LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 33
STENOGRAMA

2013 m. kovo 28 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojai
P. AUŠTREVIČIUS ir J. NARKEVIČIUS

PIRMININKAS (P. AUŠTREVIČIUS, LSF). Laba diena, mielieji kolegos. Leiskite 2013 m. kovo 28 d. vakarinį posėdį paskelbti pradėtą. (Gongas)

15.00 val.
Informaciniai pranešimai

Mielieji kolegos, norėčiau pradėti mūsų vakarinį posėdį keliais skelbimais. Pirmasis… (Balsai salėje) Minutėlę! Po skelbimų, kaip visada, tvarka turi būti. Pirmas teikimas yra dėl užsirašymo į Seimo „Už demokratinę Baltarusiją“ grupę. Kovo 28 d. teikimas: „Vadovaudamiesi Seimo statuto 81 straipsnio 3 dalimi, prašome informuoti Seimo narius apie mūsų iniciatyvą sudaryti Seimo tarpparlamentinių ryšių su Baltarusijos Respublika „Už demokratinę Baltarusiją“ grupę. Įsirašyti į grupės narius galima nuo šių metų kovo 28 d. iki balandžio 9 d. Seimo posėdžių sekretoriate.“ Grupės pirmo posėdžio data yra, atkreipiu dėmesį, balandžio 3 d., 14 val., Seimo salėje. Pasirašo keli Seimo nariai, tarp jų E. Vareikis, K. Masiulis ir A. Ažubalis. Prašau, gerbiamieji kolegos, turėti omenyje.
Antrasis… (Balsai salėje) Prašau. Dėl vedimo tvarkos – kolega B. Bradauskas. Prašau, kolega.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, grupę ryšiams su Baltarusijos parlamentu mes turime. Yra pirmininkas, oficiali grupė yra paskelbta, įregistruota. Kaip čia mes dabar atrodysim? Gal ir man pradėti kurti po kelias grupes su viena valstybe? Kaip atrodys mūsų parlamentas? Ar yra Baltarusijoje antras parlamentas koks nors, ar yra jis kur nors pripažintas ir panašiai? Jeigu mes taip elgsimės tarptautinėje plotmėje, tai mes atrodysime visiškai… Aš nenoriu to žodžio pasakyti garsiai. Manyčiau, kad antra tokia grupė neturėtų būti įregistruota. Kas nori registruotis toje grupėje, kuri jau yra, gali įsirašyti į ją ir vykdyti savo veiklą taip, kaip jie mano reikalinga.
PIRMININKAS. Dėkoju, gerbiamasis kolega, už išsakytą nuomonę. Kaip mes žinome, neturime nei pripažinto parlamento Baltarusijoje, neturime nei demokratijos Baltarusijoje. Seimo narių iniciatyvą mes turime gerbti. Manau, paaiškinimus mes gausime. Visi kiti dalykai bus vykdomi nusistovėjusia tvarka.
Mielieji kolegos, prašau jūsų minutę dėmesio! Skaitau skelbimą ar pranešimą dėl parlamentinės grupės „Už Lietuvos futbolo ateitį“ įkūrimo. (Balsai salėje) Kolegos, aš jau pradėjau. Matau, kad jūs stovite, suteiksiu jums žodį. Štai yra grupės „Už Lietuvos futbolo ateitį“ įkūrimas. Įsirašė 12 Seimo narių. Galima sudaryti futbolo komandą. Paskelbimas padarytas, prašau įsirašyti. Kol kas joje moterų dar nematau. Prašau, kolega, profesorius B. Juodka. Per šoninį.
