių gyvybę, tai autobusų vairuotojai, tie, kurie veža daugiau negu 9 asmenis automobilyje, motociklininkai, taksistai ir mūsų vairuotojai, kurie vairuoja 3,5 t automobilius.
    Tikrai labai gaila, kad mes, Lietuva, pirmaujame, statistikos duomenimis, pagal mirtingumą nuo transporto traumų, savižudybių, pagal mirtingumą dėl visų cirozių, alkoholio vartojimo, kai mes tikrai dalyvaujame transporto įvykiuose.
    Labai prašau jus palaikyti šį mūsų komisijos siūlymą ir nustatyti 0 promilių pradedantiesiems vairuotojams, taksi automobilių, motociklų, transporto priemonių, kurių maksimali leidžiama masė didesnė negu 3,5 t, arba vairuojančių automobilius, turinčius daugiau kaip 9 sėdimas vietas, vairuotojams.
     PIRMININKĖ. Dėkoju, kolege, už pateikimą trijų įstatymų projektų. Jūsų nori paklausti 9 Seimo nariai. Pirmasis - A. Dumčius.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkui, pirmininke. Gerbiamoji Larisa, 2004-2008 m. kadencija. Prisimenu, kai Seimo narys A. Pekeliūnas pasiūlė panašią apatinę ribą, mes labai ilgai diskutavome, ir medikai įsiterpė, įrodėme, kad žmogaus normali fiziologinė norma gali būti 0,01, tų, kurie serga nesunkiomis ligomis, nelabai pažengusiomis širdies, kvėpavimo, kepenų, inkstų ligomis; antra rūšis žmonių yra tie, kurie labai nuvargę, tolimųjų reisų vairuotojai, kuriems atsiranda acidozė, ir alkoholis gaminasi natūraliai, kurie vartojo labai rūgštų maistą - obuolių, duonos ir panašiai. Įsivaizduojate, jeigu bus 0,01, mes dar labiau padidinsime įtariamų gėrusiais žmonių skaičių, o jie iš tiesų nebus visiškai vartoję. Kaip jūs žiūrite? Kodėl jūs leidžiate šitą normą žemyn? Su tuo reikia kovoti kitais būdais.
     L. DMITRIJEVA (DPF). Ačiū, kolega. Aš negaliu jums labai prieštarauti, nes žinau, kad jūs medicinos profesorius, tikrai jūsų žinias aš labai vertinu ir gerbiu, bet mūsų komisija ne vieną kartą diskutavo su toksikologijos specialistais, su visais kitais. Net tie, kurie mums pasakė, kad tai yra mitas, iš tikrųjų taip yra... Neseniai kalbėjau su televizijos žurnalistais, jie asmeniškai padarė tokį eksperimentą su kefyru, su tais obuoliais, duona ir t. t. Jie pripažino, kad tai yra mitas. Vis tiek tai yra 0,0 ir tikrai neduoda tos jokios reakcijos. Kolegos, jeigu labai jūs norite, aš šiandien atnešiau matuoklį. Mūsų poilsio kambaryje yra ir kefyro, ir duonos, ir obuolių, ir valakardino. Prašau, savanoriai, jeigu labai norite pamatuoti, ar iš tikrųjų taip yra, ar čia mes, komisija, sumanėme kokią nors fikciją ir norime jus apgauti, tikrai nėra taip.
    Svarbiausia, kai pamatai šiuos visus statistikos duomenis, ima šiurpas. Aš jums pasakysiu, kad 39 % nuo 15 metų iki 24 metų vartoja alkoholį, dažniausiai jie vartoja alų, visus tuos miksus, o paskiau yra degtinė. Kam man jus agituoti, jeigu jūs puikiai žinote, jeigu jūs turite gyvenimo patirtį? Aš manau, kad mes turime pradėti ką nors daryti. Be to, 2/3 mūsų gyventojų paprasčiausiai vartoja alkoholį, bet tas procentas auga dėl jaunų žmonių.
     PIRMININKĖ. Klausia R. Šimašius.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamoji Larisa, aš tikrai nė kiek neabejoju jūsų gerais ketinimais. Tos problemos, kurias jūs vardijate, yra tikrai realios, tačiau man truputėlį abejonių kelia, ar tikrai pasirinktą priemonę taikote ten, kur reikia. Aš nei aiškinamajame rašte, nei visų diskusijų metu niekur nemačiau jokios statistikos, kuri būtų ne šiaip girtumo statistika (kas yra tikrai didelė Lietuvos bėda, šiandien yra už tai baudžiama ir policininkai iš tikrųjų nuoširdžiai dirba), bet nemačiau jokių argumentų, kad kažkokie likutiniai miligraminiai alkoholio kiekiai iš tikrųjų turi kokią nors koreliaciją su agresyviu elgesiu kelyje, su Kelių eismo taisyklių pažeidimais, su skaudžiom nelaimėm. Būtent to aš nemačiau, nes normos, kurios atsirado anksčiau, buvo pagrįstos labai aiškiai medikų išvadomis, apskaičiavimais. Klausimas, ką pridės tie nauji dalykai? Ar nebus taip, kad mes kovosime su butaforinėm problemom, o tikroji problema, kas viršija dabartinius limitus, liks mažiau akcentuojama? Ar iš tikrųjų dėl to nebus dar blogiau? Kaip jūs manote?
     L. DMITRIJEVA (DPF). Ačiū, kolega. Aš žinau liberalų požiūrį į šią mūsų problemą, bet, deja, noriu pasakyti, kad vis dėlto mes turime tikrai prisiimti atsakomybę ir pradėti ką nors daryti. Be to, 2011 m. Europos Komisija jau prašė išnagrinėti ir 2013 m. pateikti visoms mūsų valstybėms vienodus reikalavimus. Aš jums nekalbėsiu apie tai, kad rimtų šalių ta norma jau yra priimta. Kai mūsų vairuotojai važiuoja į tą pačią Vokietiją, Italiją, Kroatiją... Beje, kai įvažiuoji į Italiją, ten, išskyrus visus kitus duomenis, net parašyta, kiek promilių turint galima į Italiją įvažiuoti. Tikrai mes grįšime prie šitos problemos, ji bus neišvengiama, bet, manau, priimdami šitą įstatymo pataisą, tikrai mes galėsime bent išgelbėti 10... nors viena gyvybė mūsų mažai Lietuvai yra labai svarbi.
     PIRMININKĖ. Klausia E. Jonyla.
     E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, aišku, negalima nepritarti geriems norams. Iš tikrųjų keliuose padėtis nėra gera ir daug avarijų, kurias padaro neblaivūs vairuotojai, bet aš įsivaizduoju, kad jūs kalbate apie procentus... kuriuos padarė neblaivūs vairuotojai, kurių girtumas ar blaivumas ten viršijo 0,4 promilės. Bet ar yra kokia nors statistika, kiek avarijų padarė 0,2, 0,3... žemiau šitos normos? Ar išvis tokia statistika yra, ar ne? Ačiū.
