LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 90
STENOGRAMA

2013 m. spalio 15 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. GEDVILAS
ir Seimo Pirmininko pavaduotojas J. NARKEVIČIUS

     PIRMININKAS (V. GEDVILAS, DPF). Labas rytas, gerbiamieji kolegos. Prašau užimti jūsų darbo vietas. Skelbiu 2013 m. spalio 15 d. (antradienio) plenarinio posėdžio pradžią. (Gongas) Kviečiu visus registruotis. Dėkoju.
    Užsiregistravo 69 Seimo nariai.

10.01 val.
    Informaciniai pranešimai

    Gerbiamieji kolegos, kol renkasi Seimo nariai, norėčiau paskelbti balsų skaičiavimo grupę, kurios veikla prasidės šiandien ir baigsis lapkričio 15 d. Yra septyni balsų skaičiavimo grupės nariai: A. Dumbrava (frakcija "Tvarka ir teisingumas"), A. Dumčius (Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija), E. Gentvilas (Liberalų sąjūdžio frakcija), J. Kvetkovskis (Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcija), V. A. Matulevičius (frakcija "Drąsos kelias"), P. Narkevičius (Darbo partijos frakcija) ir A. Nesteckis (Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija). Šitos balsų skaičiavimo grupės veikla galios vieną mėnesį. Po to rinksime kitą balsų skaičiavimo grupę. Tiesiog informacija jums.

10.02 val.
    Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. spalio 15 d. (antradienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

    Dabar 1-1 darbotvarkės klausimas - darbotvarkės tvirtinimas. Gerbiamieji kolegos, gerbiamoji I. Šiaulienė. Prašom, kolege.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Socialdemokratų frakcijos vardu prašau išbraukti 2-1 klausimą, nes tai visiškai nesusiję su Vyriausybės veikla, ir prašau kolegas...
     PIRMININKAS. Kokį klausimą?
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). 2-1. Tie visi paklausimai adresuoti ne pagal kompetenciją.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, dėl darbotvarkės. Prašom. V. Stundys.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Labai dėkui. Frakcijos vardu prašome iš šios dienos popietinio posėdžio darbotvarkės išbraukti klausimus nuo 2-10a iki 2-10c. Tai visiškai nauji, netikėti projektai. Pedagogai, profesinių sąjungų atstovai yra sunerimę dėl siūlomų pakeitimų. Jie iš esmės keistų mokinio krepšelio lėšų panaudojimo tvarką ir galimai sudarytų prielaidas ugdymo proceso sąskaita taupyti tam, kad būtų dengiami savivaldybių nevykdomi įsipareigojimai institucijoms išlaikyti. Taigi klausimas reikalauja diskusijos. Tuo labiau yra atstovų nerimas, kad tai netikėtai, staigiai teikiamas klausimas.
     PIRMININKAS. Dar kartą, Valentinai, nuo 2-10a iki 2-10c?
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Taip, trys pozicijos.
     PIRMININKAS. Ačiū. Supratome jūsų pasiūlymą. Gerbiamasis A. Kubilius. Prašom.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Dėl vedimo tvarkos. Gerbiamieji kolegos, aš tikrai suprantu I. Šiaulienės čia išsakytą nerimą, kad premjerui reikės atsakyti apie jų partijos svarstytą slaptą dokumentą, socialdemokratų planą, kaip užimti Daukanto aikštę, kaip rašo spauda. Siūlymas išbraukti iš darbotvarkės yra visiškai nestatutinis, todėl siūlau posėdžio pirmininkui net neteikti tokio siūlymo, nes dėl kreipimosi į Ministrą Pirmininką turi būti atsakyta posėdyje, ir tam pritarė ir Seniūnų sueiga.
    Antroji mano pasiūlymo dalis susijusi su tuo, kad mūsų frakcija šalia Seimo nutarimo, kuriame yra siūloma atleisti generalinį prokurorą iš pareigų po to, kai Seimas tariamai nepritarė jo ataskaitai ir Teisės ir teisėtvarkos komitetas pateikė tokį trumpą siūlymą, dėl kurio konstitucingumo mes turime daug abejonių, pateikė Seimui siūlymą priimti nutarimą ir kreiptis į Konstitucinį Teismą ne dėl konkretaus štai šito prokuroro reikalo, bet apskritai dėl statutinės normos svarstyti Seime ataskaitas ir, nepritarus ataskaitoms, po to pradėti štai tokias procedūras. Kaip žinome, jau ir Europos Komisija abejoja dėl tokių procedūrų sutikimo su Europos Sąjungos teise.
    Mes tiesiog kreipiamės į Seimą ir prašome šiandien šalia to nutarimo kaip susijusį klausimą įtraukti ir Seimo nutarimą "Dėl kreipimosi į Konstitucinį Teismą". Seimo Pirmininkė, kuri savo pirmojoje kalboje čia, Seime, tapdama Seimo Pirmininke, taip pabrėžė Konstitucijos svarbą, aš manau, tikrai turėtų pritarti tokiam mūsų siūlymui. Jeigu Seimo Pirmininku būtų E. Hemingway'us, jis tikrai pasiūlytų būtent tokį sprendimą.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Andriau, aš norėjau jūsų paklausti. Jūs frakcijos vardu prašote įtraukti į darbotvarkę? Gerai. Yra paprašyta frakcijos vardu.
    Dar kokių pasiūlymų bus dėl darbotvarkės projekto? Nėra daugiau pasiūlymų. Galime pradėti svarstyti. Buvo keletas pasiūlymų. Pirmasis pasiūlymas buvo V. Stundžio išbraukti... Gerbiamoji Irena, dėl ko? Dar kartą man priminkite. 2-1. Supratau. Buvo įtrauktas 15.00 val. klausimas - Ministro Pirmininko A. Butkevičiaus atsakymai į Seimo nario M. Adomėno 2013 m. spalio 1 d. raštu pateiktus klausimus. Mes turime apsispręsti balsuodami, nes buvo pasiūlymas išbraukti. Kas už tai, kad išbrauktume šitą klausimą iš darbotvarkės, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. Už - išbraukti, prieš arba susilaiko - palikti klausimą. Mes balsuojame už jūsų pasiūlymą, kai yra teikiamas pasiūlymas, pirmiausia dėl jo balsuojame.
    Gerbiamieji kolegos, už balsavo 69, prieš - 31, susilaikė 5. Iš darbotvarkės...
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Repliką po balsavimo galima?
     PIRMININKAS. Tuoj. Sekundę. Klausimas yra išbrauktas iš darbotvarkės.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Galima repliką?
     PIRMININKAS. Taip, taip. Prašom. Jums mikrofonas įjungtas.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, aš manau, kad toks balsavimas visiškai prieštarauja Seimo statutui. Iš tikrųjų iškyla dar daugiau abejonių, kas slepiasi po tuo partiniu dokumentu, dėl kurio šitaip yra vengiama čia atsakyti į aiškius klausimus. Aš turiu pasakyti, kad iš tikrųjų tai mus labai stebina. Nežinau, ar nereikės sudaryti laikinosios tyrimo komisijos, jeigu premjeras ir socialdemokratai taip bijo atsakyti į labai aiškius ir visiškai suprantamus, tikrai visuomenei rūpimus klausimus. Negi socialdemokratai yra pasirengę naudoti neteisėtas priemones tam, kad Prezidento rinkimuose pabandytų, kaip rašo spauda, užgrobti Daukanto aikštės rūmus? Iš tikrųjų mus tai labai stebina. Aš prašau I. Šiaulienę pergalvoti savo poziciją ir kitame posėdyje pačiai pasiūlyti premjerui atsakyti į šituos klausimus.
     PIRMININKAS. Gerbiamoji Irena, prašom.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Aš noriu nuraminti gerbiamąjį opozicijos lyderį. Kaip jūs puikiai žinote, parlamente Vyriausybės vadovas atsako į klausimus, kurie susiję su parlamentine veikla, su jo, kaip Seimo nario, su Vyriausybės vadovo veikla, ir nieko bendro neturi su strategijom, kurios net nepradėtos įgyvendinti ir vykdyti. Aš manau, tuo diskusiją reikia baigti ir nereikia kelti panikos. Jūs juk atsakingas politikas.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamoji Irena, jeigu rinkimų kampanijoje planuojami naudoti premjero resursai, kaip galima sakyti, kad premjeras čia niekuo dėtas? Todėl ir buvo klausiama.
    Posėdžio pirmininko aš norėčiau paklausti. Mes išbraukėme visą ketvirtadienio posėdį. Ten buvo Vyriausybės valanda. Deja, aš nematau, kad ji būtų perkelta. Jeigu mes sutaupėme tą pusvalandį vietoje tų atsakymų, tai numatykime Vyriausybės pusvalandį, nes opozicijos teisė per savaitę vieną kartą tokią galimybę turėti.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Jurgi, jūs reikalaujate į šios dienos darbotvarkę įtraukti? Mes galime įtraukti, bet ar mes sugebėsime surinkti ministrus? Mes galime pasiūlyti, bet su ta sąlyga, kad kiek ministrų galės atvažiuoti į tą pusvalandį, tiek atvyks, nes nebuvo taip planuota.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, jeigu sutartume, kad į kitą antradienį tvirtai įrašome, tai būtų kaip ir gerai.
     PIRMININKAS. Manau, kad taip galime padaryti. (Balsai salėje) Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, dėl šio klausimo kaip ir apsisprendėme, tuo labiau kad plenarinis posėdis yra mūsų aukščiausias organas ir jo priimti sprendimai galioja. Mes taip balsavome, toks noras buvo išreikštas.
    Dabar dėl kitų pasiūlymų. Jeigu aš pažeisiu tvarką, jūs nesupykite, nes visus klausimus apsvarstysime.
    Gerbiamojo V. Stundžio pasiūlymas išbraukti klausimus nuo 2-10a iki 2-10c. Frakcijos vardu. Ar galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Galime. Gerai, pritarta bendru sutarimu. Išbraukėme... (Balsai salėje) Yra dar tam tikrų diskusijų dėl to klausimo, aš neturiu teisės sakyti savo nuomonę, bet yra tam tikrų diskusijų dėl šio klausimo, būtų neblogai jį išbraukti ir dar šiek tiek padiskutuoti. (Balsai salėje) Tai gali lemti savaitę. Norite balsuoti ar nenorite balsuoti? (Balsai salėje) Norite balsuoti. Gerai, kas už tai, kad išbrauktume klausimus nuo 2-10a iki 2-10c, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. (Balsai salėje) Kas už tai, kad išbrauktume, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Gerbiamieji kolegos, už - 69, prieš - 3, susilaikė 26. Darbotvarkės klausimai nuo 2-10a iki 2-10c yra išbraukti ir laukia kito posėdžio.
    Buvo dar vienas pasiūlymas. Šalia darbotvarkės klausimo 1-17 - Seimo nutarimo "Dėl siūlymo Respublikos Prezidentui atleisti Lietuvos Respublikos generalinį prokurorą Darių Valį iš einamų pareigų" projekto Nr. XIIP-1077 siūlo kitą projektą, kurį užregistravo Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija. Tai A. Kubiliaus ir J. Razmos pasiūlymas dėl nutarimo dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą su prašymu ištirti, ar Lietuvos Respublikos Seimo statuto 206 straipsnio 5 ir 6 dalys, taip pat Lietuvos Respublikos prokuratūros įstatymo 4 straipsnio 3 dalis bei Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. spalio 1 d. nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos prokuratūros 2012 m. veiklos ataskaitos" 1 straipsnis neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai. Jie frakcijos vardu prašo įtraukti į darbotvarkę. Mes turime apsispręsti plenariniame posėdyje. Jeigu pritariate, kad būtų įtraukta, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad įtrauktume į darbotvarkę Seimo nutarimą, kurio teikėjai yra gerbiamasis A. Kubilius ir gerbiamasis J. Razma, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Gerbiamieji kolegos, už - 25, prieš - 21, susilaikė 53. Šis klausimas į šios dienos darbotvarkę neįtrauktas.
    Dar vienas pranešimas prieš pradedant svarstyti mūsų šios dienos darbotvarkės klausimus. Tai yra Lietuvos Respublikos Seimo posėdžių grafikas. Jūs tikriausiai visi turite, dar kartą noriu pranešti (dar išdalins grafikus), kad šį ketvirtadienį posėdžio nebus, nes vyks Biudžeto ir finansų komiteto ir Ekonomikos komiteto didelė europinė konferencija dėl 13 straipsnio. Tai yra steigiamoji konferencija. Buvo priimtas sprendimas šį ketvirtadienį nedaryti posėdžio. Faktiškai į šios dienos darbotvarkę ir antradienio darbotvarkę bus įtraukti klausimai, kurie turėjo būti ketvirtadienį. Mes puikiausiai galėsime judėti į priekį, laiko užtenka. Mes galėsime susikoncentruoti į ketvirtadienio dienos konferenciją, kurioje galėsite dalyvauti visi Seimo nariai. Aišku, Biudžeto ir finansų komiteto nariai, Ekonomikos komiteto nariai, manau, dalyvaus šimtu procentų, o kitų komitetų nariai galės stebėti, dalyvauti, įsitraukti, nes visą dieną vyks ši konferencija. Aš manau, kad tai vienas iš svarbiausių šios sesijos mūsų europinių renginių, vykstančių Lietuvos Respublikos Seime. Aišku, dar bus COSAC'o 50-oji konferencija, kuri irgi labai svarbi, bet šis yra vienas iš svarbiausių renginių, nes jis yra pirmasis ir steigiamasis.
    Gerbiamieji kolegos, dar vienas dalykas, kurį mes turėsime šiandien išspręsti. Prie rezervinių klausimų bus įtrauktas klausimas dėl komitetų narių skaičiaus papildymo. Jūs žinote, kad vyko pasikeitimai, mes turime naują Seimo Pirmininką, mes turime naują Seimo Pirmininko pirmąjį pavaduotoją. Mums reikės kokiose nors komitetų veiklose dalyvauti, tiesiog pagal kvotas bus perskirstyta ir mes šiandien turime priimti nutarimą dėl skaičiaus. Tai bus įrašyta tarp rezervinių klausimų. (Balsai salėje) Savaime aišku, ir dėl sudėties. Tiesiog toks procedūrinis techninis dalykas, kurį mes šiandien plenarinių posėdžių metu padarysime mums tinkamu laiku.
    Grįžtame prie pagrindinės darbotvarkės. (Balsai salėje) Tiesa, dėl visos darbotvarkės. Noriu paklausti. Dabar su visais tais pakeitimais, pasiūlymais ir tuo, ką mes priėmėme balsuodami, ar galime pritarti darbotvarkei bendru sutarimu? Darbotvarkei pritarta bendru sutarimu. Ačiū. Kolegos, dirbame toliau.

10.16 val.
    Švietimo įstatymo 36 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-177(2) (priėmimas)

    Darbotvarkės 1-2 klausimas - Švietimo įstatymo 36 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-177(2). Pranešėja R. Baškienė, Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto narė, išsakys komiteto nuomonę.
     R. BAŠKIENĖ (MSNG). Gerbiamasis pirmininke, mielieji kolegos! Po svarstymo Seimo narių pasiūlymų negauta. Gauta Teisės departamento redakcinio pobūdžio išvada, reikalaujanti numatyti įstatymo paskelbimo šaltinių sąrašą. Daugiau jokių pastabų nėra, todėl siūlau priimti įstatymą.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegei R. Baškienei už klausimo pristatymą. Yra vienas straipsnis. Dėl straipsnio kalbėti už, prieš nėra norinčių. Bendru sutarimu galime pritarti straipsniui? Pritarta. Dabar dėl viso įstatymo projekto. Norinčių kalbėti už, prieš nėra. Kviečiu balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymą, kurio projekto Nr. XIIP-177(2), balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 88, prieš nėra, susilaikė 11. Įstatymas, projekto Nr. XIIP-177(2), yra priimtas. (Gongas)

10.18 val.
    Energetikos įstatymo 29 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-957(2) (svarstymas ir priėmimas)

    Darbotvarkės 1-3 klausimas - Energetikos įstatymo 29 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-957(2). Svarstymas. Pranešėjas - A. Skardžius. Gerbiamasis K. Daukšys.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, komitetas svarstė įstatymo pataisymą ir pritarė.
     PIRMININKAS. Dėkoju K. Daukšiui už komiteto nuomonės pristatymą. Gerbiamasis Kęstuti, gal ir Energetikos komisijos nuomonę pristatysite?
     K. DAUKŠYS (DPF). Komisija svarstė ir buvo pasiūliusi pakeisti iš 10 dienų į 20 dienų. Tam komitetas nepritarė.
     PIRMININKAS. Dėkoju komisijos pirmininkui už komiteto ir komisijos nuomonės pristatymą. Kviečiu į tribūną dėl šio įstatymo projekto kalbėti B. Vėsaitę.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, labai svarbus įstatymo projektas, ypač didmiesčių gyventojams, tiems, kurie naudojasi komunalinio šildymo paslaugomis. Jūs žinote, kad beveik išimtinai Vilniaus ir Kauno gyventojų komunalinis šildymas yra paremtas gamtinėmis dujomis. Tarkime, įstatyme galiojo sena norma, kad jeigu įvyksta dujų tiekimo sutrikimas, tai rezervinio kuro, kuris paprastai yra mazutas, reikia kaupti 30 dienų. Vyriausybė pamatė, kad tai yra sena norma, iš tikrųjų mazuto, jeigu įvyktų toks sutrikimas, galima atsivežti iš "Mažeikių naftos" per 3 dienas. Tikrai 10 dienų rezervo normos, kokia dabar yra nustatyta Vyriausybės, visiškai pakanka, o tai, be abejo, turės įtakos šildymo kainų mažėjimui. Šiaip jau priklausomai nuo šildymo abonentų skaičiaus yra skaičiuojama, kad vidutiniškai kaina mažėtų 0,7 ct už kilovatvalandę šilumos. O didžiuosiuose miestuose susidaro ne vienas šimtas milijonų litų, kurie galėtų būti nukreipti ir į investicijas, ir į šilumos kainų mažinimą šildymo sezono metu. Siūlyčiau pritarti būtent šitam Vyriausybės variantui, kuriam pritarė Ekonomikos komitetas.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegei B. Vėsaitei už išsakytą nuomonę. Gerbiamieji kolegos, kviečiu K. Daukšį į tribūną, nes yra pasiūlymas, norėčiau, kad jūs išsakytumėte komiteto nuomonę. Visų pirma Energetikos komisijos pasiūlymas. Galbūt, Kęstuti, viską kartu, pats išsakysite nuomonę, pats atsakysite.
     K. DAUKŠYS (DPF). Taip, man šiandien labai sekasi. Komisija siūlė padaryti ne 10 dienų normą, bet 20 dienų. Pasakysiu kodėl. Mes ilgai svarstėme ir turėjome du posėdžius šiuo klausimu. Tai, ką sakė Birutė, iš tikrųjų galbūt būtų aktualu, bet mums Valstybinė kainų ir energetikos kontrolės komisija patvirtino, kai kaina dėl to nesumažės. Iš esmės galbūt atsilaisvins dalis šilumos įmonių pinigų ir jos galės juos kitur panaudoti arba kitais būdais susidėstyti.
    Kur atsiranda problema? Problema ta, kad jeigu atsitiktų kokia nors nelaimė, blokada ar dar kas nors, Lietuva praktiškai nekaupia jokių tos dalies atsargų. Taip, mes esame sukaupę atsargas 30 dienų mūsų bazėse tam, kad importuojamam kurui, kuris yra dyzelinas arba benzinas... Ir kadangi "Mažeikių nafta" turi savo pereinamų likučių iš naftos, kol vyksta visas procesas, ji visa tai užskaito kaip atsargas. Šitoje vietoje mes lyg ir esame labai drąsūs ir stiprūs, bet kol neturime alternatyvaus dujotiekio, kol neturime kitų alternatyvių energijos šaltinių, mūsų komisija manė, kad yra per didelė prabanga visai panaikinti rezervus ir paskui, atsitikus kokiai nors nelaimei, galvoti, iš kur tą šilumą pagaminti ir iš kur gauti atsarginio mazuto ir kitų dalykų. Šituo būdu komisija ir patarė, kad iki 2015 m. reikia palikti 20 %, o po 2015 m. būtų galima mažinti ir iki 10 %, kai bus atidarytas naujas dujų terminalas. Dabar jau galima prie ekonomikos...
     PIRMININKAS. Kaip dabar sureagavo komitetas?
     K. DAUKŠYS (DPF). Ekonomikos komitetas nutarė, kad reikia mažinti iš karto iki 10 %, tokia komiteto nuomonė, aš ją ir išsakau.
     PIRMININKAS. Dėkoju, gerbiamajam K. Daukšiui, komisijos pirmininkui, už išsakytą nuomonę. Tiesiog mes turime apsispręsti, kas už Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos pasiūlymą... Visų pirma reikia 29 balsų. Nereikia. Gerai, viskas gerai. Nuomonė už, nuomonė prieš dėl komisijos pasiūlymo. Nuomonė už - S. Bucevičius.
     S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš norėčiau B. Vėsaitės paklausti, kodėl Ekonomikos komitetas negirdėjo Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos, tai yra K. Daukšio? Kai jie kalba, jie, matyt, vis tiek ne vieną posėdį turėjo, jie skaičiavo arba girdėjo tuos skaičius, apie kuriuos kalba. Dabar jūs sakėte, kad šimtus milijonų, mane irgi sudrebino tie skaičiai. K. Daukšio klausiu, jis sako, kad nelabai ta kaina sumažės. Jeigu tikėtume jais, nuo 2015 m. 20 metų padaryti, tai logika lyg ir sakytų, kad turėtume jiems pritarti. Kodėl šiandien pasirinktas toks variantas, man iš tikrųjų belieka tik apgailestauti. Matyt, Birute, jūs turėsite progą kalbėti prieš, pasakysite, iš kur tokie skaičiai. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonė prieš - B. Vėsaitė.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, dar sykį pakartoju, saugant ypač dideliais kiekiais kuro atsargas tokį ilgą laikotarpį kuro energetinė vertė mažėja. Tai reiškia, kad jo nenaudojant iš tikrųjų jo kaloringumas mažėja. Dėl 10 dienų tiek didžiųjų miestų šilumininkai, tiek mažųjų miestelių, kurie jau perėję prie biokuro ir kuriems tai nėra aktualu, nes biokuro bet kada galima privežti, vienu balsu sakė, kad būtent šitos normos, ką siūlo Vyriausybė, mažina sąnaudas 0,7 ct už kilovatvalandę. Tai yra maksimali norma. Bet iš tikrųjų ir 10 dienų visiškai pakanka atsivežti trūkstamą kurą. Reikia tikėti, ką kalba šilumininkai. Tiesą sakant, įvedimas šitos normos, kurią siūlo Vyriausybė, šiek tiek mažintų šilumos kainas. Siūlyčiau nepritarti Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos siūlymui ir pritarti Vyriausybei.
     PIRMININKAS. Dėkoju B. Vėsaitei. Gerbiamieji kolegos, buvo išsakytos nuomonės už ir prieš. Mums teks balsuoti. Kas už tai, kad pritartume Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos pasiūlymui, balsuoja už, kad mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Skelbiu balsavimo rezultatus: už - 22, prieš - 29, susilaikė 52. Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos pasiūlymui yra nepritarta, lieka Ekonomikos komiteto priimtas sprendimas. Daugiau pasiūlymų ir pastabų po svarstymo nėra. Seimo Pirmininkės... Atsiprašau, dar yra kalbančių. Nuomonė už - B. Vėsaitė, nuomonė prieš - K. Daukšys.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Kolegos, kadangi liko Vyriausybės siūlymas, aš siūlau balsuoti už.
     PIRMININKAS. Nuomonė prieš - K. Daukšys.
     K. DAUKŠYS (DPF). Labai ačiū. Kaip Seimas apsispręs, taip ir apsispręs. Bet aš manau, kad čia yra spekuliuojama kainų mažinimu, ko tikrai neįvyks realiai. Ir aš pasirengęs su kiekvienu iš jūsų lažintis, kad taip ir bus, t. y. kaina nuo šitų veiksmų nesumažės. Taip, kažkokia dalis šilumos įmonių pinigų atsilaisvins, galbūt jie bus panaudoti kur nors kitur, bet gyventojams kaina nuo šito dalyko nepasikeis. Kai balsuosite, balsuokite suprasdami šitą dalyką.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kolegos, po svarstymo teks balsuoti, nes nuomonės išsiskyrė. Kas už tai, kad po svarstymo pritartume įstatymo projektui Nr. XIIP-957, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Po svarstymo įstatymo projektui Nr. XIIP-957 yra pritarta. Už - 96, prieš nėra, susilaikė 10.
    Seimo Pirmininkė šiam įstatymo projektui siūlo taikyti ypatingos skubos tvarką. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui.
    Dėl 1 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų ir pastabų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-957, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Už - 92, prieš nėra, susilaikė 3. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-957) priimtas. (Gongas)