B. JUODKA (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, aš labai atsiprašau dėl Baltarusijos. Žinote, jums čia atrodo juokingai, bet man, kaip Užsienio reikalų komiteto pirmininkui, reikia po to srėbti visą sriubą. Prisiminkime Kalnų Karabacho tarpvalstybinį konfliktą. Aš noriu pasakyti vieną dalyką: yra ar nėra parlamentas, jeigu Baltarusijoje nėra parlamento, tai nereikėjo registruoti tarpparlamentinės grupės su Baltarusija. Mes jau įregistravome. Laikykimės Seimo statuto. Jeigu yra viena tarpparlamentinė grupė su ta valstybe…
Primenu, tarpparlamentinės grupės kuriamos su tomis valstybėmis, su kuriomis Lietuva turi diplomatinius santykius. Su Baltarusija mes diplomatinius santykius turime, turime įkurtą tarpparlamentinę grupę su Baltarusija. Klausimas, ar mes kuriame antrą? Manyčiau, grupes galima kurti, tai leidžia Seimo statutas, bet šiuo atveju reikia formuluoti kitaip: ne tarpparlamentinę grupę, tarpparlamentinę mes jau turime, bet galima kitaip suformuluoti, kad nepažeistume Seimo statuto. Čia yra principinis klausimas, čia nėra juoko klausimas.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už išsakytą nuomonę. Manau, Statuto nustatyta tvarka mes grįšime prie šio klausimo. Neabejoju, bus ir daugiau diskusijų, matyt, ir valdybos posėdyje.
Mielieji kolegos, prašau registruotis.
Kolegos, užsiregistravo 68 Seimo nariai.
Man malonu paskelbti, kad vakarinį posėdį mes pradedame opozicinės Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos darbotvarke neatsitiktinai – Velykos, ir ši frakcija, matyt, turi išimtinę teisę prieš Velykas turėti savo darbotvarkę.

Opozicinės Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos darbotvarkė

15.06 val.
Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 39 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-217 (pateikimas)

Kviečiu gerbiamąjį V. Stundį pristatyti 2-8 klausimą. Jie nori sukeisti, jų valia pasirinkti tokį eiliškumą. Kolegą V. Stundį prašau daryti pateikimą.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Labai ačiū. Trumpas Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 39 straipsnio pakeitimo įstatymas. Jo esmė labai paprasta.
Mano siūlymas yra leisti steigėjui šio įstatymo 1 straipsnyje išvardytas institucijas steigti kaip atskirus juridinius vienetus arba kelių ar vieno juridinių asmenų struktūrinius padalinius, jeigu savivaldybėje gyvena ne daugiau kaip 25 tūkst. gyventojų, iš jų centre – ne daugiau kaip 10 tūkst. Šita pataisa tik suteiktų galimybę savivaldybės tarybai apsispręsti, ar jinai turi daug sveikatos priežiūros įstaigų, ar jinai steigia tik vieną arba kelias sveikatos įstaigas. Tai, be abejo, leistų taupyti sveikatos draudimo lėšas, mažintų administracines išlaidas, leistų efektyviau valdyti institucijas, be abejo, ir specialistų bei klientų srautus. Tokia pataisa liestų labai nedidelį skaičių savivaldybių, ypač tas, kurios dabar yra susidūrusios su sveikatos įstaigų optimizavimo problema. Tokių savivaldybių yra bent dešimt.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už trumpą pristatymą. Jūsų nori paklausti penki Seimo nariai. Pirmasis – A. Matulas. Prašau.
A. MATULAS (TS-LKDF). Kolegos, galima svarstyti, kas trukdo savivaldybei steigti, išskaidyti pagaliau pirminės sveikatos priežiūros įstaigas, nes 1997 m., praktiškai pradėjus atskyrimo procesą pirminio lygio nuo antrinio, pavyzdžiui, Kėdainiai visas ambulatorijas padarė savarankiškais juridiniais vienetais. Kiti priėmė sprendimą, kad bus viena poliklinika ir filialai, padaliniai. Mano manymu, kliūčių lyg ir nėra. Kur čia yra tos kliūtys konkrečiai?