     L. DMITRIJEVA (DPF). Tikrai aš kai kuriems kolegoms šitų duomenų statistiką šiandien prieš posėdį, žinodama, kad bus daug diskusijų, padauginau ir padaviau. Manau, kad ir ponui R. Šimašiui, ir jums aš galėsiu pateikti šiuos statistinius duomenis. Čia Susisiekimo ministerija išsamiai viską mums išdėstė. Mes patikėjome mūsų ministerijos darbuotojais, tikrai padėtis nėra tokia gera.
     PIRMININKĖ. Klausia A. Dumbrava.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Gerbiamoji pranešėja, norėčiau dar galbūt pasitikslinti. Man yra labai suprantama, tarkim, dėl 3,5 tonų, dėl žmonių vežimo, dėl taksi vairuotojų, dėl autobusų, tačiau motociklai. Jūs turite omeny, kad tai padidintos rizikos transporto priemonių grupė, ar ne? Čia jau nei stažas, nei nieko, bet tiesiog, jeigu tu vairuoji motociklą, turi būti nulis?
     L. DMITRIJEVA (DPF). Jūs visiškai teisus. Jūs pats, kiek aš žinau, turite didžiulį vairavimo stažą. Kai važiuoji ir nežinia iš kur varo šitie motociklininkai, tikrai galvoji, koks jo blaivumo laipsnis. Tikrai motociklininkai turi būti šitoj... Beje, 0,4 jiems irgi buvo, tik tiek, kad mes jiems, kai rizikos... Ir tie patys taksistai. Aš ne vieną kartą pati važiavau ir mačiau, kad šitas taksistas turbūt po gero baliaus iš vakaro sėdi ir veža, bet kai jis vienas ir niekur daugiau neturim jokios mašinos arba ten taksi, tikrai čia, man atrodo, kad ir mūsų sostinėje... Apskritai Lietuvoje reikia įvesti tą tvarką.
     PIRMININKĖ. Klausia K. Glaveckas.
     K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamoji pranešėja, aš čia iš dalies gal perklausiu dėl tų baikerių. Už ką jūs taip juos norite nuskriausti? Jie iš tikro tokie pat eismo dalyviai, bet taip pat yra dar važnyčiotojai su arkliais. Jiems irgi bus taikomas? Vienas klausimas.
    Kitas. Sakykite, iš tikro tie visi prietaisai yra kalibruojami ir visur yra paklaida nuo 0,1 iki 0,2. Iš esmės toks prietaisas gali parodyti 0,15, ir tu iš karto tapsi to, kuris tikrina, įkaitu. Tau tas sakys: žinai, čia gal bus, gal nebus. Jeigu tu norėsi išlipti iš to, turėsi eiti į teismą aiškintis. Kitaip sakant, yra pavojus, kad bus privatizuotas tas 0,1 % promilės ar dar kas nors. Man tai kelia nerimą. Prašom išsklaidyti šitą mano abejonę, ar bus privatizuota šita įprasta matavimo funkcija?
     L. DMITRIJEVA (DPF). Ačiū jums už klausimą ir už pasakytas mintis. Jeigu jūs įdėmiai perskaitėte, paklaida tų matuoklių bus įvertinta, ore... Bet dėl to, ar bus privatizuota, ar ne. Suprantate, čia visiškai ne man klausimai. Mes daug darome tokių dalykų, o paskui atsiranda kur nors ir privatizuojami. Yra valstybės institucijos, kurios visa tai stebi. Pone K. Glaveckai, mes dabar kalbame apie tuos jaunus žmones, kurie neturi būti iš karto pratinami prie to, kad truputį išgėrus galima sėsti prie vairo.
     PIRMININKĖ. Dėkoju, kolege. Laikas šiems klausimams baigėsi. Dabar mes turime apsispręsti.
    Kalbės V. M. Čigriejienė, po pateikimo palaikanti įstatymo projektus. Prašau.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū gerbiamajai posėdžio pirmininkei. Gerbiamoji Larisa, aš jus tikrai palaikau, nepaisant čia išsakytų minčių. Bet manau, kad Sveikatos reikalų komitetas irgi turėtų šį klausimą nagrinėti. Mes išnagrinėsime ir nuspręsime, ar yra kokie nors susirgimai, kurie gali duoti parodymus tokius ar tokius. Taigi prašau Seimo narius palaikyti ir balsuoti už blaivumą.
     PIRMININKĖ. R. Žilinskas - prieš.
     R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš ką tik pasimatavau savo girtumą kolegės pasiūlytu alkotesteriu. Jis man parodė 0,18 promilių, t. y. 18 kartų daugiau negu siūloma žemutinė riba. Nors galiu ranką prie širdies pridėjęs pasakyti, kad po penkių dienų bus lygiai 10 mėnesių, kai aš burnoje neturėjau ne tik alkoholio grynuoju pavidalu, bet nesu valgęs net torto su likeriu.
    Dabar papasakosiu vieną istoriją iš tų laikų, kai dar buvau jaunas. Toks jaunas, į kokius žmones orientuojama šita pataisa, ir nebuvau dar linkęs į taurelę. Mane sustabdė policija ir paprašė pasitikrinti girtumą. Aš buvau sukramtęs vaikišką "Dirol" bananinę kramtomąją gumą ir burnoje jaučiau lengvą acetono prieskonį. Manęs paklausė, ar aš vartojau alkoholį, aš pasakiau - ne. Papūtus išėjo 0,01. Tai jūsų siūloma žemutinė riba. Kaltas nelikau, nes aš nenusižengiau įstatymo normoms, bet buvau viešai išvadintas melagiu.
    Dabar taip išeina, kad pagal jūsų siūlomą reguliavimą dažnai ne tik įvykio kaltininkai, įvykio dalyviai, bet ir įvykio liudytojai bus lengvo girtumo. Ką jūs darysite tada? Siūlau būti sveiko proto ir nepalaikyti šitos pataisos.
     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kas po pateikimo pritariate įstatymų projektams Nr. XIIP-942, Nr. XIIP-943 ir Nr. XIIP-1015, balsuojate už, kas nepritariate, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 68 Seimo nariai: už - 40, prieš - 4 susilaikė 24. Po pateikimo minėtiems projektams pritarta. Pagrindinis - Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas - Sveikatos reikalų komitetas. Numatoma svarstyti gruodžio 17 d.
    Gerbiamoji Dmitrijeva, prašau.
     L. DMITRIJEVA (DPF). Replika po balsavimo. Aš norėjau visiems padėkoti. Tikrai ačiū jums už supratimą, už tokią poziciją, bet aš noriu dar paklausti mūsų gerbiamąjį R. Žilinską. Tuomet pasakykite, kodėl kramtomosios gumos, saldainiai su tam tikru likeriu viešai prieinami mūsų vaikams? (Balsai salėje)
     PIRMININKĖ. Repliką po balsavimo - R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji mūsų kolegos, kurie rengia tokias pataisas, įsiklausykime į mūsų tikrai stebuklingas priemones, kurias mes siūlome. Dėl ko mes šiandien ginčijamės? Ne apskritai, kad galima apriboti tuos, kurie išgėrę vairuoja, bet mes ginčijamės, ar 0,2, ar 0,1. Tokios statistikos net nėra niekas atlikęs, nes girtumai būna daug didesni. Ginčijamės prietaiso paklaidos ribose ir tą darome rimtu veidu, ir taip vaizduojame kovą su girtuoklyste. Į ką mes čia pavirtome, dėl ko mes čia diskutuojame? Prietaiso paklaidos ribas nustatinėjame. Bus tikslesni prietaisai, galbūt tuomet bus galima kalbėti ir apie vieną šimtąją ginčytis. Bet dabar tokių prietaisų policija neturi.