10.31 val.
    Įstatymo "Dėl valstybės įmonės "Kauno aerouostas" ir valstybės įmonės Tarptautinis Palangos oro uostas reorganizavimo" projektas Nr. XIIP-884(2) (svarstymas)

    Darbotvarkės 1-4 klausimas - įstatymo "Dėl valstybės įmonės "Kauno aerouostas" ir valstybės įmonės Tarptautinis Palangos oro uostas reorganizavimo" projektas Nr. XIIP-884(2). Pranešėjas - gerbiamasis A. Mockus, Ekonomikos komitetas. Prašom, kolega.
     A. MOCKUS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Ekonomikos komitetas svarstė klausimą dėl sutikimo reorganizuoti valstybės įmonę Kauno aerouostas ir valstybės įmonę Tarptautinis Palangos oro uostas. Buvo gerbiamojo J. Razmos pasiūlymų, tačiau komitetas, atsižvelgdamas į Vyriausybės ir oro uosto darbuotojų pateiktus argumentus, nepritarė šiems pasiūlymams. Už balsavo 7, prieš - 2.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Taigi yra norinčių kalbėti. Kviečiu į tribūną gerbiamąjį M. Zasčiurinską.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, kai skaitai pateiktą įstatymo projektą, aišku, pastebi ten pozityvą. Tikrai pozityvas. Reorganizavimo tikslas yra optimizuoti ir sumažinti reorganizavimo procese dalyvaujančių valstybės įmonių ir t. t. Vilniaus, Kauno ir Palangos valdymo išlaidas ir suformuoti efektyvų valdymą. Kaip buvo nagrinėjamas tas klausimas?
    Vilniaus oro uostas, kaip valstybės įmonė, pateikė užsakymą, buvo išnagrinėti variantai, kaip elgtis su trimis oro uostais, kurie šiandien yra Lietuvoje. Buvo išnagrinėtos trys alternatyvos. Pirma alternatyva - buvo siūloma išlaikyti esamą padėtį. Antra alternatyva - centralizuotas oro uostą valdančių valstybės įmonių veiklos koordinavimas ir trečioji iniciatyva - Kauno ir Palangos oro uostus prijungti prie Vilniaus oro uosto. Jūs patys suprantate, kas moka, pagal to muziką ir šoka, kas užsako muziką. Kadangi tai užsakė Vilniaus oro uostas, tai, aišku, buvo nuspręsta, kad tuos du oro uostus, tas dvi įmones, reikia likviduoti, jas prijungti prie Vilniaus oro uosto ir iš to pasiekti didžiulius ekonominius ir visokius efektus. Jūs tikriausiai atkreipėte dėmesį, koks didžiulis ekonominis efektas yra pasiekiamas vykdant tokią organizaciją. Ekonominis efektas - 1,2 mln. Lt. Ir čia nekalbama apie tai, kad kiekviena reorganizacija tai minusas tiek iš įmonių biudžeto, tiek iš valstybės biudžeto. Užtenka to pagrindo, kad 1 mln. Lt bus ? la išloštas. Tiesa, dar yra vienas labai svarbus faktorius, dėl ko buvo nuspręsta, jog mes taip pat turime balsuoti, kad reikia jungtis prie Vilniaus: mat Vilnius yra įdiegęs tarptautinius finansinius atskaitomybės standartus, kiti mat negali to dalyko padaryti. Šie du faktoriai ir įstatymo pagrindu, dabar mums reikės balsuoti, likviduojame Kauną, likviduojame Palangą ir jungiam prie Vilniaus. Aš šiek tiek plačiau papasakojau jums, kaip tie procesai buvo organizuoti, kad mes atsakingiau, nes mums reikės balsuoti, spręstume, ar tas kelias iš tikrųjų yra tas, kurio reikia Lietuvai.
    Žinote, kiekvieno miesto, taip pat ir Kauno miesto, indėlis, aš tą tikrai žinau, nes tam tikra prasme dalyvavau, kai buvo organizuojamas Kauno oro uostas Karmėlavoje, tai miesto indėlis į oro uosto sukūrimą buvo nepaprastai didelis tiek darbo, tiek išlaidų atžvilgiu. Kauno oro uostas atitinka visus tarptautinius standartus, tai yra labai svarbi miesto verslo infrastruktūros dalis, labai svarbi miesto verslo infrastruktūros dalis. Įvertinkime dar ir tai, kad pro Kauno miestą eina geležinkelis, "Rail Baltica", tai susikomplektuotų labai stiprus logistinis centras. Ir kas pabrėžtina? Šita įmonė dirbo gerai ir pelningai tol, kol per praėjusius ketverius metus Susisiekimo ministerija nusprendė, kad ją reikia žlugdyti. Buvo priimti tokie sprendimai, kurie atvedė šiandien Kauno oro uostą iki to, kad jis turi minusinį balansą. Tai gal Susisiekimo ministerija turi prisiimti atsakomybę už tai, kad ji žlugdė Kauno oro uostą?
    Visų partijų programose, aš jas peržiūrėjau, yra parašyti keli žodžiai apie regioninę politiką. Kokia regioninė politika, kai mes visus ekonominius vienetus vėl koncentruojame Vilniuje? Juk jūs puikiai žinote, nepykite, nes čia yra ir vilniečių, juk Lietuva tai ne Vilnius, Lietuva yra regionai, regionas yra ir Klaipėda, ir Palanga, ir Kauno miestas. Mokesčiai. Ką, mokesčiai vėl keliaus į Vilnių ir Vilnius vėl kalbės, kad duokite mums 40 ar 60 % visų tų mokesčių? Todėl aš, aišku, siūlau nepritarti. Jeigu bus sprendžiama ir nepakaks mūsų balsų, prašau užtikrinti, kad Kauno ir Kauno rajono savivaldybių atstovai turėtų teisę sprendžiamojo balso teise dalyvauti kuriamos įmonės valdyme. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegai. Kviečiu į tribūną kolegą R. Kupčinską.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Keletą žodžių dėl šios problemos norėčiau pasakyti ir aš. Manau, daug teisingų argumentų išsakė prieš tai kalbėjęs kolega, bet norėčiau pabrėžti dar vieną dalyką. Vis dėlto šių dviejų oro uostų, tai yra Kauno ir Palangos, prijungimas prie Vilniaus oro uosto faktiškai reiškia tų dviejų prijungiamų oro uostų likvidavimą. Be abejo, norėčiau priminti dar šiek tiek istorijos, apie ką iki šiol nebuvo kalbėta.
    Mes atsimename turbūt "Lietuvos avialinijas". Kaune buvo aviakompanija "Lietuva", kuri nebuvo didelė, bet pagal savo komercines apimtis tikrai vykdė neblogą veiklą ir nebuvo nuostolinga. Buvo nutarta aviakompaniją "Lietuva" prijungti prie "Lietuvos avialinijų", pasidarė filialas, o "Avialinijų" likimą jūs puikiai žinote. Buvo privatizuotos, paskui faktiškai "Lietuva". Net ir organizuojant žymius renginius Lietuvoje, pasirodė, kad mes neturime savo keleivių pervežimo oro keliu bendrovės.
    Dar vieną dalyką norėčiau pasakyti. Grįžtant prie šių oro uostų, reikia pasakyti, kad Lietuvoje esantys oro uostai, visų pirma Kauno oro uostas ir Zoknių aerouostas, pagal kokybės vertinimą, tarptautinės kokybės vertinimą, yra patys kokybiškiausi oro uostai. Kauno oro uosto pakilimo ir nusileidimo takas virš 3 km ir gali priimti faktiškai visus pasaulyje skraidančius orlaivius. Prijungimas prie dabartinio Vilniaus oro uosto, man atrodo, veiklai padarys neigiamą įtaką. Čia kalbama apie tai, kad bus sutaupyta tam tikrų lėšų - 1,2 mln. Lt. Deja, turiu pasakyti, kad atsisakyta 23 žmonių, bet iš tiesų aš netikiu, kad tie žmonės nereikalingi oro uosto veiklai. Vis dėlto labai keista, kad papildomų žmonių, kaip kitose įstaigose gal ir pasitaiko, aviacijos veikloje tikrai nebūna.
    Dar vienas dalykas. Tai, kad bus prijungta prie Vilniaus oro uosto ir pasidarys filialas, jeigu bus visų šitų oro uostų veikla komerciškai nesėkminga, visų pirma bus atsisakoma filialų, stengiamasi išgebėti pagrindinę įstaigos dalį, ir čia iškyla labai rimtų pavojų, na, ateityje gali būti ir pavojus dėl privatizavimo. Taigi, aš manau, šitas žingsnis nėra gerai apgalvotas ir nėra labai tikslingas. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegai R. Kupčinskui už nuomonės išsakymą. Gerbiamieji kolegos, svarstome toliau šį įstatymo projektą. Yra Seimo narių pasiūlymų. Dėl 4 straipsnio yra Seimo nario J. Razmos pasiūlymas. Tai aš gerbiamąjį A. Mockų norėčiau pakviesti į tribūną, kad išsakytų komiteto nuomonę.
    Dabar noriu paprašyti gerbiamojo J. Razmos pristatyti savo pasiūlymą.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, pasiūlymas labai paprastas. Jis grįstas ta patirtimi, kuri jau yra pasiteisinusi Klaipėdos jūrų uosto įmonėje. Priminsiu, kad ten yra dvi visuomeninės tarybos - uosto taryba ir uosto plėtros taryba. Įmonėje vadovybė pripažįsta, kad tai yra naudingos konsultacinės struktūros, leidžiančios pasisakyti dėl tos įmonės veiklos suinteresuotoms institucijoms, savivaldai.
    Aš ir siūlau, kad ir dabar prie jungtinės oro uostų įmonės būtų tokia administracinių galių neturinti konsultacinė struktūra - uostų plėtros taryba, kur dalyvautų ir savivaldybių atstovai, būtent tų, kurių teritorijoje yra tie oro uostai, dalyvautų suinteresuoti subjektai. Aš manau, kad tos konsultacijos būtų naudingos Susisiekimo ministerijai, kaip steigėjui. Tai būtų ir vieta, kur savivaldybės galėtų išsakyti savo poziciją. Tikrai buvo toks savivaldybių pageidavimas, tai niekuo neapsunkina paties reorganizavimo.
     PIRMININKAS. Prašom, kolega, išsakyti komiteto nuomonę.
     A. MOCKUS (LSDPF). Komitete svarstėme šitą pasiūlymą. Buvo konstatuota, kad pasiūlymas neatitinka įstatymo projekto tikslo - reorganizuoti valstybės įmonę Kauno aerouostas ir valstybės įmonę Tarptautinis Palangos oro uostas, o ne reguliuoti oro uostus valdančios įmonės veiklą ir valdymą.
    Taip pat buvo pažymėta, kad nėra numatyta galimybės sudaryti papildomų oro uostus valdančios įmonės valdymo institucijų, pavyzdžiui, šitos oro uostų plėtojimo tarybos. Jeigu analogiškos teisės, pareigos, funkcijos ir galimybės koordinuoti valstybės valdomų įmonių plėtros klausimus būtų suteiktos naujam valdymo organui, minėtai tarybai, be abejo, būtų sudėtingiau įgyvendinti valstybės valdomų įmonių tikslus, valdyti įmones ir galbūt (...) ir įgyvendinti valstybės politiką.
    Komitetas mano, kad šių valstybės įmonių valdyme ir veikloje dalyvaujančių institucijų pakanka ir nėra poreikio siūlyti papildomų struktūrų. Pagrindinis akcentas, kad ne tas klausimas buvo svarstomas.
     PIRMININKAS. Dėkoju A. Mockui už komiteto nuomonės išsakymą. Jūs išgirdote ir gerbiamojo Seimo nario pasiūlymą, ir komiteto nuomonę.
    Dabar yra norinčių kalbėti už pasiūlymą. Už - A. Dumčius dėl J. Razmos pasiūlymo. Prašom. Iš vietos. Arimantai, iš vietos galite kalbėti.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, už J. Razmos pasiūlymą esu todėl, kad apskritai ydingas dalykas yra centralizuoti oro uostų valdymą į vienas rankas. Kodėl aš manyčiau, kad turi būti vis dėlto autonominis Kauno oro uostas? Jeigu paimtume Europos Sąjungos transporto judėjimą ir ekonominį judėjimą, tai yra du stuburai. Tai yra Liverpulis - žemyn į Ispaniją pats stambiausias... ir taip pat per Kauną einantis - Marijampolė, šitas... Oro uosto, geležinkelių išvystymas šioje zonoje yra pats svarbiausias dalykas.
    Sakyčiau, kad J. Razmos pasiūlymo variantas yra neblogas, nes jis leistų išdiskutuoti šitą klausimą. Ir nebūtina centralizuoti, per Vilnių tą dalyką nuspręsti. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolegos. Norinčių prieš kalbėti nėra. Kviečiu balsuoti. Kas už tai, kad pritartume gerbiamojo J. Razmos pasiūlymui, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Gerbiamieji kolegos, balsavimo rezultatai: už - 36, prieš - 15, susilaikė 37. Gerbiamojo J. Razmos pasiūlymui nepritarta. Liekame prie komiteto nuomonės.
    Turite galimybę kalbėti už ir prieš šį įstatymo projektą. Nuomonė už - R. Žemaitaitis. Prašom, kolega.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš esu tikrai už šį įstatymo projektą, nes, kaip parodė praktika, tokioje valstybėje kaip Lietuva konkurencijos įvedimas tarp mažų oro uostų, ar tarp Palangos ir Klaipėdos, Kauno ir Vilniaus, tai yra visiškai nelogiškas dalykas. Ir dėl to mes šiandien matome, kad Kauno oro uostas yra faktiškai bankrutavęs arba bankrutuojantis. (Balsai salėje) Kauno oro uosto situacija yra pati prasčiausia. Dar kartą, kolegos, aš jums galiu pasakyti. Paimkite jo balansą ir pamatysite, tai yra pati prasčiausia finansinė situacija.
    Todėl manau, kad sujungus visus tris oro uostus nereikėtų vienam su kitu konkuruoti ir mes galėtume teikti paslaugas, manau, patrauklesnėmis kainomis, būtume patrauklesni. Dabartinį Palangos uostą po sujungimo palikti kaip regioninį, arba vietinį, o Vilnių ir Kauną padaryti patrauklų investuotojams, kad būtų kaip ir tranzitinė sostinė Kaune perkraunant krovinius.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonė prieš - R. Šimašius.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, kai svarstėme šitą klausimą, prisiklausiau įvairių teiginių, ypač apie konkurenciją, kaip konkurencija yra žalinga, kaip reikia nužudyti šitą sukurtą oro uostų rinką, kaip mes rinkoje nekonkuruojame šioje srityje ir panašių dalykų.
    Iš tiesų yra visiškai akivaizdu, kad oro uostai konkuruoja ne tik Lietuvoje, bet ir su kitų šalių oro uostais. Tačiau klauskime pačių savęs, ar tai reiškia, kad mes turime sujungti oro uostus ir nužudyti konkurenciją, kuri Lietuvoje veikia? Galiu pasakyti vienareikšmiškai: Kauno oro uostas nebūtų toks geras oro uostas, koks yra šiandien, jeigu nebūtų reikėję konkuruoti su kitais oro uostais Lietuvoje ir ne tik Lietuvoje, ir lygiai taip pat apie Vilnių. Kas kaltina, kad Vilniaus oro uostas nepagrįstai konkuruoja su Kauno oro uostu, nes ten neturėtų leisti pigių avialinijų kompanijos, tai vargu ar sutiktumėte su tuo teiginiu, kad pigių avialinijų kompanijos apskritai Lietuvoje neturėtų leistis, nes tai nėra vien tik perstumdymo figūrėlės, kurias ministerija gali iš vieno oro uosto perkelti į kitą.
    Kolegos, aš suprantu, kad valdymui galima šiek tiek sutaupyti sujungus bendrai oro uostus, tačiau mes panaikiname, nužudome pagrindinį veiklos gerinimo įrankį sujungę oro uostus į vieną darinį. Mes nužudome konkurenciją. Tai reiškia, kad nei Kauno oro uostui, nei Vilniaus oro uostui tai nebus gerai, svarbiausia, nebus gerai vartotojams.
    Todėl mano siūlymas yra paprastas - neikime tuo keliu, kurio pabaigoje yra biudžetinė įstaiga, užsiimanti oro uostų veikla, neikime tuo keliu, suvokime, kad oro uostų veikla yra rinkos produktas, ir leiskime tiems oro uostams konkuruoti, leiskime Kaunui išryškinti savo privalumus, Vilniui savo privalumus. Netaikykime kryžminio subsidijavimo, kai niekas nežinos, kas čia gerai laikosi, kas blogai, nes srautai bus viduje perstumdomi.
    Siūlau tiesiog nepalaikyti šito įstatymo projekto, nes jis niekur neveda, išskyrus į administraciškai valdomą struktūrą, kuri bus neišvengiamai neefektyvi. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Mes išgirdome nuomonę už, nuomonę prieš. Kviečiu visus balsuoti. Kas pritaria įstatymo projektui Nr. XIIP-884 po svarstymo, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Skelbiu balsavimo rezultatus: už - 56, prieš - 9, susilaikė 31. Po svarstymo įstatymo projektui Nr. XIIP-884 yra pritarta.