V. STUNDYS (TS-LKDF). Problema yra kitoje vietoje. Kolega, problema yra ta, kad privalomai, nori ar nenori, yra pirminio ir antrinio lygio. Jos veikia arba kaip atskiri juridiniai vienetai, o pirminiam lygiui leidžiama, kad tų institucijų galėtų būti labai daug. Mano idėja yra visai kita, kad steigėjas turėtų galimybę turėti vieną sveikatos instituciją, kurioje būtų ir antrinio lygio paslaugos, ir pirminio. Aš suprantu, kad tai kai kam gali nepatikti, bet visiškai skirtingo lygio švietimo programas vykdančios institucijos (vienos yra kaip savivaldybių savarankiškos funkcijos, o kitos yra kaip valstybės deleguotos) puikiausiai veikia vienoje institucijoje. Ir nereikia savęs apgaudinėti, leistume mažoms savivaldybėms taupiau, racionaliau veikti.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Klausia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi – A. Sysas. Prašau.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, jūsų siūlomas įstatymo pakeitimas visiškai prieštarauja dabartinei sveikatos reformai. Ar jūs įsivaizduojate, kas tai yra antrinio lygio paslauga ir kiek ji kainuoja, ir kaip įmanoma suorganizuoti nedideliame pirminės priežiūros pastate antrinę paslaugą? Kas bus Molėtuose, jeigu kokie penki centrai teiks antrinio lygio paslaugas? Jūs nepasakokite man niekų.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Tikrai linksma.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Linksma!
V. STUNDYS (TS-LKDF). Profesore, jūs matuojate gyvenimą Kauno masteliais. Pamatuokite mažos savivaldybės masteliais ir, beje, kalbėkime labai tiksliai. Visiškai nesuprasta mano siūlymo esmė. Aš sakau ir siūlau paprastą dalyką: leiskime steigėjui apsispręsti, ar turėti atskirą juridinį vienetą, kuris teiktų visų lygių sveikatos paslaugas, ar leiskime steigti kelias institucijas. Jokios prievolės šita pataisa nenustato. Steigėjas turi ieškoti pačių efektyviausių, ekonomiškiausių variantų.
PIRMININKAS. Dėkoju už atsakymą. Klausia A. Sysas. Ruošiasi E. Šablinskas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, ar aš teisingai suprantu, kad jūs norite pakeisti pono J. Galdiko, sveikatos ministro, padarytas klaidas ir grįžti prie sistemos, kuri leido savivaldybėse turėti pirmo ir antro laipsnio vienoje vietoje. Ar teisingai suprantu? Ačiū.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Aš autoriaus nežinau, be supratote teisingai.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia E. Šablinskas. Ruošiasi S. Bucevičius.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui. Gerbiamoji V. M. Čigriejienė jau paklausė, o atsakymo išties ir negavo. Todėl dėkui, atsisakau.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Gavo atsakymą. Man regis, atsakymą gavo, bet atsakymą reikia išgirsti.
PIRMININKAS. S. Bucevičius. Prašom, kolega.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tiesų keistoka, kad savo teikėją savi, matyt, labiausiai ir sukritikavo. Tai aš dabar net nežinau, ko gerbiamojo Valentino paklausti. Bet sakykite, kuri savivaldybė šiandien… Jūs vis tiek kažkuo rėmėtės. Jūs kalbate apie 10 savivaldybių, kurioms labiausiai skauda. Gal galite pasakyti tuos autorius ar iniciatorius, kuri savivaldybė kreipėsi į jus, kad tą registruotų, nes aš supratau, kad čia yra daugiau jų tas projektas.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Konkretaus asmens, kuris į mane kreipėsi dėl tokių pataisų, tikrai nėra. Situaciją labai gerai žinau iš susitikimų. Mes puikiai žinome, kad dalis sveikatos įstaigų dėl optimizavimo, dėl suprantamų dalykų minimizavosi, ypač antrinio lygio institucijų, ir būtent dėl to yra siūlymas leisti steigėjui ieškoti optimalesnių variantų, kad būtų taupomos lėšos. Įsisteigia N institucijų, 5–6, administracinės išlaidos, panašūs dalykai. Steigėjas turėtų tuos dalykus kartu su sveikatos priežiūros institucijomis skaičiuoti ir ieškoti optimumo. Esmė yra tokia. Tai nėra prievolė, tai galimybė.