     PIRMININKĖ. Dar viena replika. Z. Žvikienė.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Aš labai trumpai. Aš tiesiog noriu atkreipti dėmesį, nors ir kokią ribą nustatysi, paklaidos klausimas išlieka. Vadinasi, šitą klausimą reikia spręsti visai kitaip.

16.36 val.
    Sveikatos draudimo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-977 (pateikimas)

     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, jau matau sveikatos ministrą, todėl jį ir kviečiu į tribūną pateikti Sveikatos draudimo įstatymo 8, 22 ir 23 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą. Atsiprašau, ministre, aš per daug susakiau. Jūsų teikiamas yra Sveikatos draudimo įstatymo 8 straipsnio pakeitimas. Gerbiamieji kolegos, Sveikatos draudimo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą ministras pateikia.
     V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Konstituciniam Teismui 2013 m. gegužės 16 d. priėmus nutarimą ir pripažinus Sveikatos draudimo įstatymo 8 straipsnio 2 dalį prieštaraujančia Konstitucijai, įstatymo leidėjas yra įpareigotas nustatyti vienodą privalomojo sveikatos draudimo įsigaliojimo laiką visiems asmenims.
    Kaip jūs jau skaitėte, Konstitucinio Teismo paskelbtose pozicijose labai aiškiai pasakyta, kad reguliavimas, kada nustatytos skirtingos sveikatos draudimo teikimo trukmės, negali būti pateisintas objektyviais kriterijais, todėl toks traktavimas yra prieštaraujantis Konstitucijos lygiateisiškumo, proporcingumo ir kitiems principams. Taigi tenka įgyvendinti Konstitucinio Teismo nutarimą ir tenka teikti įstatymo projektą, kuris numato, kad sveikatos draudimas įsigalioja iš karto, nuo tos dienos, kurią už juos buvo pradėtos mokėti įmokos arba jie patys mokėjo privalomojo sveikatos draudimo įmokas.
    Šiuo atveju dažnai diskutuojama, ar, tarkim, asmuo gali būti iš karto gydomas, jeigu jis iš ryto sumokėjo įmoką ir iš karto jam teikiama paslauga, ar reikėtų galvoti, kad jis turi tam tikrą mėnesių laikotarpį įnešti tam tikrą sumą pinigų ir tik po to būti pradėtas gydyti, tai šiuo atveju klausimas yra visiškai akivaizdus. Duosiu paprastą pavyzdį. Jeigu žmogus serga ūmia liga, jis buvo neapsidraudęs, atėjo, sumokėjo įmoką, tu negali atidėti gydymo, jeigu jis kurį laiko tarpą nesumokėjo. Antras dalykas. Sveikatos privalomasis draudimas grindžiamas solidarumo principu. Nepriklausomai nuo įmokų dydžių ir nuo to, kiek kuris žmogus pagal jo pajamas įneša į fondą, jis vis tiek gydomas, jam teikiama pagalba pagal patvirtintas gydymo metodikas.
    Kas kita - klausimas susijęs su tuo, kaip būtų galima išieškoti iš asmens, kuris pabėgo nuo draudimo įmokos mokėjimo? Teismas pasisakė, kad sveikatos draudimo įmoka yra privaloma visiems asmenims ir tai yra konstitucinė pareiga. Jau dabar mes žinome aiškią konstitucinę doktriną po gegužės 16 d. Tai tam yra numatyti kiti straipsniai, kuriuose nustatoma būtinybė iš tokio asmens išieškoti visas neįmokėtas įmokos sumas, taip pat jam gali būti pritaikytos administracinės ar kitos sankcijos. Šiuo atveju tai reguliuoja kiti Sveikatos draudimo įstatymo straipsniai. Ir šiandieną yra numatyta galimybė išieškoti, ir šiuo atveju galbūt būtų galima galvoti, kaip tą normą sustiprinti, nes vis tiek Sveikatos draudimo įstatymo redakcijas, išsamias redakcijas, po Konstitucinio Teismo sprendimo reikės daryti. Bet dabar tiesiogiai siūloma ši įstatymo pataisa, kad įsigaliotų Konstitucinio Teismo gegužės 16 d. nutarimas. Dėkoju.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Ministre, jūsų nori paklausti keturi Seimo nariai. Pirmasis A. Dumčius.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkui, pirmininke. Gerbiamasis ministre, ar jūs galėtumėte pateikti duomenis, koks šiuo metu yra dydis nutrūkusio draustumo, maždaug kiek žmonių yra ir kokia nauda būtų, jeigu sutvarkytume tvarkingai įmokas?
     V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Mokesčių inspekcijos duomenimis ir audito duomenimis, maždaug 300 tūkst. žmonių Lietuvoje išvengė draudimo įmokų. Mes, gavę šiuos duomenis, jau kreipėmės į Valstybinę mokesčių inspekciją ir kreipėmės į "Sodrą", kad jie pamėgintų patikrinti, kaip yra su duomenų baze, kaip būtų galima operatyviau sužinoti apie tuos dingusius atseit iš sveikatos draudimo gyventojus. Ir dabar laukiame jų siūlomų sprendimų, nes, kaip žinote, mokesčių įmokos administravimas šiuo atveju patikėtas "Sodrai" ir Valstybinei mokesčių inspekcijai. Tai mes dar priėmėme ir kreipimąsi į visuomenę, ragindami išgirsti, nes tie 300 tūkst. žmonių neapsidraudusių, tai maždaug apie 60-62 mln. Lt metams Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto pajamų. Tai yra didžiuliai skaičiai. Bet aš manau, kad jeigu mes įgyvendinsime Konstitucinio Teismo nutarimą, o pasakyta, pirma, kad tai yra prievolė, antra, kad įmoka turi būti saistoma su pajamomis, kitaip sakant, su visom pajamom, vadinasi, iškyla problema visuotinio pajamų deklaravimo, tada jau daug didesnės galimybės įtraukti visus Lietuvos Respublikos piliečius į įmokų mokėjimą.
     PIRMININKĖ. Klausia A. Dumbrava.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Gerbiamasis ministre, aiškinamajame rašte parašyta, kad nepareikalaus Privalomojo sveikatos draudimo fondo lėšų. Bet man atrodo, kad vis tiek buvo sena tvarka, tai vis tiek mes tris mėnesius... Tris minimalius atlyginimus reikėdavo įnešti ir tik po to buvo suteikiama paslauga. Lyg ir atsilaisvindavo lėšos, dabar lyg ir to tarpo nėra.