10.51 val.
    Aviacijos įstatymo 14 ir 42 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-811(2)ES (svarstymas ir priėmimas)

    Kitas 1-5 darbotvarkės klausimas - Aviacijos įstatymo 14 ir 42 straipsnių pakeitimo ir įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-811. Pranešėjas A. Mockus pateiks Ekonomikos komiteto nuomonę. Prašom, kolega.
     A. MOCKUS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, kolegos, Ekonomikos komitetas svarstė Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymo straipsnių pakeitimo ir įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą. Pastabų nebuvo. Bendru sutarimu pritarta.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Diskusijoje norinčių kalbėti nėra. Pasiūlymų, pastabų nėra. Norinčių kalbėti už, prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad po svarstymo pritartume įstatymo projektui Nr. XIIP-811, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. Dėkoju, kolegos.
    Už - 87, prieš nėra, susilaikė 4. Po svarstymo įstatymo projektui Nr. XIIP-811 yra pritarta.
    Čia ypatingų diskusijų, kiek stebiu visą plenarinių posėdžių salę, nėra. Visi gana ramūs svarstant šitą įstatymo projektą. Pirmininkė siūlo ypatingos skubos tvarką. Ar galime pritarti bendru sutarimu ir šiandien priimti? Gerai. Ačiū.
    Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 4 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 5 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Norinčių kalbėti už, prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-811, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 85, prieš nėra, susilaikė 3. Įstatymas, projekto Nr. XIIP-811, yra priimtas. (Gongas)

10.54 val.
    Aviacijos įstatymo 66 straipsnio ir Įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-874(2)ES (svarstymas ir priėmimas)

    1-6 darbotvarkės klausimas - Aviacijos įstatymo 66 straipsnio ir įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-874. Pranešėjas - gerbiamasis A. Mockus, Ekonomikos komitetas. Prašom, kolega.
     A. MOCKUS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Ekonomikos komitetas svarstė šį įstatymo projektą. Turėjome gerbiamojo Seimo nario K. Kuzminsko pasiūlymą, kuriuo jis prašė sugriežtinti patekimo į oro uosto teritoriją tvarką. Komitetas apsvarstęs priėmė šitą pasiūlymą, o bendrą projektą taip pat priėmė bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Pastabų, pasiūlymų nėra. Norinčių kalbėti svarstymo metu už, prieš nėra. Gana ramu. Ar galime po svarstymo bendru sutarimu pritarti šiam įstatymo projektui? Pritarta bendru sutarimu įstatymo projektui. Pirmininkė siūlo taikyti ypatingos skubos tvarką. Ar galime pritarti bendru sutarimu ypatingai skubai? Pritarta bendru sutarimu.
    Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra.
    Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-874, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Skelbiu balsavimo rezultatus: už - 93, prieš nėra, susilaikė 3. Įstatymas, projekto Nr. XIIP-874, yra priimtas. (Gongas)

10.57 val.
    Visuomenės informavimo įstatymo 25, 341, 38, 39, 40, 401 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-788(2)ES (svarstymas ir priėmimas)

    1-7 darbotvarkės klausimas - Visuomenės informavimo įstatymo 25, 341, 38, 39, 40, 401 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-788. Svarstymas. Pranešėja - gerbiamoji A. Pitrėnienė, Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkė. Kviečiu į tribūną. Ruošiasi M. Bastys.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas apsvarstė Lietuvos Respublikos visuomenės informavimo įstatymo 25, 341, 38, 39, 40, 401 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą Nr. XIIP-788 ir priėmė sprendimą - iš esmės pritarti ir siūlyti Seimui svarstyti patobulintą Visuomenės informavimo įstatymo straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą Nr. XIIP-788(2) bendru sutarimu. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkei. Kviečiu Informacinės visuomenės plėtros komiteto pirmininką M. Bastį į tribūną pasakyti komiteto nuomonę.
     M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Lietuvos Respublikos Seimo Informacinės visuomenės plėtros komitetas svarstė įstatymo projektą Nr. XIIP-788 ir pritarė bendru sutarimu su Teisės departamento išvadomis ir kolegų pasiūlymais.
     PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkui už pristatytą komiteto nuomonę. Svarstome toliau šį įstatymo projektą. Norinčių kalbėti nėra. Dėl pasiūlymų. Kviečiu komiteto pirmininkę gerbiamąją A. Pitrėnienę į tribūną. Dėl 3 straipsnio yra M. Basčio, I. Šiaulienės, D. Teišerskytės, E. Žakario pasiūlymas. Kviečiu M. Bastį pristatyti pasiūlymą.
     M. BASTYS (LSDPF). Yra du pasiūlymai. Vienas iš pasiūlymų yra susijęs...
     PIRMININKAS. Jūs iš pradžių pristatykite vieną, dėl kurio mes dabar kalbame.
     M. BASTYS (LSDPF). ...su Teisės departamento pastabomis, kur yra kalbama apie tai, kad...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, komitetas pritaria iš dalies. Dėl šito pasiūlymo. Pristatykite šitą pasiūlymą. Teisės departamento nereikia komentuoti.
     M. BASTYS (LSDPF). Taip, šis pasiūlymas yra susijęs...
     PIRMININKAS. Pasiūlymo esmė.
     M. BASTYS (LSDPF). ...su tuo, kad yra sudarytas sąrašas ypatingą reikšmę valstybei turinčių įvykių, kuriuos turi transliuoti transliuotojai. Siūloma, kad tiesiogiai arba netiesiogiai būtų galima transliuoti, kadangi yra įvykių, kurie vyksta naktį. Pavyzdys: Rio de Žaneiro būsima olimpiada tikrai negalės būti transliuojama tiesiogiai, tiesiog tuo metu, kai bus naktis, nebus kam žiūrėti tokių laidų. Siūloma, kad tokios laidos galėtų būti rodomos patogiu laiku. Sakykime, ir šiandien yra pavyzdys, kaip R. Meilutytė pasiekė aukštų rezultatų. Tai, kas visuomenei iš tiesų gali būti įdomu, nors ir nėra įtraukta į visuomenei svarbių įvykių sąrašą, transliuotojai, turėdami teises tokius įvykius rodyti, rodo tiesiogiai, nes puikiai supranta, kad tai visuomenei yra įdomu, tai yra svarbu, tai yra ir reklama, ir visi kiti reikalingi dalykai.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, jūs labai išsamiai pristatėte, labai ačiū jums. Prašom, komiteto pirmininke, pristatyti komiteto nuomonę.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju. Komitetas pritarė iš dalies, nes pritarė mano, A. Pitrėnienės, pasiūlymui, kad reikia nurodyti terminą, per kurį turėtų būti parodyti mūsų šalies gyventojams reikšmingi įvykiai, kad ne vėliau kaip per 24 val. nuo reikšmingo įvykio pabaigos. Tam buvo pritarta, todėl šitam pasiūlymui pritarta iš dalies.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega Mindaugai, ar jūs sutiktumėte su tokia komiteto nuomone, ar reikėtų balsuoti dėl jūsų pasiūlymo?
     M. BASTYS (LSDPF). Iš principo galima sutikti ir su tokia nuostata. Iš tiesų televizijos pačios yra suinteresuotos kuo greičiau parodyti, nes jeigu praeitų daugiau kaip 24 val., jau būtų ir neaktualu.
     PIRMININKAS. Labai ačiū. Pritarta. Galime pritarti bendru sutarimu komiteto nuomonei, nes teikėjai taip pat pritarė komiteto nuomonei pritarti iš dalies. Ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritarta bendru sutarimu. Daugiau nėra pasiūlymų. (Balsai salėje) Jūsų pasiūlymui yra pritarta, tiesiog nereikia ir svarstyti. Ačiū komiteto pirmininkei. Nematau daugiau pasiūlymų dėl šito įstatymo projekto. Po svarstymo norinčių kalbėti už yra. V. Stundys. Prieš nėra. Gal, gerbiamasis Valentinai, matot, gana vieninga nuomonė dėl šito įstatymo projekto... Dėkoju jums visiems. Svarstymas. Po svarstymo ar galim pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritarta bendru sutarimu po svarstymo.
    Pirmininkė irgi siūlo ypatingos skubos tvarka priimti. Ar galim pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
    Taigi priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galim priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galim priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galim priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 4 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galim priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 5 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galim priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 6 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galim priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 7 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galim priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 8 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galim priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Gerbiamieji kolegos, dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra. Taigi kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-788, balsuoja už, kas kitaip mano, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Skelbiu balsavimo rezultatus: už - 92, prieš nėra, susilaikiusių taip pat nėra. Taigi įstatymas, projekto Nr. XIIP-788, yra priimtas. (Gongas)

11.05 val.
    Visuomenės informavimo įstatymo 47 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2938 (svarstymas)

    Darbotvarkės 1-8 klausimas, įstatymo projektas Nr. XIP-2938 - Visuomenės informavimo įstatymo 47 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas gerbiamasis V. Stundys pristatys Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto nuomonę. Prašom, kolega. Svarstymas.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Taip. Komitetas svarstė kolegos M. Zasčiurinsko siūlymą dėl Visuomenės informavimo įstatymo 47 straipsnio. Įvertino Informacinės visuomenės plėtros komiteto ir Teisės departamento pastabas ir bendru sutarimu atmetė šį projektą, nes šita pataisa buvo pateikta dėl jau neegzistuojančio įstatymo, kuris neteko galios prieš 2013 m. sausio 1 d. Taigi dėl tos aplinkybės, formalios, teisinės aplinkybės, komitetas kitaip negalėjo pasielgti. Antra vertus, nuo 2013 m. sausio 1-osios įsigaliojusi norma formuojant LRTK iš esmės beveik atitiko kolegos siūlymą. Taigi pataisa ne dėl to teisės akto, akto, kurio nebėra.
     PIRMININKAS. Dėkoju gerbiamajam V. Stundžiui už pristatytą Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto nuomonę. Jūs išgirdote komiteto nuomonę. Norinčių kalbėti už, prieš yra. Už - A. Pitrėnienė. Prašom, kolege.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Gal tiesiog norėčiau į gerbiamąjį kolegą kreiptis. Iš tikrųjų čia nėra prieštaros jūsų siūlymui. Tiesiog tai yra... nebėra to straipsnio, nebėra į ką reaguoti. Tiesiog techninis dalykas, kad dabar mes turime atmesti, o po to jūs jau galite teikti ir siūlyti dėl visiškai kitų dabar veikiančio įstatymo nuostatų ir punktų. Iš esmės čia yra tik dėl to, kad nebėra dėl ko, jau to straipsnio nebėra.
     PIRMININKAS. Dėkoju A. Pitrėnienei, komiteto pirmininkei, už nuomonę. Kviečiu kalbėti M. Zasčiurinską. Nuomonė prieš.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Žinot, komitetas nustebino. Aš suprantu, kad gali būti, to įstatymo, to straipsnio jau neliko, bet komitetas juk puikiausiai turi teisę parengti iš esmės kito straipsnio patikslinimą. Nes dabar kaip yra? Vienintelė valstybė Europos Sąjungoje, vienintelė, pabrėžiu, valstybė Europos Sąjungoje, kuri turi tokį teisinį reguliavimą, kada valstybinės institucijos... Kaip dabar reguliuojama? Valstybinės institucijos skiria žmones, deleguoja žmones fiksuotam laikotarpiui. O visuomeninės organizacijos, kurių yra daugiau, 9 žmonės, jos deleguoja tuos žmones pagal savo vidinius dokumentus, t. y. pagal įstatus, ir tada kiekvieno komisijos nario vaidmuo ir galios yra skirtingos. Valstybinės institucijos reglamentuotos tiksliai, o visuomeninės organizacijos - gali būti iki gyvenimo pabaigos, kol kas nors nesugalvos pakeisti tuos įstatus.
    Pabrėžiu, toks neaiškus ir neskaidrus Lietuvos Respublikoje galiojantis teisinis reguliavimas yra unikalus Europos Sąjungoje. Todėl aš galvoju, kad... Ne galvoju, o žinau, kad komitetas turėtų pasižiūrėti iš esmės, o ne būti dar viena biurokratinė organizacija. Žodelis truputėlį... esmę žiūrėkite. O esmė yra tokia, kad visi nariai turi būti skiriami konkurencingumo pagrindu, visi turi būti lygūs, ir mes negalim išsiskirti ir būti unikalūs kaip Afrikos gentis. Todėl aš nepalaikau tokio komiteto sprendimo ir prašau balsuoti prieš kitus...
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Demokratiškai buvo išsakytos dvi nuomonės: nuomonė prieš, nuomonė už. Taigi kviečiu balsuoti. Kas už tai, kad būtų pritarta komiteto nuomonei atmesti pasiūlymą, balsuoja už, kas kitaip mano, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Skelbiu balsavimo rezultatus: už - 68, prieš - 2, susilaikė 12. Įstatymo projektas yra atmestas. Yra pritarta komiteto nuomonei.

11.10 val.
    Europos Sąjungos institucijų darbuotojų ir Europos Parlamento narių pensinių teisių išsaugojimo ir perkėlimo įstatymo 4, 8, 10 straipsnių ir 1 priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-724(2) (svarstymas ir priėmimas)

    Darbotvarkės 1-9 klausimas - Europos Sąjungos institucijų darbuotojų ir Europos Parlamento narių pensinių teisių išsaugojimo ir perkėlimo įstatymo 4, 8, 10 straipsnių ir 1 priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-724(2). Pranešėja - gerbiamoji K. Miškinienė, Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininkė.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, Socialinių reikalų ir darbo komitetas spalio 9 d. svarstė minėtą Vyriausybės pateiktą Seimui svarstyti projektą, kuriuo nustatoma Lietuvos Respublikos ir Europos Sąjungos institucijų darbuotojams ir parlamentarams teisė pasirinkti palankesnes pensijų apskaičiavimo sąlygas, kokios nuo sausio 1 d. nustatytos Lietuvos piliečiams. Komitetas šiam projektui iš esmės pritarė, patobulino, kad iš tiesų būtų suvienodintos teisės visiems Lietuvos piliečiams, tiek čia dirbantiems, tiek Europos Sąjungos institucijose. Tiesiog atsiranda dvi formulės, pagal kurias visas tas lygiateisiškumas turėtų būti užtikrintas. Taip pat atkreipiamas dėmesys į tai, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas įtvirtino lygiateisiškumo principą apskaičiuojant perkeliamų pensijų...
     PIRMININKAS. Gerbiamoji pirmininke, gal išvadą tik padarykite, nes tekstą, manau, visi turi. Tiesiog komiteto išvadą.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Išvada su papildymais, kad 5 ir 6 punktai įsigaliotų po mėnesio nuo paskelbimo. Balsų dauguma: už - 7, susilaikė 1, projektui pritarta.
     PIRMININKAS. Dėkoju, komiteto pirmininke. Labai ačiū jums. Norinčių kalbėti nėra. Nuomonė už. Jeigu komiteto pirmininkė nieko prieš, prieš kalbančių nėra, tai mes galime toliau judėti į priekį. Ačiū.
    Įstatymo projektui Nr. XIIP-724(2) po svarstymo galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Seimo Pirmininkė siūlo taikyti ypatingą skubą. Ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritarta bendru sutarimu. Ačiū, kolegos.
    Taigi priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 4 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra.
    Taigi kviečiu balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-724(2), balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Už - 78, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-724(2) yra priimtas. (Gongas)

11.14 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Garantinio fondo 2012 metų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektas Nr. XIIP-913(2) (svarstymas)

    Darbotvarkės 1-10 klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Garantinio fondo 2012 metų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektas Nr. XIIP-913(2). Svarstymas. Pranešėjas - gerbiamasis R. Žemaitaitis, Ekonomikos komiteto pirmininkas. Ruošiasi D. Jankauskas.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. 2013 m. spalio 9 d. Ekonomikos komitetas svarstė Seimo nutarimo "Dėl Garantinio fondo 2012 metų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektą ir bendru sutarimu siūlo pritarti kartu su patobulintomis komiteto išvadomis.
     PIRMININKAS. Dėkoju R. Žemaitaičiui. Kviečiu į tribūną D. Jankauską pristatyti Audito komiteto nuomonę.
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Audito komitetas kaip papildomas apsvarstė Seimo nutarimo "Dėl Garantinio fondo 2012 metų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektą. Pritarė Seimo kanceliarijos Teisės departamentui, taip pat įvertinęs, kad Valstybės kontrolė yra atlikusi Garantinio fondo 2012 m. finansinių ataskaitų rinkinio ir lėšų sąnaudos įvykdymo ataskaitos auditą, pasiūlė papildyti projektą 1 straipsniu ir jį išdėstyti taip: "Patvirtinti Garantinio fondo 2012 m. ataskaitų rinkinį (pridedama), atsižvelgiant į Valstybinio audito išvadoje ir ataskaitoje pateiktus pastebėjimus (taip pat pridedama)." Sprendimas priimtas bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegai D. Jankauskui. Kviečiu į tribūną A. Dumbravą pristatyti Socialinių reikalų ir darbo komiteto nuomonę.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, Socialinių reikalų ir darbo komiteto sprendimas - iš esmės pritarti Seimo nutarimo "Dėl Garantinio fondo 2012 metų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektui ir siūlyti Seimo paskirtam pagrindiniam komitetui projektą patobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabą. Bendru sutarimu už.
     PIRMININKAS. Dėkoju A. Dumbravai už komiteto nuomonės pristatymą. Visų komitetų nuomonės yra pristatytos.
    Svarstymas. Yra pasiūlymų. Kviečiu pagrindinio komiteto pirmininką gerbiamąjį R. Žemaitaitį į tribūną. Yra siūlymų. (Balsai salėje) Tiesa, Audito komitetas. (Balsai salėje) Nesvarbu, vis tiek Audito komitetas siūlo. Dėl 1 straipsnio yra Audito komiteto pasiūlymas. Gerbiamasis pirmininke, jūs tada išdėstykite. Gerbiamasis D. Jankauskas galbūt pristatytų Audito komiteto pasiūlymą, o jūs, pirmininke, atsakytumėte.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Mes pritarėme iš dalies.
     PIRMININKAS. Sekundę!
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Audito komitetas, susipažinęs su Valstybinio audito ataskaita ir įvertinęs, kad yra pareikštos modifikuotos nuomonės dėl tam tikrų rodiklių netikslaus nurodymo, pasiūlė projekte aiškiai pasakyti, kad ataskaitos tvirtinamos atsižvelgiant į Valstybės kontrolės pastabą bei Valstybinio audito išvadą, ir pačią ataskaitą pridėti prie Seimo nutarimo, tai leistų informacijos vartotojams turėti daugiau ir tikslesnės informacijos. Tokia pasiūlymo esmė.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, čia kalbama ir apie antrą pasiūlymą, jeigu aš teisingai...
     PIRMININKAS. Taip, antras pasiūlymas. Kitų pasiūlymų nereikia svarstyti.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Mes komitete atsižvelgėme iš dalies. Aš nežinau, Audito komitetui tiko, kiek supratau.
     PIRMININKAS. Audito komitetui gerai?
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Balsuoti neprašome.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Nereikia.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Dėkoju pirmininkui. Klausimas išspręstas. Yra sutarimas dėl pasiūlymo. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta pasiūlymui bendru sutarimu.
    Dėl viso nutarimo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra. Ar po svarstymo galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Priėmimas atidedamas kitam kartui.

11.19 val.
    Peticijų įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-887(3), Seimo nutarimo "Dėl Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Seimo Peticijų komisijos nuostatų patvirtinimo" pakeitimo" pakeitimo" projektas Nr. XIIP-888(3) (svarstymas)

    Darbotvarkės 1-11a klausimas - Peticijų įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-887(3). Pranešėjas - V. A. Matulevičius, Žmogaus teisių komitetas. (Balsai salėje) Kolega, gal jūs pristatytumėte 1-11a ir 1-11b, gerai?
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai! Žmogaus teisių komitetas, apsvarstęs Peticijų įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą, pagal savo kompetenciją pastabų ir pasiūlymų neturi. Pritarta bendru sutarimu. Priminsiu, kad šiuo projektu siūloma atsisakyti skelbimų "Valstybės žiniose" apie kiekvieną peticijos nagrinėjimo vietą ir laiką ir taip sutaupyti tam tikrą sumą valstybės lėšų.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegai V. A. Matulevičiui už įstatymo projekto pristatymą. (Balsai salėje) Ne, viskas gerai. Dabar noriu pakviesti diskutuoti R. Šimašių. Prašom, kolega, į tribūną.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų nesugaišinsiu daug jūsų laiko diskutuodamas, nes vienareikšmiškai sveikinu šį įstatymo projektą ir manau, kad jis toks turi būti priimtas, koks yra. Tačiau noriu atkreipti dėmesį į mūsų integralumą, yra toks žodis. Šiandien mes svarstysime Prezidentės veto Viešųjų pirkimų įstatymui, kur, be kita ko, irgi yra kalbama apie tuos pačius dalykus, apie ką kalbama šiame įstatyme. Tai yra būtent apie Seimo įmonės, "Valstybės žinių" įmonės, informacinių priedų egzistavimą ir to egzistavimo prasmę apskritai šiais laikais. Mes peticijų atveju pripažįstame, kad nėra reikalo informaciniuose prieduose skelbti tos informacijos, ir iš tikrųjų reikalo nėra. Jeigu jūs surasite Lietuvoje bent vieną žmogų, kuriam pravertė toks skelbimas, tai nulenksiu galvą prieš jus ir pasakysiu, kad tikrai atsiimu savo nuomonę, ir yra keista, nes negalvojau, kad bent vienas toks žmogus yra. Bet iš tiesų viešųjų pirkimų ir visur kitur situacija yra lygiai tokia pati, ypač kreipiuosi į kairiąją pusę, niekas informacinių priedų nelaiko patogiu įrankiu. Jeigu informaciniai pranešimai kaip priedas yra naudojami, tai tik todėl, kad tai yra vienintelis oficialus paskelbimo būdas apie viešuosius pirkimus ir kai kuriuos kitus dalykus. Iš esmės tai yra atgyvenęs dalykas, jo reikia atsisakyti visais atvejais. Iš tiesų, kai šiandien bus svarstomas Prezidentės veto Viešųjų pirkimų įstatymui, tai yra veto, kuriuo siūlomas tam tikras kompromisas, kad apie mažos vertės pirkimus nebūtų skelbiama. Bet būkime atviri sau, iš tiesų mes informacinių priedų kaip tokių turime visiškai atsisakyti spausdintinio varianto ir pereiti prie internetinio informacijos skelbimo.
    Ačiū jums, tiek ir tenorėjau pasakyti. Tikiuosi, kad kitą kartą mums integralumo nepritrūks ir palaikysime ne tik šį, bet ir kitus projektus. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegai už išsakytą nuomonę. Motyvai už ir prieš po svarstymo. Norinčių kalbėti nėra. Galbūt, kolegos, abiem įstatymų projektams, kurie buvo pateikti, kolegos, gal galime pritarti po svarstymo bendru sutarimu? Balsuoti ar... Balsuojame? Gerai, balsuojame. Tai už abu, nes jie labai artimai susiję. Tiesiog balsuojame už abu įstatymų projektus, kad pritartume po svarstymo. Kas už, balsuoja, kad pritaria, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. Dėl įstatymų projektų Nr. XIIP-887 ir Nr. XIIP-888.
    82 balsais yra pritarta po svarstymo įstatymų projektams Nr. XIIP-887 ir Nr. XIIP-888.
    Seimo Pirmininkė siūlo taikyti ypatingą skubą dėl šių dviejų įstatymų projektų. Neturite kitų nuomonių? Galime pritarti bendru sutarimu ypatingai skubai? Pritarta bendru sutarimu ypatingai skubai.