PIRMININKAS. Dėkoju kolegai, jūs atsakėte į visus klausimus. Galite grįžti į savo vietą.
Dėl balsavimo motyvų. Matau tik už. Ar gerbiamasis R. J. Dagys sutiktų Velykų aplinkoje atsisakyti savo už?
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Jeigu teisingai balsuos.
PIRMININKAS. Aš manau, kad taip. Kolegos, matyt, bus norinčių balsuoti, nes buvo išsakyta nuomonių. Pasiruoškite balsuoti. (Balsai salėje) Norite? Vis dėlto nori kolega pasakyti savo nuomonę.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš noriu atkreipti dėmesį, kad iš tikrųjų pagal klausimus… ne pagal įstatymo projektą buvo užduodami. Čia nėra koks nors radikalus reformos pakeitimas, čia yra klausimas, kai ir tokia, ir tokia įstaiga atitinka kriterijus, ir pirminio, ir antrinio yra, bet jos būtinai turi būti atskiros. Tai čia paliekama savivaldybei galimybė jas sujungti, kad būtų vienas administravimas, o paslaugų kokybė atitinka. Tai užuot turėję dvi kontoras, turime vieną. Aš manau, tikrai svarstytinas klausimas, o ne reformos koks radikalus pakeitimas.
PIRMININKAS. Dėkoju kolegai, išsakėte savo nuomonę. Pasiruoškite balsuoti. Kas pritaria, balsuoja už, kas ne – prieš, kas mano kitaip, susilaiko.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 83 Seimo nariai: už – 38, prieš – 5, susilaikė 4, atsiprašau, 40. Po pateikimo nepritarta. Galime dabar alternatyviai apsispręsti? Balsuojame. Kas už tobulinimą, balsuoja už, kas prieš, atitinkamai prieš. Kolegos, pasiruoškite balsuoti.
Kolegos, balsavo 79 Seimo nariai: už – 51, prieš – 28. Pritarta, tobuliname.

15.16 val.
Rinkliavų įstatymo 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-233, Savivaldybių biudžeto pajamų nustatymo metodikos įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-234 (pateikimas)

Kitas darbotvarkės klausimas, vėlgi opozicinės frakcijos teikimu, yra 2-16a ir 2-16b – Rinkliavų įstatymo 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-233 ir Savivaldybių biudžeto pajamų nustatymo metodikos įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas – V. Stundys. Prašom, kolega.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju. Trumpai ir iš esmės. Šios pataisos sulaukė tam tikro visuomenės dėmesio ir palaikymo, ir kritinių pastabų. Jų esmė labai paprasta. Iš tikrųjų rekreacinės teritorijos, kaip terminas, kaip tam tikras planavimo etapas ir teritorijos savitumas, yra įteisintas Lietuvos valstybės teisės aktuose. Neteisus Teisės departamentas sakydamas, kad to nėra. Lietuvos Respublikos bendrajame plane, kuris yra patvirtintas Seimo 2002 m. nutarimu, Turizmo įstatyme ir jau aplinkos apsaugos ministro įsakymuose šita sąvoka yra vartojama. Ji labai aiškiai apibrėžta.