     V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Čia šiuo atveju nepareikalaus įgyvendinimas techninių ir kitų lėšų. Nėra abejonės, kad projektuojant šių metų biudžetą nebuvo žinomas Konstitucinio Teismo sprendimas, ir jau dabar, mūsų skaičiavimais, tai maždaug pareikalaus 400 tūkst. Lt papildomai lėšų, kurių nebuvo numatyta tvirtinant 2013 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetą. Bet yra šiek tiek kitokiu aspektu rašoma.
     PIRMININKĖ. Klausia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis ministre, prašom pasakyti, ar jums neatrodo, kad vienodas draudimo įsigaliojimo laikas atveria kelią užsienyje gyvenantiems lietuviams, ir PSD biudžetas tikrai patirs nuostolių, nors aš ir pritarsiu jūsų siūlomam variantui, nes Sveikatos reikalų komitetas siūlo taip pat koreguoti 8 straipsnį ir, manau, bus viskas gerai, bet ar jums neatrodo, kad čia taip?
     V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Gerbiamoji kolege, išties mes turime problemų su tais, kurie vengia mokėti įmokas, - ar jie užsienyje, ar jie Lietuvoje, čia neturi jokio skirtumo. Kitaip sakant, iš žmogaus, kuris pabėga nuo privalomojo sveikatos draudimo įmokos, tikrai turi būti išieškoma už visą laikotarpį nuo 18 metų, nuo tada, kada jis turi pradėti draustis, iš jo turi būti išieškoma ta suma. Šiandien Valstybinė mokesčių inspekcija ir "Sodra" turi tokius instrumentus, tik jie jų netaiko. Tai šiuo atveju tikrai reikėtų sustiprinti ir apgalvoti, kokia turėtų būti mokesčių administravimo sistema, galbūt kokia dar didesnė sankcijų sistema. Čia problema labai rimta, tačiau mes negalime nematyti konstitucinės normos, kuri teigia, kad asmuo, sumokėjęs įmoką, privalo gauti paslaugą nuo įmokos sumokėjimo momento, nes nėra kitokių objektyvių kriterijų jį kitaip diskriminuoti. Kitaip sakant, sankcijų pritaikymas yra atskira tema, o gydymas yra atskira tema, mes jų negalime sukeisti vietomis.
     PIRMININKĖ. Klausia S. Jovaiša.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis ministre, man irgi čia truputį neaišku. Jūs sakėte, kad dabar yra apie 60 mln. skolų. Tai ar čia nebus toks paskatinimas dar tas skolas auginti, nes išieškojimas, jūs sakote, kol kas yra labai žemo lygio. Ir tiesiog pacientas bus suinteresuotas draustis tik tada, kada jam reikia. Čia ir kolegės V. M. Čigriejienės pasakymas apie tuos atvykstančius, aš pats tokių pavyzdžių tikrai žinau. Atvyksta, užsiregistruoja, čia pasitvarko, ką reikia, ir dingsta ir vėl jų 10-11 mėnesių nėra ir nebus. Gal tiesiog reikėtų pagalvoti, kad bent 10 mėnesių iš paskutinių 12 mėnesių jie būtų mokėję tas įmokas ar kažką tokio.
     V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Kolega, vėl turime pasakyti, kad Konstitucinio Teismo nutarimas yra privalomas jums ir man. Jis yra privalomas. Konstitucinis Teismas pasakė vienareikšmiškai - nuo įmokos mokėjimo momento asmuo turi būti gydomas. Taip pat akivaizdu, kad jūs keliate nemokėjimo problemą. Pritariu. Reikia galvoti, kaip reikia sugriežtinti taisykles, jos ir dabar yra. Bet galbūt jos nepakankamos, reikia jas tobulinti. Tai neabejotinai, kad vis tiek mes diskutuosime apie Sveikatos draudimo įstatymo naująją redakciją po Konstitucinio Teismo nutarimo, tas neišvengiama. Tai neabejotinai, kad turime galvoti apie tas priemones, kurias būtų galima pritaikyti tiems asmenims, kurie užsiregistruoja ir lyg ir žadėtų pabėgti. Aš manau, kad kai jis užsiregistravo, jam jau tada iš karto turėtų būti pateikta sąskaita už laikotarpį, kai buvo pabėgęs. Kaip sakoma, labai aišku, čia yra vykdymo problema, kad jeigu tu atėjai į polikliniką, sumokėjai įmoką, tuo pačiu momentu tu esi legalizuotas, esi žinomas, tuo pačiu momentu turėtų būti jam pateikta sąskaita už tą laikotarpį, kurį jis nesidraudė. Bet negalima jo negydyti, nes tai konstituciškai yra nepasverta. Ir šiuo atveju mes turime laikytis tų konstitucinių taisyklių.
    Taip pat jūs minėjote, kad skolos. Išties paskaičiuota, kad 300 tūkst. gyventojų yra kažkur už statistikos ribos. Tai čia nei skolos, nei ne skolos. Tiesiog dabar yra tokie duomenys. Vadinasi, kyla klausimas Valstybinei mokesčių inspekcijai ir "Sodrai", kur ir iš kokio registro jie prapuolė. Atsakyti į šitą klausimą. Mokesčių administravimas yra tų institucijų funkcija, ir mes kreipėmės į jas dar kartą, ragindami, kad jie vis dėlto su apskaita susitvarkytų.
     PIRMININKĖ. Dėkoju, ministre, jūs atsakėte į visus klausimus. Gerbiamieji kolegos, dabar po pateikimo vienas už, vienas prieš. Už - V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamieji kolegos, kviečiu pritarti. O Sveikatos reikalų komitetas yra tas komitetas, kuris pajėgus išnagrinėti labai išsamiai ministro pasiūlytą įstatymą ir priimti tikrai teisingus sprendimus. Todėl kviečiu balsuoti už šį įstatymo projektą.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. J. Razma - prieš.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Tenka apgailestauti, kad Vyriausybė, kaip buvo ir dėl teisėjų ir aukštų pareigūnų atlyginimų, primityviausiu būdu siūlo įgyvendinti Konstitucinio Teismo nutarimą. Tai šiuo atveju, matyt, ginčo nebūtų dėl tų besidraudžiančių asmenų, kurie tik pradeda tą draudimą, jauni žmonės, kurie pradeda draustis. Be abejo, jiems turi įsigalioti iš karto, kaip čia pasakysi, kad tau draudimas galios ne iš karto, o tik po trijų mėnesių. Tačiau tokia pat nuostata tikrai netinka tiems, kurie piktybiškai nemoka tų įmokų, yra išvykę į užsienį, sugrįžta čia, suserga ir tada pradeda draustis. Kai dabar sugrąžiname tokią nuostatą, tai mes tikrai skatiname žmones gudrauti, nesidrausti visą laiką, o tą pradėti daryti kilus reikalui. Tikrai bus Sveikatos draudimo fondo biudžeto praradimų. Tai reikėjo numatyti dėl tų, kurie nutraukė tas draudimo įmokas... kažkokią pradinę įmoką vėl pradėjus, gerokai didesnę. Tegul įsigalioja iš karto, bet tegul sumoka už pusę metų ar metus, jeigu jis tiek laiko nesidraudė. Deja, projekto autorius tokių dalykų neišsprendė ir aš negaliu pritarti biudžeto deficitą labai rimtai padidinančiam projektui.