11.23 val.
    Peticijų įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-887(3) (priėmimas)

    Įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui. Įstatymo projektas Nr. XIIP-887. Dėl 1 straipsnio prieštaraujančių nėra? Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio prieštaraujančių nėra? Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Įstatymo projekto Nr. XIIP-887 priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-887, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

	Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 78, prieš nėra, susilaikė 4. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-887) yra priimtas. (Gongas)

11.24 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Seimo Peticijų komisijos nuostatų patvirtinimo" pakeitimo" pakeitimo" projektas Nr. XIIP-888(3) (priėmimas)

    Kito įstatymo priėmimas. Projektas Nr. XIIP-888. Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Yra priimtas bendru sutarimu. Įstatymo projekto Nr. XIIP-888 priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-888, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Įstatymas (projektas Nr. XIIP-888) yra priimtas. (Gongas)

11.26 val.
    Administracinės naštos mažinimo įstatymo 5, 6, 7 ir 8 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-845(2) (svarstymas)

    Kiti darbotvarkės klausimai. Darbotvarkės Nr. 1-12 - Administracinės naštos mažinimo įstatymo 5, 6, 7 ir 8 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-845. Svarstymas. Pranešėja - V. Baltraitienė, Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pirmininkė. Gerbiamasis A. Mitrulevičius gali atstovauti Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetui? Prašom. A. Mitrulevičius pristatys komiteto nuomonę.
     A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė Lietuvos Respublikos administracinės naštos mažinimo įstatymo 5, 6, 7 ir 8 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-845. Komiteto sprendimas ir pasiūlymai yra pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui Nr. XIIP-845(2) ir komiteto išvadoms. Tai būtų tiek.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Ačiū, jūs pristatėte komiteto nuomonę. Kviečiu į tribūną R. Šimašių. Prašom, kolega.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, pažadu dažnai nepiktnaudžiauti tribūna, bet taip jau atsitiko, kad antru įstatymu iš eilės noriu kalbėti. Ir manau, kad svarbus tas projektas yra. Kai viceministras pateikė šį įstatymo projektą, jis labai detaliai argumentavo, kaip valstybės tarnautojams dabar yra našta kas ketvirtį rengti planus, kaip bus mažinama administracinė našta. Taip, iš tiesų mes šiuo projektu, jeigu jis bus priimtas ir taps įstatymu, palengvinsime tą naštą valstybės tarnautojams. Jie galės nesirūpinti kas tris mėnesius, ką čia dar sugalvoti, kaip palengvinti gyvenimą įmonėms, piliečiams ir kaip sumažinti administracinę naštą. Jie galės tuo nesirūpinti, galės kas dvejus metus daryti šiuos projektus. Tačiau klausimas, kodėl mes tą palengvinimą valstybės tarnautojams padarome? Ar jis pagrįsta ar ne? Ir galiu pasakyti, kad kaip tada buvo užduodamas klausimas, iš viceministro negavau atsakymo, taip niekur kitur irgi nesugebėjau rasti atsakymo, ar mums iš tikrųjų pavyko pasiekti tuos tikslus, kurie buvo keliami įstatymo? Ar mums pavyko sumažinti Lietuvoje administracinę naštą? Ir atsakymas yra labai paprastas. Ne, nepavyko. Nepaisant to, kad yra reikalaujama nuolat dirbti šitoje srityje, administracinės naštos sumažinti nepavyko. Klausimas, ar atsisakius šito įpareigojimo kas ketvirtį rengti administracinės naštos mažinimo planus bus geriau ar blogiau? Galbūt geriau pasieksime tuos rezultatus? Nematau nė vienos galimybės, nė vieno argumento, kodėl taip įvyktų. Todėl atkreipiu jūsų dėmesį, kad įstatymas vadinasi Administracinės naštos mažinimo įstatymas, o ką mes čia ruošiamės padaryti? Tai ruošiamės palengvinti dalią valstybės tarnautojams, kad jiems nereikėtų taip smarkiai rūpintis, kaip mažinti administracinę naštą. Aš asmeniškai esu iš esmės prieš tokį požiūrį. Jeigu Vidaus reikalų ministerija būtų atnešusi labai konkrečius argumentus ir būtų parodžiusi, kad, žiūrėkite, šitas įrankis neveikia, jis nepakankamai geras, reikia kito įrankio, aš sutikčiau, kad galbūt reikia panaikinti ketvirtines ataskaitas ir planus. Bet būkime atviri. Vidaus reikalų ministerija tuo nė kiek nepasidomėjo ir nepateikė nė vieno argumento. Ji nepateikė argumento, kad šitas įrankis neveikia, ji nepateikė pamąstymų, kokių kitų įrankių reikia. Tai tiesiog nerūpi. Man atrodo, kad jeigu nerūpi Vidaus reikalų ministerijai, tai dar nereiškia, kad turi nerūpėti ir Seimui.
    Dar daugiau. Pažiūrėkim į šios dienos Seimo darbotvarkę. Po pietų mes svarstysime, bent jau darbotvarkėje parašyta, kad D. Barakauskas ateis pristatyti Antikorupcijos įstatymo pakeitimų, kurių esmė yra įpareigoti kiekvieną savivaldybę sudaryti antikorupcijos komisijas ir rengti antikorupcijos ataskaitas. Aš atsiprašau, jeigu jau manoma, kad ataskaitos kaip tokios ir planai neveikia, tai kurių galų tada vienoje vietoje tai naikinti, o kitoje vietoje tą pačią dieną mes būsime įtikinėjami, kad būtinai reikia tuos dalykus daryti?
    Mano siūlymas yra labai paprastas: šiandien nepritarti šiam įstatymo projektui. Reikėtų atkreipti vidaus reikalų ministro dėmesį, kad kaip tik reikėtų užkurti aktyvesnę veiklą, kad administracinė našta būtų mažinama. Kas ketvirtį iš valstybės tarnautojų, veikiančių savo srityje, pareikalauti, kad jie pasiūlytų idėjas, kaip tą naštą sumažinti, mano supratimu, yra visai adekvatu. Taip, tai yra sunku, bet adekvatu. Mano supratimu, norėdami palengvinti naštą gyventojams mes turime iš tikrųjų eiti visiškai kitokiu keliu, negu čia yra siūloma. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Kviečiu į tribūną P. Auštrevičių.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, mielieji kolegos, administracinės naštos reikalai yra glaudžiai susiję su viskuo, ką mes kalbame apie verslo aplinką, ką mes kalbame apie korupciją, ką mes kalbame apie valstybės valdymo neefektyvumą, nereikalingas išlaidas ir bandymą slėptis už nereikšmingų darbų. Iš tikrųjų kai kurie pateikti siūlymai labiau nei stebina.
    Aš esu dėkingas kolegai A. Mitrulevičiui, kad tikrai pastebėjo, kad savivaldybėse turi būti tas darbas dirbamas. Nesitraukime bent iš savivaldos, nes atrodytų, kad centrinės valdžios administracinės naštos sukurta aplinka yra pagrindinė. Bet nieko panašaus. Savivaldoje, kuomet atsiranda daugybė sprendimų, visokių nurodymų ir taisyklių, būtent ten atsiranda tas didžiausias, aš manyčiau, kliuvinys, kuris ir sukuria tą tokį administracinį klampumą, neaiškumą ir pagaliau nereikalingą išlaidavimą.
    Kolegos, reikėtų pritarti, matyt, kolegos A. Mitrulevičiaus siūlymui šioje srityje, bet aš atkreipiu dėmesį į vieną dalyką. Šiuo įstatymu buvo siekiama, kad mes turėtume įstatyminį įsipareigojimą dėl administracinės naštos, kad tai būtų aiškus politinis signalas Vyriausybei, visoms valdžios grandims, kad administracinė našta turi būti kontroliuojama, palaipsniui mažinama, jos atsisakoma ir ieškoma geriausių vadybos principų. Tuo tarpu įstatymo projektas, kuris pakliuvo iš Vidaus reikalų ministerijos... Dar kartą noriu pabrėžti, Vidaus reikalų ministerija, atrodytų, pagal įstatymus iš tiesų atsakinga už šituos reikalus, bet žvelgiant į jos pasiūlymus man susidaro įspūdis, kad jai tai neaktualu. Užuot sukūrusi sau tam tikrą dar stipresnį, efektyvesnį įrankį, ji nori prarasti savo galias. Aš šito nesuprantu. Galbūt ministras yra sutrikęs ar pavargęs, galbūt jis savo pareigūnų yra vedžiojamas aplink pirštą, tačiau atsisakyti tokio įrankio, kuomet sudaromi ir planai, už kuriuos reikia atsiskaityti... Beje, nereikėtų šito vadinti biurokratizavimu, tai galima padaryti elektroniškai, minimaliomis sąnaudomis ir panašiai. Todėl man keista, kad komisiją norima atiduoti Vyriausybės priežiūrai. Tai Seimas yra kas? Parlamentinės kontrolės institucija.
    Kolegos, mes privalome kontroliuoti kiekvieno lito išlaidas, mes privalome kontroliuoti visas organizacijas ar institucijas, kurios užsiima šituo reguliavimu. Jeigu mes norime trauktis, traukimės, gerai, panašu, kad mes turėsime daugiau laisvo laiko, tačiau valstybei nuo to nebus nieko geriau. Aš siūlyčiau vis dėlto Vidaus reikalų ministerijai atsiimti savo pasiūlymus, ypač dėl to, kas susiję su šitos komisijos veikla, tikrai palikti šį straipsnį įstatyme, jis jo negadina, mes nereglamentuojame pernelyg skrupulingai šito reikalo. Aš manau, įstatymo tekstas šiuo metu yra gana iškalbus ir efektyvus.
    Kolegos, nemanykime, kad tai yra mums vieniems svarbus dalykas. Visa Europos Sąjunga nuolatos užsiėmusi geresnio reguliavimo reikalais. Nuo 2007 iki 2012 m. Europos Komisija buvo užsibrėžusi 25 % sumažinti reguliavimą. Man kyla klausimas, kiek pas mus sumažėjo reguliavimas, jeigu ne padidėjo? Kiek pas mus atsirado naujų taisyklių, buvo sukurta valstybės tarnautojų darbo vietų ir panašiai? Jos yra reikalingos, bet jos reikalingos ten, kur iš tikrųjų kuria valstybės ateitį. Administracinės naštos įstatymas turėtų kirsti per šaknis ten, kur vyksta išlaidavimas, neskaidrumas ir yra nereikalingų išlaidų, kurios gali būti panaudojamos kitur. Kolegos, aš siūlyčiau gana kritiškai pažvelgti į Vidaus reikalų ministerijos siūlymą dėl šio įstatymo peržiūros. Dėkoju už jūsų dėmesį.
     PIRMININKAS. Dėkoju P. Auštrevičiui už išsakytą nuomonę. Kolegos, norintys kalbėti kalbėjo, išsakė nuomonę. Taigi svarstymas vyksta toliau. Nuomonės už.
    Tiesa, dar turime pasiūlymų. Gerbiamasis Seimo narys A. Mitrulevičius, pagrindinis komitetas. Yra gerbiamojo Seimo nario A. Mitrulevičiaus pasiūlymas ir A. Mitrulevičius atsakinės. Na, pabandome.
     A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, mano pasiūlymas būtų pakeisti įstatymo projekto 4 straipsnio 3 dalies 5 punktą ir jį išdėstyti taip: "Teikia Vyriausybei ir jos nurodymu savivaldybių taryboms pasiūlymus dėl administracinės naštos įvertinimo ir (ar) mažinimo tam tikroje valdymo srityje ar savivaldybėje ir dėl konkrečių administracinės naštos mažinimo priemonių taikymo." Komitetas šiam siūlymui pritarė bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Kaip aš matau, pritarta iš dalies. Iš dalies nėra tas pats, kas pritarta bendru sutarimu. Ar gerbiamasis A. Mitrulevičius sutinka su komiteto nuomone?
     A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Taip.
     PIRMININKAS. Jūs sutinkate su komiteto nuomone?
     A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Taip.
     PIRMININKAS. Sutinkate. Ar galime pritarti bendru sutarimu komiteto nuomonei? Ačiū, gerbiamasis kolega. Komiteto nuomonei pritarta bendru sutarimu, kaip numatė komitetas.
    Svarstymas. Norinčių kalbėti po svarstymo už, prieš nėra. Gerbiamieji kolegos, ar galime pritarti bendru sutarimu įstatymo projektui Nr. XIIP-845 po svarstymo? (Balsai salėje) Reikia balsuoti. Gerai. Balsuojame. Kas už tai, kad po svarstymo pritartume įstatymo projektui Nr. XIIP-845, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Balsavimo rezultatai: už - 43, prieš - 2, susilaikė 21. Įstatymo projektui Nr. XIIP-845 po svarstymo pritarta.
    Gerbiamieji kolegos, mes labai gražiai, sparčiai judame į priekį. Yra numatyta pertrauka, todėl skelbiu pertrauką, 20 minučių pertrauką, iki 12 val. 12 val. pradėsime dirbti toliau. Ačiū.

Pertrauka

     PIRMININKAS (J. NARKEVIČ, LLRAF). Laba diena, gerbiamieji Seimo nariai ir Seimo narės! Deja, truputį turime luktelti, nes dėl daugelio klausimų pranešėjas dar neatvykęs, taigi negalime pradėti.
    Gerai. Gerbiamieji kolegos, gal mes pradėsime. Tęsiame rytinį posėdį.
    Siūlau po trumpos pertraukėlės registruotis. Registruojamės.
    Ačiū. Užsiregistravo 37 Seimo nariai.

12.05 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 2571, 260, 272, 288, 292, 294, 299, 302, 3025, 3028, 306, 308, 309, 312, 313, 314 straipsnių pakeitimo ir papildymo, Kodekso papildymo 2572 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-4718(2) (svarstymas)

    1-13a, 13b, 13c, 13d darbotvarkės klausimai - Administracinių teisės pažeidimų kodekso 2571, 260, 272, 288, 292, 294, 299, 302, 3025, 3028, 306, 308, 309, 312, 313, 314 straipsnių pakeitimo ir papildymo, kodekso papildymo 2572 straipsniu įstatymo projektas. Svarstymo stadija. Kiti bus svarstomi atskirai.
    Dabar galų gale sulaukėme pranešėjo - pono J. Sabatausko, Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininko, jis išsakys pagrindinio komiteto nuomonę. Prašau, Juliau.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, pirmasis įstatymų paketo projektas susijęs su e. bauda. Tai yra nauja koncepcija, kai baudos, paskirtos pagal Administracinių teisės pažeidimų kodeksą, bus išieškomos per mokesčių inspekciją, aišku, dalyvaujant ir antstoliams. Buvo gana sudėtingi pakeitimai. Vyko keli klausymų raundai, ir, kaip matote, nemaža išvada. Komitetas patobulino Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo ir pakeitimo projektą ir pritarė patobulintam variantui. Aš turiu pristatyti visus projektus, taip? Ne?
     PIRMININKAS. Prašau po vieną.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Administracinių teisės pažeidimų kodekso projekto patobulintam variantui komitetas pritarė bendru sutarimu. Ačiū.
     PIRMININKAS. Pritarė bendru sutarimu. Dabar prašau papildomo Informacinės visuomenės plėtros komiteto pirmininką poną M. Bastį pateikti komiteto nuomonę.
     M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Seimo Informacinės visuomenės plėtros komitetas kaip papildomas svarstė Administracinių teisės pažeidimų kodekso įstatymo projektą Nr. XIP-4718 su Seimo kanceliarijos Teisės departamento ir Informacinės visuomenės plėtros komiteto siūlymais ir pritarė bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Ačiū. Pone Sabatauskai, prašau grįžti. Dabar panagrinėsime pasiūlymus, kokie buvo svarstymo stadijoje, ir komitetų nuomonę. Prašau, pone...
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Kadangi projektas buvo rengtas dar ankstesnės Vyriausybės, tai buvo Seimo narių pasiūlymų.
     PIRMININKAS. Pirmasis buvo Informacinės visuomenės plėtros komiteto pasiūlymas. Pone Basty, prašau dėl 1 straipsnio 1 dalies. Komiteto nuomonė?
     M. BASTYS (LSDPF). Informacinės visuomenės plėtros komitetas...
     PIRMININKAS. Nepritaria...
     M. BASTYS (LSDPF). Siūlo... Tuoj aš atsiversiu.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Siūlė nustatyti šaukimų, skundų ir t. t. tvarką ir formą. Teisingumo ministerija...
     M. BASTYS (LSDPF). Administracinių teisės pažeidimų bylos procese atstovaujančiam asmeniui procesinis dokumentas elektroninių ryšių priemonėmis... proceso dokumentų įteikimo administracinių teisės pažeidimų bylos procese dalyvaujančiam asmeniui dieną... (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Dirbame pagal konsoliduotą. Dabar prašau paimti bendrą tekstą.
     M. BASTYS (LSDPF). Kur dabar tas bendras?
     PIRMININKAS. Ten, kur yra jūsų pasiūlymas - tvirtina Lietuvos Respublikos Vyriausybė. Vietoj "nustato teisingumo ministras" - "tvirtina Lietuvos Respublikos Vyriausybė", 1 straipsnio 1 punkto pakeitimas.
     M. BASTYS (LSDPF). Šiuo atveju, kada... Taip yra toks patikslinimas, daugiau redakcinio pobūdžio, kada tvirtina Lietuvos Respublikos Vyriausybė. Mes siūlome.
     PIRMININKAS. Skirtumas yra: ne teisingumo ministras, o tvirtina Lietuvos Respublikos Vyriausybė. Dėl šio pasiūlymo komiteto nuomonė.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Komitetas tam pasiūlymui nepritarė.
     PIRMININKAS. Nepritarė. (Balsai salėje)
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Kadangi atsižvelgiant į Administracinių bylų teisenos įstatymo 75 straipsnio 7 dalį, Civilinio proceso kodekso 1711 straipsnio 9 dalį ir to paties kodekso, dabar nagrinėjamo, 570 straipsnio 4 dalį... nuostatas, siekiant užtikrinti teisinio reguliavimo suderinamumą, ATPK pakeitimo įstatymo projekte buvo nustatyta, kad šaukimų, pranešimų, skundų kopijų, procesinių dokumentų teikimo tvarką ir formą vis dėlto nustato teisingumo ministras.
     PIRMININKAS. Ačiū. Taigi nuomonių už, nuomonių prieš nėra. Ar mes galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Gerai. Dabar balsuojame, gerbiamieji Seimo nariai, dėl Informacinės visuomenės plėtros komiteto pasiūlymo, kuris buvo pristatytas. Jam komitetas nepritarė. Tačiau balsuojame dėl paties pasiūlymo. Prašau. Kas už tą pasiūlymą, balsuoja už, kas prieš, balsuoja kitaip.
    Ačiū. Balsavo 54. Už - 23, prieš - 4, susilaikė 27. Taigi šitam pasiūlymui nepritarta. Lieka pagrindinio komiteto - Teisės ir teisėtvarkos komiteto - nuomonė, redakcija. Judame. 2 punktas. Irgi Informacinės visuomenės plėtros komiteto pasiūlymas. Taigi prašau poną M. Bastį pristatyti.
     M. BASTYS (LSDPF). Iš esmės tai yra su tuo pačiu susiję klausimai, kur mes siūlome, kad tvarką tvirtintų Lietuvos Respublikos Vyriausybė. Jeigu Seimas yra apsisprendęs nepritarti mūsų siūlymui, tai mes atsiimame šitą siūlymą.
     PIRMININKAS. Gerai. Ponas Juliau, jūs turbūt nieko prieš, kad sutinka su pagrindinio komiteto nuomone. Tai mes neturime balsuoti. Lieka komiteto nuomonė nepritarti.
    Kitas Informacinės plėtros komiteto pasiūlymas dėl 4 straipsnio. Prašau, ponas Basty.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ir šitas pasiūlymas susijęs su tuo pačiu. Vyriausybės nustatyta tvarka.
     PIRMININKAS. Gerai. Lieka tada pagrindinio komiteto nuomonė - nepritarti. Kitas straipsnis. Dėl 5-to nėra. Dėl 7 straipsnio vėl Informacinės visuomenės plėtros komiteto. Prašau, ponas Basty.
     M. BASTYS (LSDPF). Viena dalis yra susijusi su Lietuvos Respublikos Vyriausybe, dėl to Seimas jau yra apsisprendęs ir nepritaręs. O kita dalis yra prašymą gauti elektroniniuose dokumentuose... elektroninių ryšių priemonėmis turinį ir formą tvirtina Lietuvos Respublikos Vyriausybė. Iš esmės irgi tai yra susiję su tuo pačiu klausimu ir turbūt liekame prie to, kad teisingumo...
     PIRMININKAS. Vadinasi, jūs atsiimate, kadangi susiję. Ačiū, lieka komiteto nuomonė ir redakcija nepritarti. Kitas straipsnis būtų 10 straipsnis - 3025. Prašau, ponas Basty, vėl jūsų komiteto nuomonė.
     M. BASTYS (LSDPF). Vėl yra tas pats. Mes siūlėme, kad Lietuvos Respublikos Vyriausybė tai darytų.
     PIRMININKAS. Aišku. Ačiū. Vadinasi, lieka Teisės ir teisėtvarkos komiteto redakcija. Kitas pasiūlymas būtų dėl 17 straipsnio. Lietuvos Vyriausybė. Taigi, ponas Juliau, prašau pristatyti.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Vyriausybės nuomonė... dėl 17 straipsnio komitetas pritarė iš dalies ir nutarta tikslinti 314 straipsnį, atsižvelgiant į pasiūlymą dėl... Ir atitinkamai komitetas jį patikslino.
     PIRMININKAS. Taigi, komitetas pritarė iš dalies. Bendru sutarimu galime pritarti komiteto nuomonei? Pagrindinio. Ačiū. Bendru sutarimu pritarta. Kitas pasiūlymas irgi Vyriausybės. Ponas Juliau!
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Čia netgi trys buvo dėl 17 straipsnio. Komitetas pritarė iš dalies ir papildė 3 dalį, kad baudą priverstinai išieško. Pridedam žodį "priverstinai".
     PIRMININKAS. Aišku. Ačiū. Bendru sutarimu galime pritarti komiteto nuomonei? Prieštaravimų nėra. Pritarta. Ir dar viena Vyriausybės...
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip pat pritarta (...).
     PIRMININKAS. Bendru sutarimu pritariame komiteto nuomonei? Pritarta. Ir dar vienas pasiūlymas Informacinės plėtros komiteto... Viskas. Komitetas pritarė iš dalies. Taigi irgi čia yra pritarta. Viskas.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū.
     PIRMININKAS. Visus pasiūlymus išnagrinėjome. Ačiū. Dabar mes išklausysime nuomonę. Yra nuomonė už, prieš nėra. Pono Remigijaus irgi nėra, taigi motyvų nėra. Bendru sutarimu galime priimti po svarstymo? (Balsai salėje) Bendru sutarimu po svarstymo yra pritarta. Ačiū.