O mano siūlymo esmė yra labai paprasta: suteikti savivaldybėms galimybę, kaip nustato ir Europos vietos savivaldos chartija, įvesti savo mokesčius ar rinkliavas. Taigi siūlymas yra leisti savivaldybėms nustatyti rinkliavą už naudojimąsi gyvenamųjų vietovių, kurios teisės aktų nustatyta tvarka yra įteisintos kaip rekreacinės teritorijos, viešąja infrastruktūra. Esmė yra tokia. Tokias rinkliavas šiandien turi kurortai ir kurortinės vietovės. „Kurortinė vietovė“, beje, yra dirbtinė sąvoka, o tikroji sąvoka yra „rekreacinės teritorijos“. Tai tos, kurios turi sveikatą atkuriančią, poilsį teikiančią infrastruktūrą.
Antroji pataisa susijusi su Pajamų metodikos įstatymo pataisa, įrašant papildomą koeficientą savivaldybių išlyginamųjų pajamų dydžio daliai. Tokia nuostata yra taikoma ir kurortams, ir kurortinėms vietovėms.
Šitos pataisos paskatintų savivaldybes iš tikrųjų atidžiai žiūrėti į savo teritorijų specifiką, ieškoti aiškių sąsajų su valstybės teritorijos bendruoju planu, su regiono planu ir, be abejo, su savivaldybės bendruoju planu, paskatintų labai nuoseklų ir, manau, efektyvų teritorinį planavimą savivaldybėse. Tas procesas yra svarbiausias, o rinkliavos, kiti dalykai yra antrinis dalykas.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Jūsų paklausti niekas nenori. Gal galime pritarti bendru sutarimu? Galime pritarti bendru sutarimu. Ačiū, pranešėjau, jums šiandien sekasi.
Pagrindiniu komitetu, mielieji kolegos, siūlomas Biudžeto ir finansų komitetas, papildomu – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Galime pritarti? Galime. Siūloma svarstyti gegužės 7 d. abu klausimus. Galime taip pat?.. Ačiū, kolegos.

15.20 val.
Valstybinių pensijų įstatymo 3 ir 14 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-360(4) (svarstymas)

Kitas mūsų darbotvarkės 2-1 klausimas – Valstybinių pensijų įstatymo 3 ir 14 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-360(4). Svarstymo stadija. Pranešėjas – R. J. Dagys. Prašom, kolega.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, šį įstatymo projektą svarstė dar ir buvęs Socialinių reikalų ir darbo komitetas ir jam pritarė, ir naujos kadencijos Socialinių reikalų ir darbo komitetas, atsižvelgė į pataisas. Vieną pataisą pasiūlė – šio įstatymo įsigaliojimą padaryti nuo priėmimo. Ir komitetas pritarė įstatymo projektui bendru sutarimu už.
PIRMININKAS. Papildomam komitetą atstovauja R. Markauskas, Biudžeto ir finansų komitetas. Prašom, kolega.
R. MARKAUSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, Biudžeto ir finansų komitetas 27 d. svarstė šio įstatymo projektą ir bendru sutarimu pritarė, kadangi nereikia naujų finansų, papildomų išlaidų nenumatome.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Kviečiu diskutuoti kolegą A. Dumčių.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, įstatymas, bent jau tremtiniams, politiniams kaliniams, yra svarbus, jis apima labai nedidelį kontingentą žmonių, kurie jau turi nukentėjusiųjų statusą ir gauna valstybinę nukentėjusiųjų pensiją. Bet yra labai nedidelė grupelė žmonių, mes žiūrėjome Genocido centre, iki 20, man atrodo, tai yra našlės, kurių tremtiniai, politiniai kaliniai žuvę, ir našlės gauna politinę pensiją. Štai ši našlės pensija joms užblokuoja nukentėjusiojo pensiją, kuri, žinote, yra didesnė. Taigi šis įstatymas yra skirtas teisei pasirinkti vieną iš valstybinių pensijų. Ši įstatymo pataisa nepareikalaus labai didelių finansų, bet duos socialinę teisę, atkurs teises. Siūlyčiau pritarti. Ir vienas iš šito įstatymo trūkumų yra tai, kad įgyvendinimas buvo nustatytas 2012 m., o dabar jau yra 2013 metai. Aš derinau, mūsų komisija derino su Socialinių reikalų ir darbo komitetu, kad nuo priėmimo. Jeigu būtų priimtas tas įstatymas, įsigaliotų nuo priėmimo. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkui kolegai už sutaupytą laiką. Kviečiu toliau A. Sysą. Prašau, kolega.