     PIRMININKĖ. Gerai. Balsuojame. Nuomonės išreikštos. Kas po pateikimo pritariate Sveikatos draudimo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 51 Seimo narys: už - 42, prieš - 2, susilaikė 7. Po pateikimo pritarta.
    Pagrindinis komitetas - Sveikatos reikalų komitetas. Numatomas svarstymas - lapkričio 28 d.

16.51 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos 2012 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo metinių konsoliduotųjų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektas Nr. XIIP-1035 (pateikimas)

    Gerbiamasis ministre, dar kviečiu jus į tribūną pateikti Seimo nutarimą "Dėl Lietuvos Respublikos 2012 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo metinių konsoliduotųjų ataskaitų rinkinio patvirtinimo".
     V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, teikiu jums Seimo nutarimą patvirtinti 2012 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo metinių konsoliduotųjų ataskaitų rinkinį. Šiuo atveju mes puikiai suprantame, kad vykdome funkciją atsiskaityti už fondo panaudotas lėšas. Kaip žinote, auditavimą atlieka Valstybės kontrolė. Valstybės kontrolė pareiškė besąlyginę Valstybės kontrolės nuomonę dėl konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių.
    Aš tik pacituosiu vieną jos dalį. "Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto 2012 m. konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinys parodo tikrą ir teisingą Privalomojo sveikatos draudimo fondo 2012 m. gruodžio 31 d. finansinę būklę, 2012 m. veiklos rezultatus, grynojo turto pokyčius ir pinigų srautus pagal Lietuvos Respublikos viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartus, o Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinys visais reikšmingais atžvilgiais parengtas ir pateiktas pagal Lietuvos Respublikos teisės aktus, reglamentuojančius šio rinkinio sudarymą."
    Šiuo atveju aš jums teikiu jau audituotą ataskaitą ir noriu sutrumpinti pristatymo laiką. Jeigu reikėtų detalesnio aiškinimo, galėčiau atsakyti detaliai, bet jums pateikta visa ataskaita, ten matyti visos eilutės, visi skaičiai, visa rezervo fondo dinamika, išlaidos centralizuotai perkamiems vaistams, ortopedinei aparatūrai, pirminei sveikatos priežiūrai, šeimos gydytojų institucijų skatinimui, finansuojamoms programoms. Faktiškai mes pateikėme visą ataskaitą.
     PIRMININKĖ. Dėkoju, ministre. Jūsų niekas nenori paklausti. Gerbiamieji kolegos, dabar po Seimo nutarimo pateikimo vienas - už, vienas - prieš. Norinčių kalbėti nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti Seimo nutarimui? (Balsai salėje) Dėkoju. Pritarta. Pagrindinis komitetas - Sveikatos reikalų komitetas, papildomas - Audito komitetas. Numatomas svarstymas - lapkričio 19 d.

16.54 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 425, 426 straipsniais ir 224, 239, 2394, 2411, 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1022 (pateikimas)

    Ir dar sveikatos apsaugos ministras V. P. Andriukaitis pateiks Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 425, 426 straipsniais ir 224, 239, 2394, 2411, 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Prašau, ministre.
     V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, teikiu įstatymo projektą, susijusį su Europos reglamento Nr. 528/2012 ir reglamento Nr. 1223/2009 įgyvendinimu. Kaip jūs žinote, jau yra priimtas įstatymas dėl biocidų ir perkeltos Biocidų įstatymo reguliavimo europinės normos į Lietuvos teisę. Dabar reikia nustatyti veiksmingas sankcijas už biocidinių produktų teikimo rinkai ir jų naudojimo reikalavimų pažeidimus ir kosmetikos teikimo rinkai reikalavimų pažeidimus.
    Taigi įstatymo projekto uždaviniai. Pirma, nustatyti sankcijas už biocidinių produktų klasifikavimo, pakavimo, ženklinimo, tiekimo rinkai reikalavimų, nustatytų reglamente Nr. 528/2012 pažeidimus, reikalavimų gamintojui... autorizacijos liudijimo turėtojui kaupti ir saugomos informacijos pažeidimus. Taip pat nustatyti sankcijas už reglamento Nr. 528, priimto 2012 m., reikalavimų dėl biocidinių produktų naudojimo pažeidimus, sankcijas diferencijuojant pagal nusižengimą padariusį asmenį ir tai, ar nusižengimas yra pakartotinis.
    Taip pat nustatyti sankcijas už reglamento Nr. 1223, priimto 2009 m., reikalavimų dėl kosmetikos gaminių tiekimo rinkai pažeidimus, sankcijas diferencijuojant pagal minėtų pažeidimų keliamą grėsmę visuomenės sveikatai ir tai, ar nusižengimas yra padarytas pakartotinai. Yra nustatyta institucijų, kurios turi nagrinėti šiuos pažeidimus ir taikyti šias sankcijas, kompetencija ir aptarti visi klausimai ir aspektai dėl šių direktyvų įgyvendinimo pažeidimų.
     PIRMININKĖ. Dėkoju, ministre. Jūsų niekas ir šį kartą nenori klausti. Po pateikimo irgi nėra norinčių kalbėti. Balsuojame? Prašom. Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo pora straipsnių ir kitų straipsnių pakeitimo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 50 Seimo narių: už - 50, prieš ir susilaikiusių nėra. Po pateikimo projektui Nr. XIIP-1022 pritarta.
    Pagrindinis komitetas - Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Numatomas svarstymas - gruodžio 17 d.

16.57 val.
    Sveikatos draudimo įstatymo 8, 22 ir 23 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-809 (pateikimas)

    Sveikatos draudimo įstatymo 8, 22 ir 23 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėja - D. Mikutienė. Pateikimas.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, taupydama jūsų laiką nekartosiu, dėl kokios priežasties mes teikiame, nes tai išsamiai pristatė sveikatos apsaugos ministras. Tai yra susiję su Konstitucinio Teismo 2013 m. gegužės 16 d. nutarimu. Sveikatos reikalų komiteto nariai matė truputėlį kitokį šios problemos sprendimo būdą, bet iš esmės mes tikrai pritariame, kad turėtų įsigalioti. Įsigaliojimo laiką nustato leidėjas. Ar įsigalioja iš karto, ar visiems vienodai po kažkiek laiko, manome, gal nereikėtų veltis į tas diskusijas, teisingiau būtų, kad sumoka ir iš karto įsigalioja, ką iš dalies pasakė ir sveikatos apsaugos ministras.
    Tačiau ką daryti su tais asmenimis, kurie ilgesnį laiką nemokėjo ir ką iš dalies klausė kolega J. Razma, kai jie atvažiavę susimoka, įsigalioja iš karto ir jie už tuos 90 Lt gali gauti paslaugas, kurios kainuoja ne vieną dešimtį tūkstančių litų? Todėl mes ir manome, kad įstatymo leidėjo prievolė būtų numatyti tokį mechanizmą, kad žmogui neapsimokėtų elgtis nesąžiningai, nedalyvauti šioje sistemoje ir nemokėti tolygiai mokesčių.