12.16 val.
    Mokesčių administravimo įstatymo 2, 14, 26, 105, 106, 107, 113 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4719(2) (svarstymas)

    Darbotvarkės 1-13b klausimas. Ponas A. Palionis. Prašau pristatyti pagrindinio komiteto nuomonę. Tai bus Mokesčių administravimo įstatymo 2, 14, 26, 105, 106, 107, 113 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projekto svarstymas. Prašau.
     A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Seimo Biudžeto ir finansų komitetas svarstė šį įstatymo projektą ir pritarė bendru sutarimu iniciatorių pateiktam ir komiteto patobulintam įstatymo projektui ir išvadoms.
     PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Kol kas ačiū. Ponas J. Sabatauskas. Papildomo komiteto nuomonė.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, komitetas svarstydamas netgi daugiau dėmesio skyrė šiam įstatymo projektui ir gana smarkiai siūlė jį tobulinti. Kiek aš matau, pagrindinis Biudžeto ir finansų komitetas atsižvelgė į visus mūsų pasiūlymus, mūsų komiteto siūlomus variantus. Buvo pritarta bendru sutarimu komitete. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Taigi, ponas Andriau Palioni, prašau grįžti. Dabar nagrinėsime pasiūlymus. Pirmas pasiūlymas dėl 2 straipsnio - 14 straipsnio 7 dalies. Taigi prašau pristatyti Vyriausybės pasiūlymą, kuriam komitetas pritarė iš dalies.
     A. PALIONIS (LSDPF). Tai čia buvo Lietuvos antstolių rūmų pasiūlymas. Antstolių rūmų pasiūlymo esmė buvo, kad 7 dalį...
     PIRMININKAS. Taip, kolega, gal aš perskaitysiu. Būtų: už administracinius teisės pažeidimus Administracinių teisės pažeidimų kodekso nustatyta tvarka paskirtų baudų administravimui ir išieškojimui mutatis mutandis taikytinas šio straipsnio 26 straipsnis, išskyrus 1 dalies 9 punktą, 84 straipsnis, 85 straipsnis, 87 straipsnio 1 ir 5 dalys, 88 straipsnio 1, 2, 7 dalys, 105 straipsnio 1 dalies 2 punktas ir 2 dalis, 106 straipsnio 2 dalis, 146 straipsnis, išskyrus antstolių veiksmų apskundimą, o asmuo, kuriam paskirta bauda už administracinį teisės pažeidimą, pagal šį įstatymą laikytinas mokesčių mokėtoju. Būtent šitam pasiūlymui komitetas pritarė...
     A. PALIONIS (LSDPF). Komitetas pritarė iš dalies. Komitetas pritarė pasiūlymui Teisės ir teisėtvarkos komiteto, kuris išdėstė 14 straipsnio 7 dalį (redakcija): "Už administracinius teisės pažeidimus Administracinių teisės pažeidimų kodekso nustatyta tvarka paskirtų baudų administravimui ir išieškojimui tiesiogiai taikomi šio įstatymo 26 straipsnio 1 dalies 12 punktas, 105 straipsnio 3 dalis, 106 straipsnio 2 dalis, 107 straipsnio 6 dalis, 113 straipsnio 2 dalis ir mutatis mutandis taikytini šio įstatymo 26 straipsnis, išskyrus 1 dalies 9 punktą, 84 straipsnis, 85 straipsnis, 87 straipsnio 1 ir 5 dalys, 88 straipsnio 1, 2 ir 7 dalys, nuo 108 iki 122 straipsniai, 113 straipsnio 3 ir 4 dalys, IX, X skyriai, o asmeniui, kuriam paskirta bauda už administracinį teisės pažeidimą, taikomos šių įstatymo straipsnio nuostatos taip pat, kaip ir mokesčių mokėtojui."
     PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Jūs perskaitėte tą redakciją, kuriai pritarė iš dalies komitetas, tačiau, atvirai kalbant, būtų tikslinga išgirsti argumentus, dėl kurių komitetas pritarė iš dalies.
     A. PALIONIS (LSDPF). Argumentai yra tie, kad Lietuvos antstolių rūmai siūlė palikti teisę tiktai antstoliams spręsti, o komiteto argumentai buvo, kad turėtų ir Valstybinė mokesčių inspekcija daryti įtaką šiems sprendimams, kada duoti dėl išieškojimo ir kada ne.
     PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Kadangi čia šitam pasiūlymui pritarta iš dalies, bendru sutarimu gal pritariame komiteto nuomonei dėl šitos redakcijos? Prieštaraujančių nėra. Pritarta.
    Kitas pasiūlymas liestų 106 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis laikyti atitinkamai 3 ir t. t... Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu. Prašau pristatyti šį pasiūlymą.
     A. PALIONIS (LSDPF). Šio pasiūlymo esmė buvo ta, kad jis realiai yra susijęs su pirmu pasiūlymu, kad finansinių sankcijų prasme nebeliktų jokių skirtumų tarp pareigingo asmens, kuris susimoka administracinę baudą, ir tarp to, kuris nesusimoka, kad tas, kuris nesusimoka, turi būti būtinai atiduotas antstoliams dėl išieškojimo. Komitetas tam nepritarė, nes administruodama baudas Valstybinė mokesčių inspekcija informuos asmenį apie jam atsiradusią prievolę ir pareigą ją vykdyti ir taip skatins savanorišką baudų mokėjimą. (Balsas salėje)
     PIRMININKAS. Kolega, jūs pristatėte ne šitą. Mes kalbame apie Vyriausybės pasiūlymą dėl Administracinių teisės pažeidimų kodekso - nustatyta tvarka paskirtas baudas ir iš asmens turto ir lėšų ir t. t. Šitam pasiūlymui komitetas pritarė iš dalies.
     A. PALIONIS (LSDPF). Taip, iš dalies.
     PIRMININKAS. Iš dalies. Toliau yra išdėstyta redakcija, kuriai komitetas pritarė. Jūs dabar pateikite argumentus, dėl ko komitetas pritarė tik iš dalies, tada judėsime toliau.
     A. PALIONIS (LSDPF). Komitetas pritarė Teisės ir teisėtvarkos komiteto pasiūlymui, kad Administracinių teisės pažeidimų kodekso nustatyta tvarka priimtus nutarimus skirti baudą priverstine tvarka iš asmens turto ir lėšų (įskaitant pinigines lėšas asmens sąskaitose, esančiose kredito, mokėjimų ar elektroninių pinigų įstaigose) vykdo antstoliai pagal mokesčių administratoriaus sprendimą dėl priverstinio baudos išieškojimo.
     PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Kadangi komiteto nuomonė yra pritarti iš dalies ir yra pateikta redakcija, gal bendru sutarimu tai redakcijai ir komiteto nuomonei pritariame? Ačiū. Prieštaravimų nėra. Ačiū, kolega. Visi pasiūlymai yra pateikti, nuomonė pateikta.
    Dabar diskusijoje nėra norinčių kalbėti. Taigi dėl visos redakcijos po svarstymo. Kalbančių dėl motyvų už ir prieš nėra. Bendru sutarimu galime priimti? Galime. Nėra prieštaravimų. Taigi po svarstymo šiai redakcijai yra pritarta. Ačiū.

12.25 val.
    Administracinių teisės pažeidimų registro įstatymo projektas Nr. XIP-4720(2) (svarstymas)

    Judame prie kito darbotvarkės klausimo. 1-13c klausimas - Administracinių teisės pažeidimų registro įstatymo projektas Nr. XIP-4720. Kviečiame pagrindinio komiteto pranešėją poną J. Sabatauską. Svarstymas. Prašau, pone Juliau.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, taip pat buvo su bendru paketu svarstomas šis projektas. Šiuo atveju labiau atsižvelgėme ir į kolegų iš Informacinės visuomenės plėtros komiteto siūlymus, iš esmės pritarėme visiems jų siūlymams. Taip pat atsižvelgėme į kitas tiek Teisės departamento, tiek kitų žinybų pastabas. Patobulintam projektui komitetas pritarė bendru sutarimu. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū už pagrindinio komiteto nuomonę. Ponas M. Bastys - papildomo Informacinės visuomenės plėtros komiteto nuomonę.
     M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Seimo Informacinės visuomenės plėtros komitetas svarstė Lietuvos Respublikos administracinių teisės pažeidimų registro įstatymo projektą Nr. XIP-4720 ir iš esmės pritarė su siūlymais pagrindiniam komitetui pritarti Informacinės visuomenės plėtros komiteto sprendimui dėl Lietuvos Respublikos administracinių teisės pažeidimų registro įstatymo projekto Nr. XIP-4720. Pasiūlė tobulinti įstatymo projektą atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento išvadoje pateiktas pastabas ir Seimo Informacinės visuomenės plėtros komiteto pasiūlymus. Dėkoju.
     PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Pone Juliau, grįžtame. Svarstysime pateiktus pasiūlymus. Dėl 4 straipsnio Informacinės visuomenės plėtros komitetas teikia pasiūlymus. Pone Basty, prašau pristatyti.
     M. BASTYS (LSDPF). Yra siūloma įrašyti tokį straipsnį, kuriame yra kalbama, kad Lietuvos Respublikos valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymo ir registrų nuostatų nustatyta tvarka... argumentuojama tuo, kad Lietuvos Respublikos valstybės informacinių išteklių valdymo įstatyme tai nustatoma. Tai yra nustatyta.
     PIRMININKAS. Ačiū. Pone Juliau, jūsų komiteto nuomonė.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Komitetas pritarė iš dalies, atsižvelgdamas, kad Informacinių išteklių valdymo įstatymas reglamentuoja teikėjų teises ir pareigas. Pavyzdžiui, 24 straipsnio 5 dalies 1 punkte nustato, kad registro tvarkytojas turi teisę reikalauti šio įstatymo 18 straipsnio 1 dalyje numatytų teikėjų, kad jų teikiami duomenys: informacija, dokumentai, kopijos, būtų teikiami surašyti laiku ir atitiktų susijusio registro duomenis ir t. t. Todėl dėl projekto 4 dalies mes pritarėme iš dalies patobulinti (tai siūlė Informacinės visuomenės plėtros komitetas), kad teikėjų teises, pareigas reglamentuoja Valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymas, kiti įstatymai ir registro nuostatai, išbraukus žodžius "ir kiti teisės aktai".
     PIRMININKAS. Aišku. Ačiū už nuomonę. Kokia jūsų nuomonė?
     M. BASTYS (LSDPF). Mūsų nuomonė buvo tokia, kurią aš prieš tai pasakiau. Mes kaip tik kalbame apie 4 straipsnio 2 dalį, mes siūlome išbraukti "Lietuvos Respublikos valstybės informacinių išteklių valdymo įstatymas ir kiti teisės aktai". Dar kartą argumentuojame, kad Lietuvos Respublikos valstybės informacinių išteklių valdymo įstatyme tai nenustatoma.
     PIRMININKAS. Vienu žodžiu, mes balsuosime už jūsų pasiūlytą redakciją, taip? Gerai. Ačiū, pone Juliau. Kadangi sutarimo nėra, mes turime balsuoti dėl Informacinės visuomenės plėtros komiteto pateiktos nuomonės. Kas už, pritaria Informacinės visuomenės plėtros komiteto nuomonei, kas prieš - Teisės ir teisėtvarkos komiteto. Balsuojame dėl Informacinės visuomenės plėtros komiteto nuomonės, kuri nesutampa su pagrindinio Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomone. Vyksta balsavimas.
    Ačiū. Balsavo 70 iš užsiregistravusių 73: už - 41, prieš - 6, susilaikė 23. Informacinės visuomenės plėtros komiteto nuomonei yra pritarta. Šitas pasiūlymas lieka redakcijoje. Dabar dėl viso projekto. Norinčių dalyvauti diskusijoje nėra. Išsakyti nuomonę už, prieš taip pat nėra. Bendru sutarimu po svarstymo be prieštaravimų pritarta.

12.31 val.
    Biudžeto sandaros įstatymo 28 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4721(2) (svarstymas)

    Ačiū. Judame toliau. 1-13d klausimas. Pranešėjas - Biudžeto ir finansų komiteto atstovas ponas A. Palionis. Prašau. Biudžeto sandaros įstatymo 28 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4721(2). Svarstymas. Prašau pristatyti pagrindinio komiteto nuomonę.
     A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Komitetas svarstė šį projektą ir bendru sutarimu pritarė iniciatorių pateiktam ir komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms.
     PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Ponas J. Sabatauskas - papildomo komiteto. Pone Juliau! Biudžeto sandaros įstatymo 28 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Labai prašau pateikėjų iš anksto pasiruošti ir stebėti svarstymo eigą.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, komitetas svarstė bendrą paketą šiuo atveju kaip papildomas komitetas. Iš tiesų buvo nemažai pastabų, mes jas pateikėme pagrindiniam komitetui ir vis dėlto pasiūlėme grąžinti iniciatoriams tobulinti atsižvelgiant į visų institucijų ekspertų pateiktas pastabas, taip pat Vyriausybės pateiktas išvadas. Argumentai būtų tokie: Vyriausybė projektui nepritarė, Teisingumo ministerija atkreipė dėmesį, kad šiuo metu rengiama konvencija kelioms problemoms spręsti, reikalinga gilesnė projekto analizė, nes nagrinėjama speciali sritis. Nors projekto autoriai pateikė pasiūlymus, tačiau visi siūlymai ne visai išanalizuoti, projektui trūksta išsamaus pagrindimo, kartojasi veikos, kurios jau kriminalizuotos... Atsiprašau, kolegos, ne ta išvada. Labai atsiprašau.
     PIRMININKAS. Pone pirmininke, čia, prašau.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dovanokite man. Komitetas, kaip sakiau, kartu dirbo prie to paketo, atitinkamai tobulino ir pateikė savo siūlymus, kuriems pagrindinis komitetas, aš tikiuosi, pritarė ir bendru sutarimu pasiūlė tobulinti.
     PIRMININKAS. Jokių pasiūlymų, pastabų dėl šio projekto nėra. Dabar svarstymo stadijoje norinčių dalyvauti diskusijoje nėra. Išsakyti motyvus norinčių nėra. Vis dėlto gal dabar balsuokime, nes buvo neaiškiai pateikta. Balsuojame dėl pritarimo Biudžeto sandaros įstatymo 28 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui po svarstymo.
    Ačiū. Užsiregistravo 79, tiek pat ir balsavo: už - 71, prieš nėra, susilaikė 8. Po svarstymo Biudžeto sandaros įstatymo 28 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui yra pritarta. Judame toliau. Tikimės, kad pranešėjai dabar jau bus atidesni.

12.35 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1424, 225, 2252, 237, 269 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4697(3) (svarstymas)

    1-14 klausimas. Kviečiame poną J. Sabatauską, pagrindinio komiteto pirmininką. Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1424, 225, 2252, 237, 269 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4697(3). Pagrindinio komiteto nuomonė. Prašau, pone Juliau.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamieji kolegos, gerbiamasis pirmininke, komitetas svarstė projektą ir atsižvelgė tiek į Lietuvos Respublikos Vyriausybės nuomonę, tiek atitinkamai į suinteresuotų asmenų pasiūlymus ir bendru sutarimu pritarė patobulintam projektui.
     PIRMININKAS. Ačiū. Pone Andriau Palioni, Biudžeto ir finansų komiteto nuomonė. Kas pristatys Biudžeto ir finansų komiteto nuomonę? (Balsai salėje) Gal komiteto pirmininkas pristatys? (Balsai salėje) Gerbiamieji Seimo nariai! Priminsiu, jūs pristatote dėl Administracinių teisės pažeidimų kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Biudžeto ir finansų komiteto nuomonę.
     A. PALIONIS (LSDPF). Biudžeto ir finansų komitetas iš esmės pritarė pateiktam įstatymo projektui ir pasiūlė pagrindiniam komitetui jį patobulinti, atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento bei Lietuvos Respublikos Vyriausybės pastabas ir pasiūlymus. Buvo pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Ačiū. Pritarta. Redakcinių pasiūlymų nėra. Kalbėti nėra norinčių. Sakyti motyvus norinčių nėra. Bendru sutarimu po svarstymo pritariame? Prieštaraujančių nėra. Pritarta.

12.37 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1632, 177, 1772 ir 210 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-46(2) (svarstymas)

    Darbotvarkės 1-15a klausimas. Ponas J. Sabatauskas. Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1632, 177, 1772 ir 210 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-46(2). Pagrindinio komiteto nuomonė, prašau.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, dėl Administracinių teisės pažeidimų kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projekto iš tikrųjų buvo nemažai pastabų ir daugelis jų buvo kritiškos, pradedant Aukščiausiojo Teismo, Teisės instituto, Generalinės prokuratūros, Policijos departamento. Todėl komitetas siūlo projektą atmesti, nes siūlomos pataisos išaugins neišieškotinų sumų statistiką, neduos ekonominės naudos. Projektu numatytas nepagrįstas baudų didinimas nepasieks užsibrėžto tikslo - pagerinti visuomenės sveikatą, sumažinti kontrabandos mastus, riboti alkoholio ir tabako prieinamumą, sumažinti alkoholio vartojimą, neužtikrins atsakomybės neišvengiamumo principo įgyvendinimo, todėl siūlome iš esmės peržiūrėti Administracinių teisės pažeidimų kodekso 177 straipsnio dispoziciją, diferencijuojant atsakomybę naminės degtinės, brogos ar kitų naminių stiprių gėrimų įgijėjų, vartotojų, atskiriant juos nuo gamintojų ir pardavinėjančių. Siūlome projekto autoriui ne atskiru projektu realizuoti norimus pakeitimus, bet teikti pataisas šiuo metu Teisės ir teisėtvarkos komitete svarstomo naujo Administracinių teisės pažeidimų kodekso, prie kurio mes gana intensyviai dirbame kiekvieną savaitę. Ačiū. Už - 4, susilaikė 2 dėl tokio komiteto sprendimo.
     PIRMININKAS. Ačiū. Trumpai kalbant pagrindinis komitetas siūlo atmesti. Dabar nuomonė - už ir nuomonė - prieš. Nuomonė prieš - ponas A. Matulas.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, išties šiuo įstatymo projektu siūloma padidinti baudas už kontrabandinių akcizinių prekių laikymą, gabenimą, gaminimą. Jūs pažiūrėkite, kas dabar yra numatyta Administracinių teisės pažeidimų kodekse - baudos nuo 100 Lt arba, jeigu leidžia laikyti kontrabandines prekes, pirmą kartą numatytas įspėjimas, tai akivaizdu, kad netgi sumokėjus baudą 100 arba 200 Lt pelnas už tą veiklą lieka didesnis negu bauda, su bauda dar lieka pelnas.
    Praeitą kadenciją Sveikatos reikalų komitetui teko labai daug bendrauti su policija, su Narkotikų departamentu, su muitine. Jie įvardijo dvi priežastis: baudos yra neadekvačios, labai mažos, ir nėra sureguliuota kontroliniai pirkimai. Tai dabar pagrindinio komiteto argumentas, kad nebus išieškotos baudos, arba kaip buvo pasakyta žodžiu, kad močiutė, kuri nusipirko pakelį cigarečių arba butelį nelegalaus alkoholio, gali gauti baudą 500 ar 600 Lt. Bet, mielieji žmonės, ji tai daro sąmoningai. Negi jūs nežinote, kokia yra sistema? Namuose niekas nelaiko kelių dėžių cigarečių arba alkoholio. Paprastai tie, kurie parduoda, laiko kelis pakelius arba kelis butelius, parduoda, tada iš kokios nors pagalbinės patalpos, kuri yra ne namuose, atsineša, vėl parduoda, ir mes niekada nerasime daugiau. Tai ar mes norime surinkti mokesčius valstybei, ar nenorime? Todėl man yra keista, kad pagrindinis komitetas siūlo grąžinti tobulinti, atmesti.
    Aš prašau jūsų nepritarti tokiam pagrindinio komiteto siūlymui ir paskirti kitą komitetą, pavyzdžiui, Ekonomikos komitetą. Jūs pažiūrėkite, kokį efektą davė aplinkos ministro įsakymas dėl...
     PIRMININKAS. Laikas, gerbiamasis kolega.
     A. MATULAS (TS-LKDF). ...baudų padidinimo už brakonieriavimą. Išties beveik nelieka brakonierių. Tai matote, kokie...
     PIRMININKAS. Dėkui. Laikas. Ačiū. Balsuojame. Atsiprašau. Nuomonė už, motyvai už, ponas E. Gentvilas.
     E. GENTVILAS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, aš pritarčiau šitiems 163 straipsnio 2 dalies, 177 straipsnio 2 dalies pakeitimams, tačiau negaliu pritarti dėl 177 straipsnio, kur kalbama apie naminę degtinę, brogą, nes Seime yra registruotas įstatymo projektas, kad tai būtų legalizuota. Dabar mes kaitaliojame administracines sankcijas dėl tokių dalykų, dėl kurių galbūt Seimas po savaitės ar po mėnesio apsispręs, kad galima visa tai daryti. Aš siūlyčiau išbraukti tą vieną straipsnį, šitame įstatymo projekte įvardytą 2 straipsniu, o kitiems tada būtų galima pritarti.
     PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Primenu, kad jūs išsakėte motyvus dėl pagrindinio komiteto nuomonės, kuri buvo atmesti. Jūs dabar pasisakėte už tai, kad atmestume. Ačiū.
    Motyvai už ir prieš išsakyti. Dabar balsuojame. Jeigu balsuojame už, tai pritariame komiteto nuomonei, kuri yra atmesti. O jeigu balsuojate prieš ar susilaikote, vadinasi, toliau svarstymas, nesutinkantys su komiteto nuomone. Primenu, patikslinu. Už - pritarimas komiteto nuomonei, kad redakcija būtų atmesta.
    Ačiū už balsavimą. Balsavo 87 Seimo nariai iš 90 užsiregistravusiųjų: už - 57, prieš - 12, susilaikė 17. Komiteto nuomonei pritarta ir šis projektas atmestas. Prieš - 20, susilaikė 10. Labai ačiū už budrumą. Patikrinau ne be priežasties. Gerai, kad stebime visą procesą. Atmesta. Judame toliau.