A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, vėl prasideda Valstybinių pensijų įstatymo pataisos, nors krizė dar nesibaigė. Mes vis surandame naujų pretekstų plėsti ratą. Noriu priminti, kad svarstant šitą įstatymą aš teikiau pataisą, pasiūlymą. Ypač naujiems Seimo nariams, kurie nedalyvavo praeitoje kadencijoje, noriu priminti, kad pirminis variantas buvo iš vieno straipsnio. Ten buvo kalbama apie tai, kad našlaičiai gali pasirinkti vieną iš pensijų, nes jiems gali skirti dvi pensijas, ir pagal galiojantį įstatymą jiems buvo nustatyta tik našlaičio, nors, pavyzdžiui, kita nukentėjusiojo pensija galėjo būti didesnė, bet pagal įstatymo normą reikėjo mokėti tik našlaičių. Bet įdomiausia, kad Lietuva išsiskiria iš kitų respublikų ir šalių, kad yra našlaičių, kuriems mokamos našlaičio pašalpos, kuriems yra 70–80 metų. Turbūt čia, salėje, sėdi pusė, gal du trečdaliai, vyresnio, garbingo amžiaus, kuriems mes esame našlaičiai, nes vienas neturi mamos, kitas neturi tėvo, bet niekas mums našlaičių pensijų nemoka. Štai kur yra paradoksas. Suprantu, kai žmogus žūva, dar našlei, bet mes jau einame į antrą kartą siūlydami mokėti ir plėsti ratą tų žmonių, kurie gauna išmokas.
Tai, gerbiamieji, po pataisymų, pritarus pirmai pataisai, atsirado antra. Ir noriu perskaityti, kas ten atsirado. Atsirado daug naujų faktų, kurie leidžia gauti našlaičio pensiją, tai yra ginkluoto susirėmimo, sulaikymo ar suėmimo (suėmimo buvo), ar okupacinės valdžios vykdytų slaptų operacijų, baudžiamųjų akcijų metu, gulago politinių kalinių sukilimo ar streiko malšinimo metu žuvusių tėvelių vaikai įgauna teisę. Gerbiamieji, praėjo tiek metų. Bet kai mes į antrą kartą bandome plėsti ir sakome, kad nieko baisaus, papildomų pinigų nereikalauja, tai aš kreipiuosi į Biudžeto ir finansų komiteto pirmininką ir Biudžeto ir finansų komiteto narius – jūs perskaitykite pirminį variantą. Pirminiame variante buvo parašyta, kad reikia 200 tūkst., o jeigu mes plečiame ratą, tai bus žymiai daugiau pinigų. Bet ne čia esmė, aš dėl moralinio principo. Kodėl mes visą laiką ne sprendžiame einamųjų klausimų, o vis žiūrime atgal ir vis ieškome galimybių dar kokią nors valstybinę pensiją kam nors išmokėti? Mane tas stebina nuolat. Sakau, Lietuva pasižymi jau tuo, kad mes turime tokių našlaičių, kuriems po 70–80 metų, mes dar jiems pašalpas mokame. Tai aš kategoriškai pasisakau, gerbiamieji. Mes dažnai sakome, net komitetas nesvarstė. Tai naujoji Vyriausybė irgi savo nuomonės šiuo klausimu nepareiškė. Jeigu mes matome kitus spręstinus klausimus, tai siūlau šiam klausimui nepritarti.
PIRMININKAS. Dėkui, kolega. Kviečiu į tribūną pagrindinio komiteto atstovą R. J. Dagį. Svarstysime pateiktas pataisas. Turime vienintelę pataisą. Jos autorius yra A. Sysas. Norėsite, kolega, pristatyti, ar?..