    Mūsų siūlymas buvo, kad sumoka arba pats asmuo, arba už jį sumoka darbdavys, ir įsigalioja iš karto. Tuo atveju, jeigu nemokėjo nuo 2 iki 5 mėnesių arba nebuvo mokama, kad turi sumokėti visas įmokas nuo įstatymo įsigaliojimo, ir tai tikrai neatleidžia jo nuo prievolės mokėti tolygiai toliau. Jeigu nemokėjo nuo 6 mėnesių iki vienerių metų, tai tada jis turėtų sumokėti visą sumą ir plius vieną minimalios mėnesinės algos dydžio įmoką. O jeigu daugiau negu metus, tai atitinkamai sumoka viską už tą laikotarpį ir plius trijų minimalių mėnesinių algų dydžio įmoką. Tai tiek būtų dėl 1 dalies.
    2 dalyje mes pateikėme dar įstatymo 22 ir 23 straipsnių pakeitimą dėl Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto: jo rezervą, jo sudarymo būdus ir teisinį pagrindą naudoti. Sveikatos reikalų komiteto nariai mano, kad, susiklosčius dabartinei situacijai, turime iš tiesų padaryti tam tikras išvadas ir aiškiau apibrėžti, iš ko susideda rezervas ir kam jis turėtų būti naudojamas.
    Rezervą mes siūlome išskirti į dvi dalis - į pagrindinę dalį ir rizikos valdymo dalį. Pagrindinė rezervo dalis sudarytų 6 % planuojamų einamųjų metų PSDF biudžeto pajamų sumos, o rezervo rizikos valdymo dalis būtų likusios visos PSDF lėšos.
    Iš tiesų žinote kritinę situaciją, į kurią pateko sveikatos priežiūros įstaigos, ir kad dėl Fiskalinės drausmės įstatymo nebuvo galima iki metų vidurio naudoti lėšų, kurios yra rezerve. Ta suma - 6 % sudarytų, jeigu skaičiuotume pagal 2014 metų planą, 261 mln., o visa kita likusi dalis priklauso nuo daugelio faktorių, kokios bus įmokos į PSDF biudžetą.
    Tai toks būtų mūsų matymas. Prašyčiau pritarti, ir Sveikatos reikalų komitete išsamiai diskutuosime.
     PIRMININKĖ. Dėkoju pranešėjai. Jūsų klausia trys Seimo nariai. Pirmas klausia E. Jonyla.
     E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamoji kolege, tikriausiai aišku dėl kai kurių teiginių, kuriuos išsakė sveikatos ministras ir Teisės departamentas, kad čia yra neproporcingumas, kuris pažeidžia Konstitucijoje įtvirtintus asmenų lygiateisiškumo ir teisėtų lūkesčių principus. Aš įsivaizduoju, kad čia kalbama ir apie tuos žmones, kurie draudžiasi patys, ir jie patys žino, kad yra nedrausti. Bet yra žmonių, kuriuos draudžia valstybė ar kitas draudėjas, jie gali nežinoti, kad nėra drausti. Štai čia lyg ir nelygūs santykiai. Kaip jūs į tai žiūrite, ar čia, manote, galima sureguliuoti tuos dalykus? Ačiū.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Dėkoju už klausimą. Turiu pasakyti, kad Teisės ir teisėtvarkos komitetas pateikė preliminarią išvadą, kad šis projektas neprieštarauja Konstitucijai. Dėl jūsų keliamų nuogąstavimų, manau, tai yra kontrolės ir įstatymų vykdymo užtikrinimo reikalas. Mes apie tai komitete iš tiesų diskutuosime, kad ta prievolė būtų tiek pačiam asmeniui, tiek jo darbdaviui vienoda.
     PIRMININKĖ. Klausia A. Dumbrava.
     A. DUMBRAVA (TTF). Aš manau, jūsų pateiktos pataisos išsklaido kai kurias mūsų abejones, kad kas nors bandys naudotis ar bus nesąžiningas, nes bus tam tikros sankcijos. Aš manau, teisinga. Gerbiamoji Dangute, aš noriu jūsų, kaip komiteto pirmininkės, paklausti ir galbūt paprašyti. Turbūt iš kitos operos. Ar nebūtų galima pabandyti leisti draustis žmonėms, turintiems leidimą nuolat gyventi Lietuvoje? Jų yra tam tikras skaičius, tačiau ne visi jie serga, galbūt kitokį mokestį negu 9 %, tarkime, nuo minimalios algos, kokį nors kitą mokestį, bet tai jiems būtų labai patogu ir gal būtų nauda Privalomojo sveikatos draudimo fondui? Ačiū.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Na, kolegos, nelabai žinau, kaip čia būtų galima taip padaryti. Ar čia su šiuo įstatymu, konkrečiai su šita nuostata... Turbūt čia galioja truputėlį kitokie dalykai. Čia yra jau direktyviniai dalykai... kurie mokesčius moka. Na, galima svarstyti, diskutuoti. Mes pabandysime irgi lygiai taip pat gauti šią informaciją.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia V. V. Margevičienė.
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamoji komiteto pirmininke, labai ačiū, kad jūs ėmėtės. Aš manau, kad reikia tuos abu įstatymus, tiek ministro pateikto 8 straipsnio, tiek jūsų, sujungti. Aš manau, tikrai rasite geriausią variantą. Jūs dabar tikriausiai žinote, kad daugelis, kurie atvyksta ir nuolat negyvena Lietuvoje, bet Lietuvos gyventojai, eina privačiai gydytis, net nemokėdami to sveikatos draudimo. Pavyzdžiui, privatus kabinetas net ir neregistruoja daugeliu atvejų. Tai kaip tuos žmones dar surinksime, kaip juos motyvuosime ir kaip jiems... ar privačios gydymo įstaigos visada teikia visus pacientus, ta prasme, teikia ataskaitą, kiek jie priėmė pacientų ir kokiomis lėšomis?
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Šis klausimas taip pat buvo keltas komitete. Aš manau, privačios įstaigos taip pat turėtų teikti visą informaciją, vienas dalykas. Antras dalykas, jeigu mokėjimo sistema bus aiški, tolygi, tai iš tiesų paskatins žmones mokėti šitas įmokas.
    Kitas dalykas, kalbant apie darnius ir gerus valstybinio ir privataus sektoriaus santykius, iš tiesų turbūt reikėtų ministerijai truputėlį keisti savo poziciją dėl to, kad nepaveš valstybė, kaip ir kitos Europos Sąjungos narės, sunku pavežti tokį krūvį dėl sveikatos. Visur yra problemų su finansavimu. Būtų protinga įsileisti privatų sektorių, nustatyti griežtas taisykles, griežtą kontrolę, nes, manau, sveikata yra visų ūkio struktūrų reikalas, nes visus Lietuvos gyventojus tai paliečia.