12.44 val.
    Baudžiamojo kodekso 201 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-47 (svarstymas)

    1-15b klausimas. Svarstymo stadija. Ponas J. Sabatauskas. Tai Baudžiamojo kodekso 201 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-47. Pagrindinio komiteto nuomonė. Prašom.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, dėl Baudžiamojo kodekso 201 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto tikrai sulaukėme daug pastabų ir, kaip matote, visoms joms faktiškai yra pritarta. Deja, visos pastabos tiek iš Teisės departamento, tiek iš teismų - Apeliacinio, Aukščiausiojo, Generalinės prokuratūros, Policijos departamento yra kritiškos. Komitetas priėmė sprendimą siūlyti Seimui įstatymo projektą atmesti atsižvelgiant į teismų, teisėsaugos institucijų ekspertų pateiktas pastabas.
    Argumentai. Pirma, siūlomu projektu būtų pažeistas proporcingumo principas. Lyginant siūlomas naujas griežtesnes bausmes, pavyzdžiui, laisvės atėmimą iki 7 metų, su bausmėmis, numatytomis Baudžiamajame kodekse už daug pavojingesnes veikas ar daug didesnių gėrių pažeidimą, tokie pakeitimai neatitinka atsakomybės už teisės pažeidimo proporcingumo reikalavimus, į kuriuos ne kartą atkreiptas dėmesys Konstitucinio Teismo jurisprudencijoje. Taip pat būtų pažeistas vienas esminių teisinėje valstybėje gerbtinų principų, kuris reikalauja, kad baudžiamoji atsakomybė būtų ultima ratio, tai yra išimtinė ir paskutinė priemonė, taikoma už priešingas teisės veikas.
    Trečia, pagal siūlomus sankcijos pakeitimus - laisvės atėmimas iki 7 metų - nusikalstama veika būtų priskiriama sunkių nusikaltimų kategorijai. Atkreiptinas dėmesys, kad nusikaltimo priskyrimas sunkių nusikaltimų kategorijai neleidžia kaltinamojo atleisti nuo baudžiamosios atsakomybės, atidėti bausmės vykdymą, taikoma reali bausmė. Todėl tokios nuostatos įgyvendinimui reikalingos papildomos biudžeto lėšos ir pagal Statuto 145 straipsnio 1 dalies reikalavimus reikia Vyriausybės išvados.
    Projektu sprendžiamos iš esmės socialinės ir ekonominės problemos, todėl jos turėtų būti sprendžiamos kitomis nei baudžiamosios atsakomybės griežtinimo priemonėmis, administracinėmis, suteikiant papildomų įgaliojimų policijos pareigūnams, atliekantiems kontrolę, draudžiant alkoholio reklamą, visuomenės švietimu, taip pat tobulinant galiojančių įstatymų praktinį taikymą ir panašiai. Šiuo atveju komitetas buvo vieningas, bendru sutarimu nuspręsta siūlyti atmesti projektą. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū, kolega, už komiteto nuomonės atmesti pristatymą. Motyvai už ir prieš. Motyvai už - ponas E. Gentvilas. Už - palaiko komiteto nuomonę.
     E. GENTVILAS (LSF). Taip, labai aiškiai palaikau komiteto nuomonę, nekalbant apie patį turinį. Bet iš tikrųjų ką mes darome su įstatymais? Žiūrėkite, dabar sugriežtiname Baudžiamojo kodekso sankcijas, nors vėlgi, nežinau, šioje sesijoje ar kada greitai svarstysime, ar kriminalizuojamas naminės gaminimas, laikymas, pardavinėjimas, ar nekriminalizuojamas. Tai luktelkime, kol priimsime aną įstatymą. Jeigu jo nepriimsime, tada svarstysime šitą Baudžiamojo kodekso 201 straipsnio pataisą. Todėl šiandien aš pasisakau, kad atmestume, kaip komitetas ir siūlo.
     PIRMININKAS. Ačiū. Motyvai prieš, ponas A. Matulas.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš suprantu, kadangi čia yra lydimasis prieš tai svarstyto ir atmesto įstatymo projektas, tai galbūt ir atmeskime, kad būtume nuoseklūs. Bet mane stebina mūsų Seimo teisininkų argumentai. Jie sako, kad reikia uždrausti alkoholio reklamą. Bet kada reikia balsuoti, jie balsuoja prieš. Jie sako, reikia taikyti kitas priemones, bet tų kitų priemonių nepasiūlo. Jūs gi lankotės kaime. Didžioji dauguma kaimo žmonių, ypač vyrų, rūko nelegalias cigaretes ir geria nelegalų alkoholį. Tai argi jūs to nematote, nes, kaip sakiau, sumokėjus baudą dar lieka pelno. Tai kur tu rasi tokį verslą? Aš galiu net oficialiai prekiauti nelegalia produkcija, oficialiai sumoku baudą ir man lieka dar pelnas.
    Nesuprantu, kodėl yra priešinamasi. Pritartume ir teisės specialistai komitete patobulintų vieną ar kitą teikiamą įstatymo projektą. Pagaliau turime sudaryti tokias aplinkybes, kad žmogui neapsimokėtų. Taigi yra mūsų valstybės mokesčiai! Tai aš nesuprantu, ne taip seniai teikiau Vietos savivaldos įstatymo siūlymą seniūnus įpareigoti informuoti apie tai, kur vyksta nelegali prekyba akcizinėmis prekėmis. Šitam nepritarėte, nors seniūnai puikiai šitą žino. Dabar vėl yra teikiami siūlymai, lyg ir pritaria, bet vis tiek bando išsisukinėti ir siūlo kitokias priemones. Aš nesuprantu dabartinės valdančiosios daugumos, kodėl nenorite aktyviai surinkti mokesčius vien tik todėl, kad kam nors atrodo, kad reikia daryti kitaip ar... Nežinau.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kolega Juliau, jūs turėjote galimybę kalbėti iš tribūnos. Dabar balsuojame. Kas už, pritars komiteto nuomonei atmesti, kas turės kitą nuomonę, prieš ar susilaiko. Balsuojame. Balsuojame dėl Baudžiamojo kodekso 201 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto pritarimo po svarstymo.
    Balsavo 76 Seimo nariai: už - 61, prieš - 15, susilaikė 20. Po svarstymo projektas atmestas.

12.51 val.
    Baudžiamojo kodekso papildymo 1431, 1432 ir 1531 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-3568 (svarstymas)

    Darbotvarkės 1-16 klausimas. Pagrindinio komiteto atstovas - S. Šedbaras. Kadangi nėra, tai prašyčiau pirmininką poną Julių arba ką nors deleguoti. Perskaitysiu pavadinimą. Baudžiamojo kodekso papildymo 1431, 1432 ir 1531 straipsniais įstatymo projektas. Prašom.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iš tiesų tai irgi yra nemažai, tiksliau, labai daug, pastabų sulaukęs projektas, faktiškai beveik visoms joms komitetas pritarė. Šį kartą Seimui pateikiamas šiek tiek švelnesnis siūlymas - siūloma grąžinti projektą iniciatoriams tobulinti atsižvelgiant į visų institucijų ekspertų pateiktas pastabas, taip pat Vyriausybės pateiktas išvadas. Argumentai. Vyriausybė projektui nepritarė. Teisingumo ministerija atkreipė dėmesį, kad šiuo metu rengiama konvencija keliamoms problemoms spręsti. Reikalinga gilesnė projekto analizė, kadangi nagrinėjama specialioji sritis. Nors projekto autoriai pateikė pasiūlymus, patobulintą projektą (žiūrėkite 5 lentelę), tačiau visi siūlymai ne iki galo išanalizuoti.
    Projektui trūksta išsamaus pagrindimo, kartojasi veikos, kurios jau kriminalizuotos atskiruose Baudžiamojo kodekso straipsniuose, svarstytinas subjekto klausimas. Vieni pastabų teikėjai pasisako, kad neturi būti specialaus subjekto, tai yra gydytojo ar kito mediko, užtenka bendro, to, kas padarė nusikalstamą veiką. Spręstina, ar siūlomas veikas reikėtų kriminalizuoti viename Baudžiamojo kodekso straipsnyje, ar reikia kelių straipsnių, ar numatoma tinkama naujų straipsnių vieta Baudžiamojo kodekso skyriuose atsižvelgiant į Baudžiamojo kodekso struktūrinę sistemą, numatant sankcijas, atsižvelgiant į bausmių sistemą, bausmių proporcingumą padarytoms veikoms. Be to, nenumatytos biudžeto lėšos įstatymui įgyvendinti. Šiuo atveju pastebėtina antroji Teisės departamento pastaba. Todėl komitetas bendru sutarimu pasiūlė grąžinti iniciatoriams tobulinti. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū, kolega, už pagrindinio komiteto nuomonės, kuri buvo grąžinti iniciatoriams tobulinti, pateikimą. Kitą nuomonę turi viena iš autorių - ponia D. Mikutienė. Motyvas prieš. Prašom.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, iš tiesų aš nelabai suprantu tokią komiteto poziciją. Kas kitas, jeigu ne Teisės ir teisėtvarkos komitetas turėtų sutvarkyti įstatymo projektą? Pagaliau konvencija. Kuo čia dėta konvencija? Konvencija sankcijų netaiko. Mes turime tokių konvencijų, kurios dar nuo 2002 m. nėra ratifikuotos ir sutvarkytos, nors jos jau yra paskelbtos.
    Kitas dalykas dėl biudžeto lėšų. Aš nepamenu, kad prie Baudžiamojo kodekso įstatymo pakeitimų būtų tokia Teisės departamento išvada. Šias pataisas aš parengiau kartu su Nacionaline donorų asociacija ir Lietuvos nefrologinių ligonių asociacija "Gyvastis". Visi siūlymai arba komentarai, arba nuomonės iš įvairių institucijų, tiek teismo, tiek Generalinės prokuratūros, Policijos kriminalinio biuro, buvo viena kitai prieštaringos. Jos aiškiai rodo, kad problema egzistuoja ir tą problemą reikia spręsti. Tam ir yra ekspertai, komitete yra specialistai, jie dirba tame komitete, jie ir turėtų tinkamai parengti šį įstatymo projektą. Kad dabar grąžinsite tobulinti šį įstatymo projektą, problema savaime neišsispręs, tik tiek, kad per šį laiką gali įvykti nepataisomų dalykų.
    Aš prašyčiau balsuoti prieš tokią komiteto nuomonę ir tegul komitetas toliau tobulina. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Ačiū, ponia Dangute. Taigi motyvų už nėra. Skelbiu balsavimą. Kas už, pritaria komiteto nuomonei grąžinti iniciatoriams tobulinti, kas su tokia nuomone nesutinka, balsuoja kitaip. Balsuojame dėl Baudžiamojo kodekso papildymo kai kuriais straipsniais.
    Užsiregistravo 92 Seimo nariai, balsavo 90: už - 61, prieš - 6, susilaikė 23. Komiteto nuomonei pritarta.
    Minėtas projektas yra grąžinamas iniciatoriams tobulinti.

12.56 val.
    Seimo nutarimo "Dėl siūlymo Respublikos Prezidentui atleisti Lietuvos Respublikos generalinį prokurorą Darių Valį iš einamų pareigų" projektas Nr. XIIP-1077 (pateikimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas. Vėl kviečiame į tribūną Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininką J. Sabatauską, jis pateiks Seimo nutarimo "Dėl siūlymo Respublikos Prezidentui atleisti Lietuvos Respublikos generalinį prokurorą Darių Valį iš einamų pareigų" projektą Nr. XIIP-1077. Pateikimo stadija. Prašom, pone Juliau.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos! Kaip žinote, prieš dvi savaites Seimas, balsuodamas dėl generalinio prokuroro pateiktos prokuratūros ataskaitos, nepritarė ataskaitai. Seimo plenarinio posėdžio pirmininkas pateikė balsuoti už protokolinį nutarimą, kuriuo pavedė komitetui pagal Seimo statuto tam tikrą straipsnį parengti projektą. Komitetas, remdamasis Seimo pavedimu ir Seimo statuto 206 straipsnio 6 dalimi, siūlo būtent tokį nutarimo projektą. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Jūs dabar atsakysite į klausimus. Pirmasis klausia ponas P. Gylys.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis komiteto pirmininke, mano klausimas yra toks. Sprendžiant klausimą dėl prokuroro svarbu nustatyti, ar iš tikrųjų prokuratūra, kaip sistema, prisideda prie teisingumo, ar atvirkščiai, daugeliu atvejų prisideda prie neteisingumo prisidengdama teisėtumu, tai yra įstatymu? Žmonijos istorijoje yra daugybė atvejų, kai įstatymu yra pridengiami nusikaltimai. Susidaro toks įspūdis, kad kartais, pavyzdžiui, kapojant bylas kaip Gariūnų atveju, kažkas yra dangstomas. Kitais atvejais ieškoma nusikaltimo ten, kur jo nebuvo, irgi technologiškai elgiantis panašiai - kapojant. Ir šiandien man neaišku, kas nužudė teisėją J. Furmanavičių. Gal jūs galite pasakyti, gal generalinis prokuroras, bet tai jau yra šalutinės bylos. Nuo ko pabėgo arba kodėl buvo išvežtos L. Stankūnaitė su dukra? Iki šiol neaišku. Aš manau, kad didelė dalis šito broko gula ant Generalinės prokuratūros pečių. Ką jūs manote?
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, kolega. Jūsų klausimas labai platus, nepaisant pateiktų pavyzdžių. Iš tiesų galiu pasakyti, kad prokurorams ir ikiteisminio tyrimo institucijoms atliekant tyrimus, aišku, būna ir tokių atvejų, kai nustatoma ir asmenų, kurie iš pradžių buvo patraukti įtariamaisiais ar jau pateikti kaltinimai, jie būna ir išteisinami, ar pritrūksta įrodymų. Iš kitos pusės, jūs paminėjote nebaigtus turimus, kuriuose galutinį žodį visada pasako teismas. Kol neįsiteisėjo teismo kaltinamasis nuosprendis, negalima vieno ar kito žmogaus įvardyti kaip nusikaltėlio. Todėl į šiuos klausimus, kuriuos jūs iškėlėte, aš irgi laukiu atsakymo. Jie dar nebaigti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų klausia ponas A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis komiteto pirmininke, mano klausimas iš trijų dalių. Aš noriu, kad jūs labai trumpai atsakytumėte. Pirmoji mano klausimo dalis. Jūs esate lyderis štai šitos operacijos atstatydinti generalinį prokurorą iš pareigų. Sakykite, ar jūs galėtumėte išvardinti tris priežastis, kuo netinka generalinio prokuroro darbas? Praeitą kartą mes girdėjome čia tik vardijamas bylas, Seimo nariai aiškino, kad tos bylos turėtų būti kitaip sprendžiamos. Taigi trys teisinės priežastys, kuo netinka prokuroras.
    Antroji klausimo dalis. Ar jūs nemanote, kad tokia procedūra, kuri dabar yra daroma, neatitinka Lietuvos Respublikos Konstitucijos? Jūs turbūt susipažinote su mūsų kreipimusi į Konstitucinį Teismą.
    Ir trečioji mano klausimo dalis. Jūsų premjeras, jūsų partijos lyderis šiandien pasakė, kad generalinis prokuroras D. Valys turėtų likti savo pareigose. Ar jūs pritariate, ar ne A. Butkevičiui?
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Kiekvienas mes... Pradėsiu nuo paskutinio klausimo, nors turėčiau atsakyti į vieną klausimą pagal Statutą. Jūs paminėjote Ministro Pirmininko nuomonę, kad generalinis prokuroras turėtų likti. Ministras Pirmininkas, kaip Seimo narys, taip pat, kaip ir aš, turi vieną balsą šiuo klausimu. Šiuo atveju turi ar neturi likti - vienas balsas nedaug ką lemia. Šiuo atveju pagal Statutą atstatydinti tokį pareigūną reikia daugiau kaip pusės visų Seimo narių balsų, t. y. ne mažiau kaip 71 balso.
    Mano manymu, prokuroras padarė gana nemažai klaidų tiek atlikdamas pertvarką, tikrai aš jų nevardinsiu. Jūsų pamėgtas arkliukas trijų priežasčių, kodėl reikia būti valdžioje, kodėl nereikia būti valdžioje, kodėl reikia priimti vieną ar kitą sprendimą. Jis jau kelinti metai yra viešas. Taigi galėsime polemizuoti, bet kitoje vietoje. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Klausia ponia R. Juknevičienė.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš iš paskutinio sakinio supratau, kad čia taip kaip Rusijos Federacijos Dūmoje, kur jos pirmininkas yra pasakęs, kad Dūma - ne vieta diskusijoms. Tai ir mūsų pašnekovas, pranešėjas, pasakė, kad čia ne ta vieta diskutuoti, kodėl atleidžiamas prokuroras.
    Man visiškai aišku, kad tai yra politinis klausimas. Klaidų daro visi, bet tas klaidas reikia įvardinti. Jūs neatsakėte nė į vieną klausimą. Aš kartoju, ar pritariate savo partijos pirmininko A. Butkevičiaus požiūriui, kad prokuroro nereikia atleisti? Ir prašom išvardinti bent tris labai konkrečias priežastis, teisines, iš darbo prokuratūroje, dėl kurių Seimas siūlo atleisti prokurorą. Ne politines, ne todėl, kad artėja Prezidento rinkimai, ne todėl, kad Darbo partija nuteista, ne todėl, kad ir N. Venckiene įtikėję žmonės taip tiki, bet teisines priežastis.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Na, jūs, kaip visada, suplakate į vieną krūvą viską: politiką, demagogiją ir teisę. Šiandien aš teikiu šitą klausimą, vadinasi, aš įsitikinęs, kad toks sprendimas turi būti priimtas. Mano atsakymas.
     PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą. (Balsai salėje)
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Tai jau kitas klausimas, kodėl...
     PIRMININKAS. Viskas. Atsakymas baigtas. Klausia ponas P. Gražulis. (Balsai salėje) Atsisakė. Ponas A. Vidžiūnas - paskutinysis.
     A. VIDŽIŪNAS (TS-LKDF). Pone pranešėjau, iš pradžių aš pakartoju klausimus, kurie likę neatsakyti dėl jūsų kirtimosi su pirmininko A. Butkevičiaus nuomone ir dėl trijų teisinių priežasčių. Bet mano klausimas kitas. Jūs (...) labai sąžiningai buvote pasakęs, kad šitoks galimai nekonstitucinis kelias, kai Seimas tvarkosi su teisės institucijų atstovais, buvo jūsų neigiamas, jūs tam nepritarėte. Dabar jūs tapote ruporu šito savo kelio, kuriam anksčiau nepritarėte, kad Seimas galėtų eiti. Vadinasi, nuosaikus teisininkas tapo radikaliu politinės daugumos politinių užsakymų vykdytoju, ar aš klystu?
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ne visai taip, gerbiamasis Arvydai. Iš tikrųjų jūsų frakcija praeitą kadenciją teikė, jūsų frakcijos nariai teikė, tam tikras Statuto pataisas, kad nepritarus išvadoms, tai yra ataskaitoms, būtų atleidžiama automatiškai. Aš tada tam nepritariau, griežtai priešinausi ir išsakiau tokią nuomonę, kad save gerbiantis institucijos vadovas, kai Seimas, kuriam jis atskaitingas, nepritaria ataskaitai, turėtų susiprasti pats, ar jis tinka eiti tas pareigas toliau. (Balsai salėje) Aš tai sakiau, galite pažiūrėti stenogramą, gerbiamieji. Dabar, sakote, pakeičiau. Žinote, nežinau, ar tai absoliuti tiesa, bet yra išsakyta nuomonė, kad nekeičia nuomonės tik kvailiai ir numirėliai.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į visus klausimus. Dėkoju už pateikimą. Pone Juliau, jūs galite sėstis į savo darbo vietą.
    Taigi, gerbiamieji, pateikimas įvyko, klausimai ir atsakymai irgi įvyko, taigi dabar - motyvai už ir prieš. Sakykime, pirmasis motyvas būtų už - ponas V. Vasiliauskas. Prašau.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, pone pirmininke. Gaila, kad ši istorija taip užsitęsė ir dar nežinia, kiek tęsis. Įsivaizduokite, kaip, esant šiai laikinumo atmosferai, dirbti Lietuvos prokuratūros žmonėms, nekalbant apie žalą, kuri daroma ikiteisminiams tyrimams ir visam teisingumui.
    D. Valys turėjo iš karto atsistatydinti po to, kai Seimas atmetė Generalinės prokuratūros ataskaitą. Tai, beje, minėjo ir ponas J. Sabatauskas. Bet tik tuo atveju, jeigu ponas D. Valys būtų išugdytas Vakarų politinės kultūros ir demokratinės tradicijos, nes demokratija yra pirmiausia žmonių pasitikėjimas, ji grindžiama tik žmonių pasitikėjimu, o paskui teise.
    Antra, kokia dabar yra situacija? Vadinasi, dalis bus atsukta į Vakarų pusę Prezidentei, o ta pusė D. Valio, kuri atsukta į Rytų pusę, liko Seimui. Kitaip tariant, mes, Seimas, savo mindžikavimu atidedame savo svarbiausią sprendimą dėl generalinio prokuroro, nes tarytum pritariame Prezidentės nenorui dirbti kolektyviai drauge su Seimu ir su Vyriausybe. Jeigu mes laikomės Konstitucijos ir politinės kultūros, kurią suformavo Vakarai, mums nėra čia ko diskutuoti ir reikia balsuoti, nėra už ką agituoti. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkui, kolega, už išsakytą nuomonę ir motyvą už. Dabar motyvas ir nuomonė prieš - ponas J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mūsų frakcija negali balsuoti dėl teikiamo nutarimo projekto, nes visų pirma yra iškeltos rimtos konstitucinės abejonės. Ir atkreipsiu dėmesį, kad jas iškėlė ne tik politikai, bet ir žinomi konstitucinės teisės specialistai, tokie kaip V. Sinkevičius. Iškeltos abejonės dėl tų Statuto normų, kuriomis remiasi šis nutarimas, atitikties Konstitucijai.
    Jeigu kalbėtume dabar apie teikiamo nutarimo pagrindimą, tai čia pranešėjas atrodė gana apgailėtinai, kai nė į vieną konkretų klausimą, kokie vis dėlto konkretūs priekaištai formuluojami dėl prokuratūros darbo, nesugebėjo atsakyti. Susidaro įspūdis, kad yra visiškai politiniai motyvai, kadangi valdančiojoj koalicijoj yra vienas dalyvis, neseniai sulaukęs konkrečios baudžiamosios atsakomybės, matom, kad energingai tam nutarimui pritaria "Drąsos kelio" partijos atstovai, matyt, irgi būdami didžiai įpykę dėl bylų, keliamų jų lyderei N. Venckienei. Jeigu dėl tokių motyvų pradėsim "nuiminėti" generalinius prokurorus, tai čia tikrai bus nutolimas nuo teisinės valstybės. Be abejo, ir mes nesam sužavėti generalinio prokuroro veikla, bet jeigu būtume stovėję tribūnoje, tai tikrai būtume sugebėję ką nors konkretesnio pasakyti apie veiklos trūkumus.
     PIRMININKAS. Dėkojame už išsakytas nuomones. Taigi dabar balsavimas. Balsuojame dėl Seimo nutarimo "Dėl siūlymo Respublikos Prezidentui atleisti Lietuvos Respublikos generalinį prokurorą Darių Valį iš einamų pareigų" projekto. Pateikimo stadija.
    Įvyko balsavimas. Užsiregistravo 106, balsavo 104: už - 60, prieš - 24, susilaikė 20. Taigi po pateikimo projektui yra pritarta. Siūlomi komitetai. Pagrindinis, be abejo, - Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomo komiteto nesiūloma. Siūloma svarstyti spalio 22 d. Per šoninį mikrofoną - ponas P. Gylys.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Kadangi buvo paminėtas "Drąsos kelias" ir N. Venckienė, aš noriu paminėti kitą atvejį - nuskandintą bylą, susijusią su labai garsiu konservatorium V. Matuzu. (Balsai salėje) Niekad negirdėjom, kad koks nors... Praėjo daugiau kaip metai. Tai prisiminkim, kokios bylos yra keliamos ir kas yra iš anksto apkaltinamas, ir kas iš anksto yra nekaltas.
     PIRMININKAS. Ačiū. Per šoninį mikrofoną, matyt, repliką po balsavimo - ponas A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). P. Gylys pateikė dar vieną įrodymą, kodėl tokių ataskaitų nereikia svarstyt Seime. Tai tiktai dėl to mes ir sakome, kad visi svarstymai, kai čia Seimas pradeda kaip Lukiškių kalėjime vardinti įvairiausias bylas, visiškai netinka Konstitucijos principui. Todėl aš klausiu, kadangi štai sėdi ir Sekretoriato vadovė, aš klausiu: kada bus įtrauktas į darbotvarkę su šiuo klausimu susijęs kitas klausimas, t. y. mūsų pasiūlymas kreiptis į Konstitucinį Teismą? Kodėl dabar, kai visais kitais atvejais susiję klausimai yra svarstomi kartu, šiuo atveju nesiūloma svarstyt kartu? Tai tada antradienį prašom įtraukt ir mūsų klausimą.
     PIRMININKAS. Ačiū už repliką po balsavimo. Taigi dabar ponas V. Gapšys.
     V. GAPŠYS (DPF). Ačiū. Paprašyčiau mano balsą įskaičiuoti už (dėl protokolo).
     PIRMININKAS. Protokolinis pranešimas. Taigi fiksuojame, kad ponas V. Gapšys balsavo už. Taigi replikos po balsavimo baigtos. Aha, dar. Ponas P. Gražulis. Prašau.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, manau, kad čia tų interesų yra gana nemažai. Vienas (...) bando įvardint A. Kubilius, paminėdamas N. Venckienės bylą. Šituo atveju aš noriu pasakyt, generalinis prokuroras neskelbė ekstradicijos ir neskelbė paieškos, tai tik vien dėl to reikėtų jį svarstyt. Antras dalykas, aš manau, kad labai didelę įtaką turi prieš pat... kai buvo tiktai klausimas svarstomas dėl ataskaitos, kažkodėl sukvietė Panevėžio apygardos prokurorus ir iškėlė V. Matuzo bylos klausimą. Kiek turiu informacijos, ten buvo siūloma tą bylą nuskandinti, kad apie ją nekalbėtų. Galbūt dėl to ponas A. Kubilius, kadangi V. Matuzas yra jo dešinė ranka, taip aktyviai dabar stengiasi visokiais būdais kartu su prokuroru išgelbėti poną V. Matuzą? (Balsai salėje)

13.14 val.
    Viešųjų pirkimų įstatymo 2, 4, 6, 7, 82, 9, 10, 13, 18, 19, 22, 24, 28, 33, 35, 39, 40, 85, 86, 87, 90, 92 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-545GR (Respublikos Prezidento grąžintas Seimui pakartotinai svarstyti) (pateikimas)

     PIRMININKAS. Ką gi, padiskutavome, pareplikavome ir dirbame toliau. 1-18 klausimas. Kviečiame pranešėją - Lietuvos Respublikos Prezidentės vyriausiąją patarėją ponią R. Svetikaitę, kuri pristatys Viešųjų pirkimų įstatymo 2, 4, 6, 7, 82, 9, 10, 13, 18, 19, 22, 24, 28, 33, 35, 39, 40, 85, 86, 87, 90, 92 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą Nr. XIIP-545GR. Taigi, ponia R. Svetikaitė.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, šiandien esu įpareigota jums pristatyti Lietuvos Respublikos Prezidentės 2013 m. spalio 11 d. dekretą, kuriuo Seimui yra grąžinamas pakartotinai svarstyti Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymo ką tik išvardintų tam tikrų straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymas. Visų pirma norėčiau atkreipti dėmesį, kad, svarstant šitą įstatymą, buvo atsižvelgta į daugelį tiek šalies vadovės, tiek Specialiųjų tyrimų tarnybos, tiek "Transparency International" išsakytų pastabų ir kad toks dialogas yra sveikintinas ir pozityvus.
    Bet, Prezidentės vertinimu, antikorupciniu požiūriu yra neigiamai vertintina tai, kad įstatymu nėra išsprendžiamas vienas, tačiau labai svarbus - viešųjų pirkimų skaidrumo užtikrinimo - klausimas, ypač kalbant apie mažos vertės viešuosius pirkimus. Prezidentės manymu, viešųjų pirkimų vykdymo ir jų valstybinės priežiūros liberalizavimas turi būti derinamas su valstybės institucijų konstitucine pareiga ginti valstybės viešuosius finansinius interesus, apriboti korupcijos galimybes ir užtikrinti skaidrų ir racionalų valstybės biudžeto lėšų panaudojimą vykdant viešuosius pirkimus. Todėl šio įstatymo grąžinimą Seimui pakartotinai svarstyti lėmė tai, kad nors priimtu įstatymu mažos vertės prekių ir paslaugų viešojo pirkimo vertė yra didinama dvigubai, jame nėra nustatomi jokie mažos vertės pirkimams taikomi viešumo reikalavimai, kurie leistų vykdyti mažos vertės pirkimų išankstinę priežiūrą, užtikrinti informacijos prieinamumą tiekėjams ir su tuo susijusią konkurenciją bei geriausią prekių ir paslaugų kainą. Viešumo reikalavimai suteikia tiek valstybinės priežiūros institucijoms, t. y. Viešųjų pirkimų tarnybai, tiek viešuosiuose pirkimuose dalyvaujančioms įmonėms, tiekėjams išankstinės kontrolės ir korupcijos prevencijos galimybę.
    Įstatymo svarstymo metu Specialiųjų tyrimų tarnyba iš tikrųjų atkreipė dėmesį į antikorupciniu požiūriu ydingas įstatymo nuostatas ir siūlė įvesti papildomus kontrolės reikalavimus mažos vertės pirkimams, pavyzdžiui, tokius, kokius ir siūlo įtvirtinti Prezidentė. Norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad priimtame įstatyme yra nustatoma perkančiosios organizacijos prievolė laimėjusio dalyvio pasiūlymą, sudarytą pirkimo sutartį ir pirkimo sutarties sąlygų pakeitimus, išskyrus informaciją, susijusią su komercine tiekėjo paslaptimi, skelbti centrinėje viešųjų pirkimų informacinėje sistemoje. Bet ši nuostata yra susijusi tik su jau sudarytomis viešojo pirkimo sutartimis ir nesuteikia išankstinės organizuojamo viešojo pirkimo kontrolės galimybės. Todėl ir... Be to, šios nuostatos įsigaliojimas yra nukeltas į 2015 m. Informacinė sistema dar nėra sukurta ir jai sukurti lėšos nėra numatytos.
    Todėl Prezidentė siūlo šiuos patobulinimus, t. y. viešai perkančiosios organizacijos interneto tinklalapyje skelbti informaciją apie pradedamus viešuosius pirkimus, apie nustatytus laimėtojus ir sudarytas sutartis. Dėkoju už jūsų dėmesį.
     PIRMININKAS. Dėkojame už pristatymą. Dabar laikas atsakyti į klausimus. Taigi garbę jus paklausti turi ponia B. Vėsaitė.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamoji pranešėja, iš esmės pritardama Prezidentės siūlymams aš norėčiau paklausti: galbūt mes vis dėlto Seime padarėm klaidą ir reikėjo laikytis to, ką Vyriausybė laikė būtent mažos vertės darbais, t. y. iki 1 mln. Lt? Jeigu šita nuostata būtų, kaip dabar, išankstinis skelbimas, tai galbūt ir darbams būtų logiška palikti tą 1 mln., nes iš tikrųjų kainos padidėjo ir... o skaidrumas tai būtų užtikrintas. Galbūt čia tiesiog mums nuoroda ateičiai.
     R. SVETIKAITĖ. Labai dėkoju jums. Iš tiesų dėkoju ir jums už iniciatyvą apskritai imtis šio įstatymo peržiūros. Tikrai, kalbant apie vertes ir jų pakėlimą ar sumažinimą, tai yra susitarimo dalykas. Šiuo atveju iki direktyvinių verčių, kaip jūs žinote, tikrai galima diskutuoti. Čia šiuo atveju Prezidentės pagrindinis tikslas vis dėlto yra viešumas, o vertės yra susitarimo dalykas. Dėkoju.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas R. Šimašius.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamoji pranešėja, tikrai sveikintina yra Prezidentės iniciatyva, tačiau aš noriu paklausti vieno dalyko. Straipsnis, kuris yra vetuojamas ir siūlomas tarsi kompromisas dėl informacijos skelbimo "Informaciniuose pranešimuose". Tiesą sakant, aš nematau nė vienos priežasties, kodėl apie didelės vertės pirkimus irgi turi būti skelbiama "Informaciniuose pranešimuose", nes tai reiškia, kad, tarkim, įmonės, kurios dalyvauja potencialiai ir mažuose, ir dideliuose pirkimuose, jos vis tiek turės prenumeruoti "Informacinius pranešimus", šitas priedas turės ir toliau gyvuoti, ir toliau bus visiškai nepagrįstos biudžeto išlaidos, nes ten nėra patogu ieškoti informacijos. Laikai pasikeitė. Klausimas, ar jūs čia tikėdamiesi daugiau Seimo paramos neatmesti įregistravote tokį kompromisinį variantą, ar iš tikrųjų manote, kad tiktai mažos vertės pirkimų nereikia skelbti "Informaciniuose pranešimuose", "Valstybės žinių" priede? Ačiū.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju jums už klausimą. Iš tiesų tikrai pritariu jums už jūsų poziciją ir sutinku. Šiuo atveju galbūt tiktai pabrėžčiau tai, kad vis dėlto tos mažos vertės pirkimai sudaro didžiąją daugumą pirkimų. Šiuo atveju toks jų visų skelbimas "Valstybės žiniose" tiesiog būtų ir ekonomiškai, ir visaip kitaip tikrai apsunkinantis perkančiųjų organizacijų veiklą. O tai, kad nuo Naujųjų metų turi įsigalioti Teisėkūros pagrindų įstatymo nuostatos, kurios iš principo sukuria, bent jau sudaro prielaidą sukurti teisės aktų registrą ir panaikina "Valstybės žinių" kaip tokių buvimą, kiek tai susiję su teisės aktų skelbimu, bet tas laukas išlieka informaciniu pranešimu, todėl, manau, prie šito klausimo dar bus sugrįžta. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. Priešpaskutinė nori paklausti ponia V. V. Margevičienė. Prašau.
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju pirmininkui. Gerbiamoji vyriausioji patarėja, sakykite, kadangi grąžinate įstatymą, ar nesvarstėte tokios galimybės padėti savivaldybių administracijoms vykdyti vis dėlto skaidresnį viešųjų pirkimų procesą, ypač kalbant apie vaikų mitybą, apie vaikų, lankančių lopšelius-darželius, sveikatą, nes, kaip matome iš Valstybės kontrolės tyrimo, maisto produktų čia pat gretimuose miestuose kaina skiriasi po 4, 5 ir net iki 7 kartų? Tai toli gražu nėra skaidru. Kaip galėtume padėti savivaldybių administracijoms, kad jie iš tikrųjų skaidriau, teisingiau tai darytų, kad vaikai gautų iš tikrųjų realiai sveiką, kokybišką maistą? Ar buvo tokia kalba?
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju jums už klausimą. Iš tiesų, kaip ir minėjau, kodėl yra reikalingas tas viešumas kalbant apie mažos vertės pirkimus. Jūsų paminėti pirkimai, matyt, didžioji jų dauguma sudarys vis dėlto tą ne tiek didelės vertės. Jie bus mažos vertės pirkimai. Tas perkančiųjų organizacijų (šiuo atveju savivaldybių) įpareigojimas skelbti viešai savo tinklalapyje informaciją, kada yra pradedamas viešasis pirkimas, su kuo sudaroma sutartis, kas laimėtojas ir panašiai, tiesiog sudaro galimybę kitiems potencialiems viešųjų pirkimų dalyviams matyti labai aiškiai, su kuo yra nuolatos sudaromos sutartys, ir tai garantuoja tą sąžiningą konkurenciją ir tą teisingesnę kainą. Dėkoju.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš norėčiau jūsų paklausti tokio apibendrinto požiūrio. Tarkim, jeigu šitas įstatymas įsigaliotų, būtų atmestas Prezidentės veto, ar būtų žengtas žingsnis į priekį nepaisant kai kurių neigiamai vertintinų straipsnių, palyginti su anksčiau galiojusiu įstatymu, ar vis dėlto reikėtų vertinti, kad yra žengtas žingsnis atgal?
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju jums už klausimą. Iš tiesų čia, matyt, nėra kokio nors vienareikšmiško atsakymo. Be jokios abejonės, kiek tai susiję su viešumu ir apskritai su viešųjų pirkimų vykdymu, be abejo, būtų žengtas žingsnis atgal, jeigu nebūtų pritarta tokiam siūlymui, bet aš noriu pasakyti, kad tikrai pats įstatymo projektas palengvina tų pačių mokslo, meno ir t. t. žmonių gyvenimą, kiek tai susiję būtent su viešųjų pirkimų reglamentavimu. Tai tikrai yra pozityvūs pakeitimai ir jų reikia. Aš manau, tas bendras darbas, kiek buvo nuveikta tiek Vyriausybės, tiek Seimo diskutuojant tikrai ilgai, ir Prezidentės šitas pasiūlymas, kuris yra labai svarbus viešumo požiūriu, tikrai galėtų duoti tą turbūt geriausią rezultatą. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkojame Respublikos Prezidento vyriausiajai patarėjai poniai R. Svetikaitei, kuri pateikė Prezidentės grąžintą įstatymo projektą ir atsakė į klausimus. Taigi dabar, gerbiamieji, mes kalbėsime dėl motyvų. Pirmas motyvas būtų dėl to, ar grąžinti svarstyti įstatymą iš naujo, nes turime dvi alternatyvas, kaip tokiu atveju būna. Viena alternatyva - svarstyti grąžintą įstatymą iš naujo arba laikyti įstatymą nepriimtu. Sutarkime, kas sako už, kalba už tai, kad grąžintume įstatymą svarstyti iš naujo, kas kalbės ir balsuos prieš, bus už tai, kad įstatymą laikytume nepriimtu. Klausimų dėl tokios tvarkos nėra. Taigi motyvas už, palaikantis grąžinti įstatymą iš naujo, - ponia B. Vėsaitė.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, džiaugiuosi, kad Prezidentė nerado reikšmingų spragų Vyriausybės teiktame įstatyme. Tuo labiau kad tikrai šitas įstatymas daug tobulesnis. Tiesą sakant, pritariu Prezidentės pataisoms ir siūlau jas svarstyti ir joms pritarti.
     PIRMININKAS. Ačiū poniai Birutei. Motyvas prieš - ponas K. Masiulis, palaikantis įstatymą laikyti nepriimtu. Taip?
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, aš iš esmės esu sutrikęs, nes pritariu tam, kas buvo pasakyta Prezidento patarėjos, kad jeigu kai kas balsuos už įstatymo svarstymą, nes tikėsis atmesti Prezidentės veto ir priimti įstatymą tokį, koks yra, tada geresnis yra anksčiau buvęs ir galiojęs įstatymas. Aš tada norėčiau balsuoti prieš šitokius svarstymus ir prieš šitokią eigą, tačiau jeigu kas mano, kad reikėtų svarstyti įstatymą ir pritarti Prezidentės pataisoms, tada tie defektai, kurie iš esmės ženkliai pablogina įstatymą, būtų panaikinti. Tada aš palaikyčiau tokį svarstymą. Aš labai rezervuotai vis dėlto balsuosiu už, bet turėdamas omeny štai tą aspektą, kad reikėtų arba palikti seną įstatymą, bet ne atmesti Prezidentės veto, arba pritarti Prezidentės pataisoms.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, jūs motyvuotai, bet vis dėlto kalbėjote už, o ne prieš. Dabar prieš nėra, du kalbėjo už. Motyvai už pasakyti.
    Dabar lieka balsuoti. Balsuosime alternatyviai. Kas balsuos už, balsuos už tai, kad grąžintume įstatymą svarstyti iš naujo, kas balsuos kitaip - prieš ar susilaikys... tiktai prieš (ačiū), nes alternatyvus, balsuos, kad laikytume įstatymą nepriimtu. Galime skelbti balsavimą. Skelbiame balsavimą dėl Viešųjų pirkimų įstatymo daugelio straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto, kuris yra grąžintas Prezidentės.
    Balsavo 105 iš 106 užsiregistravusių. 100 - už, prieš - 5. Taigi minėtas projektas grąžintas svarstyti iš naujo.
    Tada apsisprendžiame dėl komitetų. Pagrindinis komitetas būtų Ekonomikos komitetas, o papildomi - Audito komitetas ir Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas, kaip ir buvo anksčiau. (Balsai salėje) Jūsų pasiūlymas, ponia Birute. (Balsai salėje) Gal mes sutarkime, kad taip, kaip perskaičiau, tegu taip ir bus. Nesutrukdys.
    Siūloma svarstyti spalio 22 dieną. Nėra pastabų?
    Prašau, Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkė ponia A. Pitrėnienė. Prašau.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas nori pasvarstyti savo dalies dalykus.
     PIRMININKAS. Ačiū. Lieka taip, kaip buvo perskaityta: papildomi - Audito ir Švietimo, mokslo ir kultūros komitetai. Pastabų daugiau nėra. Po pateikimo yra grąžinta svarstyti iš naujo. Šio klausimo svarstymą baigėme.

13.30 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Juozo Šerkšno atleidimo iš Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjo pareigų" projektas Nr. XIIP-1068 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Darbotvarkės 1-19 klausimas. Prašome vėl į tribūną ponią R. Svetikaitę, kuri pristatys mums Seimo nutarimo "Dėl Juozo Šerkšno atleidimo iš Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjo pareigų" projektą Nr. XIIP-1068. Prašau, ponia Rasa.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, šiandien noriu pristatyti kelis Respublikos Prezidentės dekretus, kuriais yra sprendžiamas vieno Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjo ir dviejų Lietuvos apeliacinio teismo teisėjų atleidimo iš pareigų klausimas pasibaigus jų įgaliojimų laikui. Atsižvelgdama į Seimo posėdžio darbotvarkę ir klausimų eiliškumą trumpai pristatysiu kiekvieną iš teikiamų klausimų, ir visų pirma dėl gerbiamojo J. Šerkšno.
    Aukščiausiojo Teismo teisėjus pagal Konstitucijos 112 straipsnio 2 dalį skiria ir atleidžia Seimas Respublikos Prezidentės teikimu. 2014 m. sausio 12 d. baigiasi ilgamečio Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjo J. Šerkšno įgaliojimai, todėl Prezidentė, gavusi vienbalsį Teisėjų tarybos patarimą, teikia Lietuvos Respublikos Seimui nuo 2014 m. sausio 12 d. atleisti gerbiamąjį J. Šerkšną iš Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjo pareigų pasibaigus jo įgaliojimų laikui.
    Pagerbdama teisėjo ilgametį darbą noriu paminėti, kad teisėjas J. Šerkšnas po teisės studijų baigimo Vilniaus universitete nuo 1976 iki 1981 m. dirbo Vilniaus miesto rajono teismo teisėju, o nuo 1981 m. balandžio mėn. buvo paskirtas ir iki šiol dirba Lietuvos Aukščiausiojo Teismo Civilinių bylų skyriaus teisėju. Dėkoju už dėmesį.
     PIRMININKAS. Ačiū už pateikimą. Jūsų klausti niekas nenori. Kol kas ačiū jums. Nuomonė už, prieš. Kol kas nematau, nėra. Bendru sutarimu? Prieštaraujančių nėra. Po pateikimo yra pritarta.
    Dabar svarstymo stadija. Kas norėtų pasisakyti? Nėra pasisakančių. Nuomonė už, prieš. Nėra norinčiųjų išsakyti nuomones. Bendru sutarimu pritarta po svarstymo.
    Priėmimo stadija. Priėmimo stadijoje turi galimybę pasisakyti keturi už, keturi prieš. Luktelėkime! Suteikėme teisę norintiems užsirašyti. Informacinė sistema irgi turi palaukti. Ačiū. Norinčiųjų pasisakyti priėmimo stadijoje nėra.
    Taigi mes dabar pereiname prie procedūros. Kadangi vyks slaptas balsavimas, turime patvirtinti biuletenio formą, pagal kurią (paaiškinime yra išdėstyta), jeigu balsuojame už, išbraukiame "prieš" ir "susilaikome", kaip pateikta pavyzdyje. Turime patvirtinti minėto biuletenio pavyzdį. Bendru sutarimu galime tai padaryti? Prieštaraujančių nėra. Taigi biuletenis yra patvirtintas ir dabar liko balsavimas. (Balsai salėje)
    Gerai, patikslinome laiką. Balsavimo laikas bus paskelbtas, kai bus pristatyti visi kiti, kad būtų kartu. Sutariame. Taigi dėl šio klausimo darome pertrauką, lieka tik balsavimas.

13.34 val.
    Seimo nutarimo "Dėl pritarimo atleisti Algirdą Gailiūną iš Lietuvos apeliacinio teismo teisėjo pareigų" projektas Nr. XIIP-1066 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Darbotvarkės 1-20 klausimas. Ponią Rasą dar kartą kviečiame į tribūną pristatyti Seimo nutarimo "Dėl pritarimo atleisti Algirdą Gailiūną iš Lietuvos apeliacinio teismo teisėjo pareigų" projektą Nr. XIIP-1066. Prašau, ponia Rasa.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju. Apeliacinio teismo teisėjus pagal Konstitucijos 112 straipsnio 3 dalį skiria ir atleidžia Respublikos Prezidentė Seimo pritarimu. Atsižvelgdama į tai, kad 2013 m. lapkričio 19 d. baigiasi Lietuvos apeliacinio teismo teisėjo A. Gailiūno įgaliojimai, Prezidentė, gavusi Teisėjų tarybos patarimą, kreipiasi į Seimą dėl pritarimo dėl A. Gailiūno atleidimo iš Lietuvos apeliacinio teismo teisėjo pareigų pasibaigus įgaliojimų laikui.
    Gerbiamasis A. Gailiūnas savo, kaip teisėjo, karjerą pradėjo prieš 35 metus Skuodo rajono apylinkės teisme, kur išdirbo 10 metų ir buvo paskirtas šio teismo pirmininku. 1987 m. paskirtas Prienų rajono apylinkės teismo teisėju ir šio teismo pirmininku. 1990 m. gegužės mėn. paskirtas Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėju, o nuo 1993 m. trejus metus ėjo garbingas Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo teisėjo pareigas. 1996 m. A. Gailiūnas buvo paskirtas Lietuvos apeliacinio teismo teisėju, tačiau po poros metų perkeltas vadovauti Klaipėdos apygardos teismui. Prieš trejus metus A. Gailiūnas grįžo į Lietuvos apeliacinį teismą ir iki šiol nagrinėja civilines bylas.
    Kaip ir minėjau, atsižvelgiant į tai, kad A. Gailiūno įgaliojimai baigiasi, Prezidentė kreipiasi į Seimą prašydama pritarimo dėl A. Gailiūno atleidimo iš Lietuvos apeliacinio teismo teisėjo pareigų pasibaigus įgaliojimų laikui. Dėkoju.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponia Rasa, šį kartą jūsų niekas nenori paklausti. Ačiū.
    Motyvų už, prieš pateikimo stadijoje lyg ir nematau. (Balsai salėje) Bendru sutarimu po pateikimo pritariame? Prieštaraujančių nėra.
    Svarstymo stadija. Norinčių pasisakyti nėra. Motyvai už, prieš svarstymo stadijoje? Nėra. Siūlau pritarti bendru sutarimu po svarstymo. Ačiū. Pritarta.
    Pereiname prie priėmimo. Motyvai už, prieš. Yra galimybė dar užsirašyti. Norinčių nėra. Balsavimo biuletenis analogiškas prieš tai buvusiam. Paliekame savo nuomonę, nenorimą išbraukiame. Biuleteniui pritariame bendru sutarimu. Balsavimas bus kartu su kitais tuoj paskelbtu laiku.