     PIRMININKĖ. Dėkoju, kolege, jūs atsakėte į visus klausimus. Aš kreipiuosi į V. M. Čigriejienę. Gal jūs nekalbėkite, nes nėra norinčių kalbėti prieš. Ar galėtume bendru sutarimu pritarti pateiktam projektui Nr. XIIP-809?
    Pagrindinis - Sveikatos reikalų komitetas. Numatyta svarstyti lapkričio 28 d.
    Gerbiamieji kolegos, iš karto... (Balsai salėje) Kaip? Nieko negirdžiu.
     A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamoji pirmininke, gerbiamieji kolegos, aš manau, kad tokiu atveju reikėtų Vyriausybės išvados, nes yra Vyriausybės įstatymo projektas ir...
     PIRMININKĖ. Tai paskui sujungs į vieną.
     A. SYSAS (LSDPF). Kas jungs? Komitetas ar Vyriausybė turėtų pasakyti? Aš prašau, kad būtų Vyriausybės išvada.
     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, yra siūlymas, kad būtų šiuo klausimu Vyriausybės išvada. Pritariate tam? Pritariame. Vadinasi, reikia Vyriausybės išvados.
    V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, juk Sveikatos reikalų komitetas pateikė kur kas išsamesnį Sveikatos draudimo įstatymo 8 dalies išaiškinimą, ir mes dar pastudijuosime. Kam ta Vyriausybės išvada? Tame posėdyje bus ir sveikatos ministras, sujungsime. Tikrai nereikia.
     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, kiekvienas Seimo narys turi teisę siūlyti. Mūsų visų uždavinys - apsispręsti, ar pritariame tam siūlymui, ar ne. A. Sysas pasiūlė, kad tuo klausimu turi būti Vyriausybės išvada. Kadangi ginčijamės, tada kviečiu balsuoti. Kas pritariate siūlymui, kad dėl įstatymo projekto Nr. XIIP-809 būtų pateikta Vyriausybės išvada, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 48: už - 22, prieš - 16, susilaikė 10. Taigi nepritarta siūlymui Vyriausybės išvados paprašyti. Aš manau, kad ir taip viskas čia gerai išsispręs.
    Dabar, gerbiamieji kolegos, atkreipiu dėmesį. Pagal darbotvarkę yra Seimo narių projektai pagal jų registracijos eilę. Tai trys pirmieji iš karto atkrenta, nes nėra pranešėjo P. Auštrevičiaus.

17.08 val.
    Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 46 straipsnio papildymo" projektas Nr. XIIP-282 (pateikimas)

    Tada kviečiu pranešėją M. A. Pavilionienę pateikti Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 46 straipsnio papildymo" projektą. Prašau.
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Labai ačiū, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, mano projektas yra susijęs su lyčių pusiausvyros kūrimu visuomenėje. Seimas turėtų būti pavyzdys skatinant ir moteris, ir vyrus aktyviai dalyvauti kuriant visuomenės gerovę. Kodėl reikalinga lyčių pusiausvyra visose visuomenės srityse? Todėl, kad lyčių nelygybė, moters diskriminavimas tęsėsi tūkstantmečius. Tik XX a. viduryje baigėsi pertvarka suteikiant moterims balsavimo teisę. Tik XX a. 9-ajame dešimtmetyje moters teisės buvo įvardytos kaip žmogaus teisės. Tik XX a. pabaigoje lyčių lygybė ir lyčių pusiausvyros kūrimas tapo šiuolaikinės visuomenės, ypač Europos Sąjungos, svarbiausiu siekiniu ir vidaus bei užsienio politikos pamatu.
    Todėl siūlau Seimo statutą papildyti 46 straipsnio nauja nuostata, kuri skamba taip: "Bendras komitetų pirmininkų ir jų pavaduotojų pasiskirstymas pagal lytį turi būti proporcingas Seimo narių pasiskirstymui pagal lytį." Atsakysiu į Teisės departamento nuogąstavimus, kad mano siūlymas tarsi sugriautų Seimo statutu įtvirtintą komitetų vadovų rinkimo tvarką. Atsakau: nesugriautų, nes ta tvarka išlieka, išlieka frakcijų proporcingumo principas ir komitetų pirmininkų, jų pavaduotojų rinkimas iš skirtingų frakcijų. Tačiau, priėmus mano siūlymą, atsirastų daugiau geranoriškumo ir jautrumo kviečiant moteris plačiau dalyvauti organizuojant Seimo darbą, skatinant jas įgyti naujų patirčių. Labai ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkoju, kolege. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Labai viskas proporcingai. Pirma - Z. Žvikienė.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Aš iš tikrųjų pritariu jūsų idėjai ir minčiai, visada pritarčiau tokiems dalykams. Bet aš noriu, kad jūs paaiškintumėt, ar negali iš principo taip atsitikti, kad nebus galima įgyvendinti jūsų pateiktos nuostatos, normos, jeigu Seime atsitiktų taip ir nebūtų...
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Moterų?
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Moterų. Aš teoriškai. Todėl aš noriu jūsų paklausti, ar jūs nemanot, kad iš tiesų reikėtų galbūt keisti ir kitus įstatymus, būtent Politinių partijų įstatymą, nustatyti tam tikras kvotas, galbūt ne iš karto 50 %, galbūt tam tikru procentu, ir tiktai pakeitus šituos įstatymus iš tikrųjų galėtų būti jau ir realizavimas Seime lygių galimybių? Ačiū.
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Labai ačiū. Tikrai taip nenutiks, nes Socialdemokratų partijos statute yra įtvirtintos kvotos, kitos partijos dar šito nenori. Aš sąmoningai nevartojau žodžio "kvota", nes mes kartais priešiškai nusiteikę prieš tą žodį. Bet Skandinavijos šalyse natūraliai yra tos kvotos visose gyvenimo srityse. Štai kalbama, kad jeigu H. Clinton eis į prezidentes, tai ji iškėlė šūkį: "50 ir 50!" Taigi aš manau, kad čia tokia minimali pataisa, bet ji morališkai ir politiškai turėtų didelės reikšmės. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dabar klausia vyriškis - K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). O gal tada kvotuokim ir kitokius dalykus? Seime yra žmonių su vienokiais išsilavinimais, kitokiais išsilavinimais, iš ūkininkų ir iš inteligentijos. Tai aš esu prieš bet kokius...
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Ne, mes dabar nekalbam apie išsilavinimą, mes kalbam apie lyties diskriminaciją. Ir aš sąmoningai pabrėžiau: ji tęsiasi tūkstantmečius ir tiktai 4 ar 5 dešimtmečiai, kai mes kalbam apie lyčių lygybę. O Lietuvoje labiau išsilavinusios, atleiskit, yra moterys, yra duomenų, kurie rodo, kad ir studijuoja daugiau moterų, ir laipsnių daugiau turi kai kuriose srityse moterys. Nieko blogo, jeigu daugiau moterų bus ir Seimą valdant, Seimo darbą organizuojant. Ir atlyginimą gaus didesnį. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkui, kolege. Daugiau nėra norinčių paklausti. Dabar po pateikimo 1 - už, 1 - prieš. Vėl labai gražiai čia pasiskirstė. G. Purvaneckienė - už.