13.37 val.
    Seimo nutarimo "Dėl pritarimo atleisti Marytę Mitkuvienę iš Lietuvos apeliacinio teismo teisėjo pareigų" projektas Nr. XIIP-1067 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    1-21 klausimas. Ponia Rasa, dar kartą prašome į tribūną pristatyti Seimo nutarimo "Dėl pritarimo atleisti Marytę Mitkuvienę iš Lietuvos apeliacinio teismo teisėjo pareigų" projektą Nr. XIIP-1067. Prašau, ponia Rasa.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju. Prezidentė, vadovaudamasi Lietuvos Respublikos Konstitucijos 84 straipsnio 11 punktu, 112 straipsnio 3 ir 5 dalimis, Lietuvos Respublikos teismų įstatymo 90 straipsnio 1 dalies 2 punktu ir 4 dalimi ir atsižvelgdama į Teisėjų tarybos patarimą, prašo jūsų, gerbiamieji Seimo nariai, pritarimo M. Mitkuvienės atleidimui iš Lietuvos apeliacinio teismo teisėjo pareigų pasibaigus įgaliojimų laikui.
    Pagerbdama gerbiamąją teisėją noriu paminėti, kad savo, kaip teisėjos, karjerą M. Mitkuvienė pradėjo 1994 m. tuo metu dar veikusiame Lietuvos Respublikos ūkiniame teisme, buvo šio teismo pirmininke. 1998 m. ji buvo paskirta Vilniaus apygardos teismo teisėja, o nuo 2004 m. teisėja M. Mitkuvienė sėkmingai dirba Lietuvos apeliaciniame teisme ir iki šiol nagrinėja civilines bylas. Dėkoju už jūsų dėmesį.
     PIRMININKAS. Ačiū poniai Rasai. Pasinaudoti proga ir paklausti jūsų šį kartą irgi niekas nepageidavo. Taigi po pateikimo už, prieš norinčių pasisakyti nėra. Bendru sutarimu pritariame.
    Svarstymo stadija. Norinčių pasisakyti nėra. Išsakyti motyvų norinčių nėra. Bendru sutarimu pritariate po svarstymo? Prieštaraujančių nėra.
    Priėmimo stadija. Nuomonė, motyvai už ir prieš. Nėra pageidaujančių kalbėti. Tvirtiname biuletenį analogišku pavyzdžiu. Pritariame. Dabar balsavimas. Balsavimas vyks nuo 14.00 val. iki 14.20 val. 20 minučių. 14.00-14.20 val. Perskaitysiu balsavimo komisiją. Balsų skaičiavimo grupė. Tai būtų ponas A. Dumbrava, frakcija "Tvarka ir teisingumas", A. Dumčius, Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija, ponas E. Gentvilas, Liberalų sąjūdžio frakcija, ponas J. Kvetkovskis, Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcija, V. A. Matulevičius, frakcija "Drąsos kelias", P. Narkevičius, Darbo partijos frakcija, A. Nesteckis, Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija. Šiuo mes rytinę darbotvarkę baigėme.
    Dabar svarstysime kitus klausimus. Pereisime prie rezervinių klausimų. R-2 - Seimo protokolinio nutarimo dėl Kęstučio Vilkausko peticijos projektas. Pranešėjas - ponas P. Čimbaras. (Balsai salėje)

13.42 val.
    Baudžiamojo proceso kodekso priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-885 (pateikimas)

    Ponas J. Bernatonis yra? Tada mes iš karto nagrinėjame. Yra ministras ponas J. Bernatonis. Tai gal mes tada imkime 2-6 klausimą. Baudžiamojo proceso kodekso 28 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pateikimas. Nebūtumėte prieš, kad tą klausimą svarstytume? Prašom, pone Juozai, jeigu jūs pasiruošęs, mums būtų labai naudinga. Tai būtų Baudžiamojo proceso kodekso priedo papildymo įstatymo projektas. Pone Juozai, prašau prieiti, jums tuoj pateiks šį projektą. Ponas J. Bernatonis. Prašom.
     J. BERNATONIS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos Seimo nariai, čia yra labai paprastas Vyriausybės siūlymas suderinti Baudžiamojo proceso kodeksą su naujomis direktyvomis. Siūlome priimti.
     PIRMININKAS. Ačiū už pateikimą. Jūsų klausti nėra norinčių. Motyvai už ir prieš. Nėra. Bendru sutarimu. Prieštaraujančių nėra. Pritarta, pone ministre. Matote, kaip greitai. Komitetai? Pagrindiniu siūlomas Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Svarstymas būtų lapkričio 7 d. Ačiū, mes šį klausimą baigėme.

13.44 val.
    Civilinio proceso kodekso pakeitimo ir papildymo įstatymo 387 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4655 (svarstymas)

    Rezerviniai 5 ir 6 klausimai. Pabandysime svarstyti. Pono J. Sabatausko nėra. Yra? Pone Juliau, kaip jūs, būtumėte pasirengęs? Aišku. Rezerviniai 5 ir 6 klausimai - Civilinio proceso kodekso pakeitimo ir papildymo įstatymo 387 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4655. Prašom, pone Juliau. Svarstymo stadija, jūs pristatote pagrindinio komiteto nuomonę.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, teikiu Civilinio proceso kodekso pakeitimo ir papildymo įstatymo 387 straipsnio papildymo įstatymo projektą. Komitetas svarstė ir gavo ir Teisės departamento, ir Vyriausybės pastabų. Lėmė Vyriausybės išvada nepritarti Civilinio proceso kodekso pakeitimo ir papildymo įstatymo 387 straipsnio įstatymo projektui. Komitetas bendru sutarimu siūlo grąžinti iniciatoriams projektą tobulinti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Siūloma nepritarti, o sprendimas - grąžinti iniciatoriams tobulinti. Norinčių kalbėti nėra. Motyvų už ir prieš nėra. Kiek aš suprantu, mes galime bendru sutarimu pritarti komiteto nuomonei grąžinti iniciatoriams tobulinti. Prieštaraujančių nėra. Komiteto nuomonei pritarta. Šį klausimą mes jau baigėme svarstyti.

13.45 val.
    Antstolių įstatymo 2, 21 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-506 (svarstymas)

    Kitas r-6 rezervinis klausimas. Pone Juliau, nepabėkite toli. Antstolių įstatymo 2, 21 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-506. Irgi svarstymo stadija. Pagrindinio komiteto nuomonė. Prašom, pone Juliau.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, dėl šio projekto irgi buvo tiek Europos teisės departamento, tiek Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabų. Kaip ir ankstesniu atveju, buvo gana išsami Respublikos Vyriausybės išvada, kurios pagrindinis leitmotyvas - nepritarti šiam projektui. Atsižvelgdamas į šias pastabas, komitetas siūlo projektą atmesti. Sprendimas priimtas bendru sutarimu. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Šį kartą yra motyvas, tačiau prieš tai fiksuojame, kad norinčių dalyvauti diskusijoje ir kalbėti nėra. Ir nereikėtų. Gerai. Yra motyvai prieš - ponas Petras. Nėra. (Balsas salėje) Yra? Prašom, pone Petrai.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, man labai gaila, kad Teisės ir teisėtvarkos komitetas pateikė neigiamą išvadą. Tie, kurie priiminėja gyventojus, puikiai žino, kad baudos, išrašytos Mokesčių inspekcijos, sakykim, už komunalines paslaugas, būna 50 Lt, 40 Lt, o antstoliai sau prisiskaičiuoja dar po porą šimtų litų. Susidūriau ir aš su tokiu atveju, kai man skyrė 200 Lt baudą už tai, kad peršokau per tvorą, o antstoliai atsiuntė į kasą, kad išskaičiuotų man iš atlyginimo 320 Lt, sau įsiskaičiavo. Nejaugi mes neturime politinės valios pažaboti antstolius? Ar mes nepriiminėjame gyventojų, ar mes nematome skriaudų, daromų antstolių žmonėms? Kam atstovaujame? Ar mes žmonėms atstovaujame? Kam atstovauja Teisės ir teisėtvarkos komitetas, tegu pasako vieną kartą. Kai tik koks nors oligarchas, jie gina oligarchus, o ne žmones. Todėl aš prašyčiau, gerbiamieji Seimo nariai, atmesti šitą Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadą ir paskirti Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetą pagrindiniu.
     PIRMININKAS. Ačiū. Motyvas prieš buvo išsakytas. Dabar motyvas už - ponas pirmininkas J. Sabatauskas. Prašom.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iš tiesų kolega atkreipė dėmesį, kai antstolis atsiunčia nurodymą mokėti baudą. Bet pirmiausia mes patys turime sumokėti per atitinkamą įstatymo nustatytą terminą. Tik tada, kai asmuo nesutinka mokėti baudos ar mokesčių ir priešinasi tam, tada įsijungia prievartinis išieškojimas. Tai yra prievartinis išieškojimas. Vadinasi, tas žmogus ne tik pažeidė įstatymą, kad jį nubaudė, bet dar išieškoma prievartiniu būdu. Be to, Vyriausybė dabar pavedė ir Teisingumo ministerija rengia naują antstolių instrukciją, kurioje į daugelį dalykų bus atsižvelgta. Komitetas daug pastabų yra pateikęs, taip pat ir dėl jūsų pateikto pavyzdžio, kuris turi racijos. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Skelbiu balsavimą. Už pritaria komiteto, kuris siūlo grąžinti svarstyti, nuomonei... atmesti, bet grąžinti toliau. Už - mes balsuojame už komiteto nuomonę, kuri yra atmesti. (Balsai salėje) Kas balsuos prieš ar kitaip, turės kitokią nuomonę negu komitetas. Ačiū.
    Balsavo 68 Seimo nariai: už - 36, prieš - 18, susilaikė 13. Pritarta komiteto nuomonei, vadinasi, projektas yra atmestas.
    Dėkoju. Šį klausimą baigėme.

13.50 val.
    Baudžiamojo proceso kodekso 28 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-878(2) (pateikimas)

    Dabar yra ponas A. Paulauskas. Grįžkime prie darbotvarkės 2-5 klausimo - Baudžiamojo proceso kodekso 28 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-878(2). Ponas A. Paulauskas. Pateikimas. Prašom.
     A. PAULAUSKAS (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, teikiu jums Baudžiamojo proceso kodekso 28 straipsnio 1 dalies pakeitimą, kurio esmė yra ta, kad siūlau numatyti, kad nukentėjusieji baudžiamajame procese gali būti ne tik fiziniai, bet ir juridiniai asmenys. Taip pat tame įstatymo projekte siūlau, kad nukentėjusieji... kad nukentėjusiojo po mirties šeimos nariai arba artimieji taip pat galėtų būti pripažinti nukentėjusiaisiais. Ir paskutinis yra daugiau techninis pasiūlymas - sąvoką "moralinę" pakeisti į "neturtinę žalą".
    Jeigu mes panagrinėtume užsienio šalių baudžiamojo proceso kodeksus, pamatytume, kad daugelyje Europos valstybių juridiniai asmenys yra pripažįstami baudžiamajame procese nukentėjusiaisiais. Pavyzdžiui, Vokietijoje numato, kad ne tik piliečiai, bet ir juridiniai asmenys, taip pat Belgijoje, Graikijoje, Lenkijoje nukentėjusieji gali būti ir juridiniai asmenys.
    Jeigu pažiūrėtume į Italijos baudžiamąjį kodeksą, matytume, kad jeigu nukentėję nuo padaryto nusikaltimo miršta, tai nukentėjusiaisiais gali tapti jų artimi giminaičiai. Tokia praktika yra pripažįstama ir mūsų teismuose. Kai kurios Aukščiausiojo Teismo nutartys būtent taip ir sprendžia nukentėjusiojo pripažinimo, kai miršta, klausimus. Šeimos nariai ir artimi giminaičiai yra nukentėję kai kada ir tiesiogine prasme, nes nusikaltimu jiems padaroma didelė neturtinė žala, kadangi žuvo brangus, artimas žmogus. Todėl jie galėtų būti ne tik ieškovai, civiliniai ieškovai, bet ir nukentėjusieji.
    Dabar nukentėjusieji, kuriems padaryta žala, įgyja tik civilinio ieškinio statusą, civilinio ieškovo statusą, o tai varžo jų procesines teises ginti savo teises baudžiamajame procese. Todėl siūlau pritarti įstatymo projektui ir leisti jam toliau būti svarstomam ir priimtam.
     PIRMININKAS. Ačiū, pone Artūrai. Jūsų nori paklausti ponas A. Dumčius.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamasis Artūrai, aš norėjau paklausti. Išvardijote nemažai šalių, kur tai įdiegta. Ar originalus jūsų siūlymas, ar buvo kada nors pas mus šitoks dalykas? Toliau pratęsiu mintį, kad tikrai pritariu šiam jūsų siūlymui, kadangi ypač turintys nukentėjusiojo statusą giminaičiai, artimieji... šiandien teisiniai dalykai nelabai išspręsti. Šis įstatymas padėtų. Ačiū.
     A. PAULAUSKAS (DPF). Aš manau, kad čia yra tiesiog spraga. Kai juridiniam asmeniui atsirado atsakomybė, baudžiamoji atsakomybė, suprantama, kad turėjo būti ir teisė jam tapti nukentėjusiuoju.
    Dabar dėl artimų žmonių. Kai jie nepripažįstami, jie negali netgi privataus kaltinimo tvarka pradėti proceso, o šiuo atveju jie galėtų tai daryti. Kita vertus, tai nėra galbūt originalus, nes aš mačiau, kažkas teikė tuos pasiūlymus, yra parašyta keletas mokslininkų darbų, net apgintų disertacijų tuo klausimu. Man atrodo, subrendęs klausimas, tik ilgai buvo nesprendžiamas. Su Aukščiausiojo Teismo teisėjais kalbantis, jie jau seniai kelia klausimą, kad tą reikia padaryti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Daugiau paklausti niekas nenori. Dėkoju, pone Artūrai.
     A. PAULAUSKAS (DPF). Ačiū.
     PIRMININKAS. Motyvai. Nėra norinčių kalbėti. Bendru sutarimu galime? Prieštaraujančių nėra. Taigi po pateikimo bendru sutarimu pritarta. Siūlomi komitetai: pagrindinis - Teisės ir teisėtvarkos komitetas, pirmininkas neprieštarauja. Siūloma svarstyti gruodžio 19 d. Ačiū. Šį klausimą išnagrinėjome.

13.55 val.
    Seimo protokolinio nutarimo "Dėl Kęstučio Vilkausko peticijos" priėmimas

    Dėl peticijos 2 rezervinis klausimas. Pone Petrai! Ponas P. Čimbaras. Seimo protokolinio nutarimo "Dėl Kęstučio Vilkausko peticijos" projektas. Prašom, pone Petrai.
     P. ČIMBARAS (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Teikiu K. Vilkausko peticiją "Dėl Lietuvos Respublikos radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įstatymo papildymo". Ją komisija išnagrinėjo rugsėjo 18 d. ir priėmė sprendimą atmesti pateiktą pasiūlymą. Komisija priėmė sprendimą atmesti peticijoje pateiktą pasiūlymą papildyti Radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įstatymo 7 straipsnio 2 dalį nauju 6 punktu ir papildyti šio įstatymo 10 straipsnį nauja 8 dalimi. Šių pasiūlymų aš tikrai neskaitysiu, nes peticija, išvada ir Seimo protokolinio nutarimo projektas jums išdalinti.
    Pagrindinis motyvas, kodėl komisija nusprendė atmesti peticijoje pateiktus pasiūlymus, yra tas, kad Valstybinė atominės energetikos komisijos inspekcija, tai yra VATESI... valstybinės įmonės Ignalinos atominė elektrinė ir valstybinės įmonės Radioaktyviųjų atliekų tvarkymo agentūra atsiskaitymo už vykdomą veiklą mechanizmai teisės aktuose yra nustatyti pakankamai. Šių dviejų valstybinių įmonių savininko teises ir pareigas įgyvendina ministerija, kuriai šios valstybinės įmonės teikia ketvirtines veiklos ataskaitas, su kuriomis galima susipažinti šių įmonių tinklalapiuose.
    Atsižvelgdamas į tai, prašyčiau pritarti komisijos išvadai ir priimti Seimo protokolinį nutarimą atmesti peticijoje pateiktus pasiūlymus.
     PIRMININKAS. Ačiū, pone Petrai. Motyvų už ir prieš nėra. Kadangi čia yra protokolinis nutarimas, tai mes bendru sutarimu pritariame komisijos nuomonei atmesti. Kitų nuomonių nėra? Nėra. Taigi bendru sutarimu atmesta.
    Ačiū. Gerbiamieji, 2 rezervinį klausimą mes baigėme, peticija atmesta.
    Pone Petrai, labai glaustai, keletą minučių. Prašau.

13.58 val.
    Seimo protokolinio nutarimo "Dėl Nikolajaus Jadovo peticijos" priėmimas

    3 rezervinis klausimas - Seimo protokolinio nutarimo "Dėl Nikolajaus Jadovo peticijos" projektas. Prašom.
     P. ČIMBARAS (DPF). Komisija išnagrinėjo rugsėjo 18 d. ir, atsižvelgusi į Teisingumo ministerijos pateiktą nuomonę, priėmė sprendimą atmesti pateiktą pasiūlymą. Pagrindinis motyvas, kodėl komisija nusprendė atmesti pasiūlymą, yra tas, kad nagrinėjant skundą aukštesniajame teisme kaltinamojo gynybos teisė yra pakankamai įgyvendinama per gynėją. Nėra tikslinga įtvirtinti privalomą kaltinamojo ar nuteistojo dalyvavimą, kadangi aukštesniajam teismui nagrinėjant skundus dėl žemesniųjų teismų nutarčių nėra sprendžiamas jo kaltės klausimas. Be to, gynybos teisę galima įgyvendinti vėlesniuose proceso etapuose paduodant apeliacinį skundą.
    Prašau pritarti komisijos išvadai ir priimti Seimo protokolinį nutarimą atmesti peticijoje pateiktą pasiūlymą.
     PIRMININKAS. Ačiū, pone Petrai. Prieš ir už nėra. Bendru sutarimu pritariame atmetimui? Pritariame. Dėkoju.

13.59 val.
    Seimo protokolinio nutarimo "Dėl Kazimiero Garšvos ir kitų peticijos" priėmimas

    Pone Petrai, tada jau trečias. (Balsai salėje) Seimo protokolinio nutarimo "Dėl Kazimiero Garšvos peticijos" projektas. Prašom.
     P. ČIMBARAS (DPF). Komisija nagrinėjo spalio 9 d. ir priėmė sprendimą atmesti joje pateiktus pasiūlymus. Komisija priėmė sprendimą atmesti peticijoje pateiktus pasiūlymus papildyti Baudžiamojo kodekso 127 straipsnį 1 punktu, numatančiu baudžiamąją atsakomybę už Valstybinės lietuvių kalbos įstatymo pažeidimus. Kaip suformuluotas pasiūlymas, aš neskaitysiu, jums yra pateiktas. Norėčiau pažymėti, kad ir pats pasiūlymas suformuluotas labai smulkmeniškai: minimi konkretūs Konstitucinio Teismo sprendimai, vartojamos tokios formuluotės kaip gyvųjų indoeuropiečių kalbų kultūros paveldas ir t. t., kurių Baudžiamojo... įstatyme turėtų būti vengiama. Komisijos išvada jums yra išdalinta, todėl aš neskaitysiu. Prašau priimti Seimo protokolinį nutarimą - atmesti peticijoje pateiktus siūlymus.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų paklausti norinčių nėra. Prieštaravimų bendru sutarimu atmesti šį protokolinį nutarimą... (Balsai salėje) Atsiprašau, pone Vytautai. Yra nuomonė, motyvas prieš. Prašau, pone Kupčinskai.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Aš pritarčiau pateiktai peticijai, juo labiau kad tie pažeidimai yra nuolatiniai ir pasikartojantys. Aš siūlyčiau vis dėlto balsuoti už peticiją.
     PIRMININKAS. Aišku. Jūsų nuomonė buvo motyvas prieš ir siūlymas balsuoti. Taigi balsuojame. Kas balsuos už, balsuos už komisijos siūlymą atmesti, kas balsuos kitaip, balsuos, kad būtų priimtas projektas. Kas balsuoja už, balsuoja už komisijos pasiūlymą atmesti, kas balsuoja kitaip - už kitą nuomonę.
    Ačiū. Balsavo 43 Seimo nariai: už - 35, prieš - 2, susilaikė 6. Taigi balsų dauguma pritarta komisijai, kad protokolinį nutarimą atmestume.
    Dabar laikas balsuoti. Bet ponas Vytautas, jeigu labai trumpai... (Balsai salėje)
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Mielieji kolegos, iš tikrųjų apskritai nereikia svarstyti K. Vilkausko peticijų. Nieko daugiau nėra, mes nieko nesvarstome, tik jo. Jam kažkas yra nenormalaus su sveikata, jis nuolat rašo, rašo, o mes, Seimo nariai, čia svarstome.
     PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Taigi keletą minučių susilaikome. Balsavimas iki 14.20 val. Ačiū.

Pertrauka

     PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, balsavimo laikas baigėsi. Taigi 14.20 val., pabaiga. Rytinis šios dienos Seimo plenarinis posėdis baigtas. (Gongas)