     G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Aš, žinoma, esu šiuo atveju šiek tiek pesimistė, manau, kad Seimas šio įstatymo galutinio varianto nepatvirtins. Bet šiandien balsuokim visi teigiamai, nes pagal kitus įstatymus aš sprendžiu. Bet šiandien balsuokim teigiamai, mums reikia apie tai kalbėti, mums reikia kalbėti apie lyčių lygybę, šios diskusijos diskusijų pabaigoj galbūt teigiamai ir patvirtins. Tik noriu atkreipt dėmesį, kad Marija Aušrinė nesiūlo nustatyti vienodo procento, o būtent tokį procentą, koks yra moterų Seime. Kaip ji sakė, jos tikrai nėra mažiau išsilavinusios arba mažiau kompetentingos.
     PIRMININKĖ. K. Masiulis - prieš.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Jeigu žiūrėtume taip idėjiškai, esu už tai, kad būtų kovojama prieš diskriminaciją. Save laikyčiau netgi feministinio judėjimo dideliu simpatiku ir šalininku, tačiau man nepatinka visokios kvotos ir normos. Na, tai dabar gal tada nustatykim normą, kad jeigu valstybės prezidentė yra moteris, tai jokiais būdais negali būti Seimo Pirmininkė, tada turi būti pirmininkas arba atvirkščiai, sudarykim... O jeigu, gink Dieve, kad nebūtų dar ir, tarkim, A. Butkevičius nuvirsta, kad, gink Dieve, nebūtų G. Purvaneckienė išrinkta valstybės vadove. Aš taip neįsivaizduoju, kad negalima kvotuoti... žmones negalima, yra ydingas dalykas kvotomis ir visokiais cenzais saistyti įvairias pareigybes. Tos pareigybės turi būti užimtos tų žmonių, kurie yra tinkamiausi ir kurie atitinka tuos keliamus reikalavimus sudarant koalicijas, o ne pagal lyties požymį. Man tas nepriimtina.
     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kas po pateikimo pritariate Seimo statuto "Dėl Seimo statuto 46 straipsnio papildymo" projektui, balsuojat už, kas turit kitą nuomonę, balsuojat prieš arba susilaikot.
    Balsavo 42 Seimo nariai. Už - 24, prieš - 3, susilaikė 15. Po pateikimo pritarta. Pagrindinis komitetas - Teisės ir teisėtvarkos, papildomas - Valstybės valdymo ir savivaldybių. Numatomas svarstymas gruodžio 19 d.
    Toliau darbotvarkės 2-16 klausimas. Jo irgi nebus, nes nėra surinkta 29 parašų ir nėra pranešėjos D. Teišerskytės. Labai atsiprašau, nepakėliau akių ir nepastebėjau. Repliką po balsavimo - Z. Žvikienė.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Aš tiesiog norėjau tik pasidžiaugti kai kurių vyrų protu, ne tik moterų, kad pritarė šitam projektui, bet aš noriu priminti kitą dalyką, kad mes keletą kadencijų iš tikrųjų Seimo vadovybėje neturėjome moterų. Aš labai puikiai prisimenu tuos metus, kai pavaduotoja tapo gerbiamoji I. Degutienė, o vėliau ji tapo ir Seimo Pirmininke. Ji turi labai didžiulį rinkėjų ir gyventojų pasitikėjimą iki šios dienos. Tai vienas iš pavyzdžių tiesiog be kokio nors įstatymo, ačiū Dievui, kai moteris tapo Seimo vadovu, kai šiandien dar yra vadovybėje. Be abejo, dabar dar turim ir kitą Seimo pirmininkę L. Graužinienę. Tai reikia tik pasidžiaugti. Jeigu mes susireguliuosime ir komitetuose, aš manau, kad tikrai ir vyrams, ir visiems bus nuo to tik geriau, nes moterys, patikėkite, įstatymų normas jaučia labiau.
     PIRMININKĖ. Ačiū, kolege. A. Dumbrava - repliką dar.
     A. DUMBRAVA (TTF). Būčiau nieko nesakęs, bet miela Zita pasakė, tai ir man tada trupučiuką norisi. Tai vis tiek mes paimkim, va matom Seimo Pirmininkę, bet ji tapo nekvotuojant nieko. Vis tiek žmogus savo erudicija, savo daug kuo sužavi ponia Irena, bet nereikia kvotuot, kai moteris turi proto, turi išsilavinimą, tai ir vyrai patars, kad ji galėtų eiti į vieną, kitą postą. Aš, pavyzdžiui, niekada neskirstau į vyrus arba į moteris, matau, kaip žmogus orientuojasi, kaip žmogus sugeba dirbt. Čia žmonių nuopelnas turi būt. Mes gi dabar: va šitoj vietoj turi būt moteris. Na, ji ne visai protinga, ne visai kompetentinga, bet turi būti moteris. Ačiū. (Balsai salėje)

17.19 val.
    Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 134 ir 138 straipsnių pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1017 (pateikimas)

     PIRMININKĖ. Na, dirbame toliau. Gerbiamieji kolegos, darbotvarkės 2-17 klausimas - Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 134 ir 138 straipsnių pakeitimo" projektas.
    Larisa, jūs dabar pristatote? Čia yra grupė Seimo narių. Taigi pateikimas. L. Dmitrijeva.
     L. DMITRIJEVA (DPF). Ačiū posėdžio pirmininkei. Mano visi kolegos vyrai, kaip jūs matote, o dirbti reikia moteriai, tai visi jau kažkur...
    Šito projekto pakeitimo esmė ta, kad dabartiniame mūsų tinklalapyje matome, kiek Seimo nariai praleido, kiek dalyvauja, kur pavėlavo, kur užsiregistravo, bet mes nematome esminių dalykų, kiek ir ką jie pateikė - pataisų, įstatymo projektų ir t. t. Labai norėtųsi, kad būtų matomi visi mūsų darbai, visi mūsų ketinimai.
    Dar vienas toks svarstytinas, diskutuotinas dalykas. Jeigu Seimo narys arba grupė, arba frakcija pateikia įstatymą ir tas įstatymas reikalauja Vyriausybės sprendimo arba išvados, tai gali tęstis ir metus, ir labai ilgai. Tai pagalvokime, ką mes turime padaryti, kad šitas įstatymas būtų kaip nors judinamas ar pan. Štai čia toks diskutuotinas klausimas. Tiesiog siūlau pritarti po pateikimo, ir mes komitetuose galėtume aptarti.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Gerbiamoji kolege, nėra norinčių jūsų klausti. Dabar po pateikimo 1 - už ir 1 - prieš. Nėra norinčių kalbėti. Gal galime bendru sutarimu pritarti po pateikimo projektui Nr. XIIP-1017?
    Pagrindinis - Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas - Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Numatyta svarstyti gruodžio 19 d.
    Gerbiamieji kolegos, mūsų šios dienos darbotvarkė baigta. Siūlau registruotis.
    Užsiregistravo 45 Seimo nariai.
    Taigi 2013 m. spalio 10 d. vakarinis plenarinis posėdis baigtas. Gero vakaro! (Gongas)