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Iš tikrųjų… prašau, gal…
A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, kaip sakiau, atsirado 2 straipsnis. 14 straipsnio 3 dalyje atsirado visa grupė naujų, čia ne kategorija, įvykių, kurie suponuoja teisę į galimybę gauti. Dalyvių tai tikrai po tiek metų jau nėra, bet našlaičių tikrai galima surasti. Ir aš netikiu tuo, ką sakė mano kolega, kad tokių yra gal 20. Noriu priminti, kai mes priiminėjome pirmą Valstybinių pensijų pirmo laipsnio įstatymą, mano kolega, geras draugas Antanas Stasiškis sakė, kad tokių bus tik 700. Šiandien jūs pasižiūrėkite į statistiką, yra 2 tūkst. su viršum – pirmo laipsnio nukentėjusių pensijas gauna. Kai jums sako, kad tokių yra 10 ar 20, tai aš labai abejoju, nes skaičiai, kuriuos mes galime pasižiūrėti, kiek žmonių gauna šias pensijas, nuolat kažkodėl auga, nors girdėjau ir kitokių kalbų. Todėl siūlau netraukti naujų įvykių į šį sąrašą, kuris čia jau ir taip ilgas, ir baigtinis. Labai ačiū.
PIRMININKAS. Pagrindinio komiteto nuomonė.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš nežinau, kuo remiasi kolega A. Sysas, bet mes remiamės ministerijos pateiktais duomenimis ir jų dabar jau naujosios valdžios ministerijos pateiktais duomenimis. Komitetui buvo pateikti visiškai priešingi skaičiai, negu čia buvo sakoma. Iš principo ganėtinai ciniškai skamba toks pasiūlymas. Aš gerbiu A. Sysą, bet jam tos pensijos, susijusios su nukentėjusiais nuo politinių represijų, visą laiką kelia tokį susijaudinimą. Čia mano komentaras. Bet nepritariame todėl, kad ministerijos pateikti duomenys visiškai kitokie, negu teikia kolega A. Sysas.
PIRMININKAS. Dėkui R. J. Dagiui. Atsakėte į visus klausimus. Dėl vedimo tvarkos, supratau, A. Dumčius.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Aš dėl klausimo. Vis dėlto, gerbiamasis Algirdai, užtenka jau jums užsiiminėti ta demagogija. Klausykite, yra žuvę žmonės: tėvai ir kiti. Išplėsta žuvusiais susirėmimo metu ir t. t. ir paskaičiuota – ne daugiau kaip keliasdešimt žmonių, kada susitapatina ir nukentėjusiojo statusas, ir našlės, arba tampa našlaitis dėl žuvusio tėvo. Iš tikrųjų jūs kažką painiojate.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega, smulkiau paaiškinote situaciją. Dėl balsavimo motyvų norėtų už ir prieš. Matau už P. Gražulį.
P. GRAŽULIS (TTF). Iš tikro tai nesusiję su dideliu žmonių skaičiumi ir nepareikalautų didelių lėšų iš Lietuvos biudžeto. Logiška, kad tokiai įstatymo pataisai būtų pritarta, bet aš noriu paklausti konservatorių: kur jūsų buvote ketverius metus, kodėl jūs tik dabar pradėjote mylėti politinius kalinius, tremtinius, kai esate opozicijoje? Kai buvote valdžioje, kai galėjote išspręsti tuos klausimus, buvote visai pamiršę tuos žmones ir tie žmonės jums nerūpėjo, nes buvote prie „lovio“, kiti dalykai rūpėjo. Aš manau, kad tai, ko jie nepadarė, padarysime mes. Biudžetui tikrai nebus didelio nuostolio ir pritarkime šiai įstatymo pataisai. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, išsakėte savo nuomonę. Aš matau, atsirado prieš. R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis Petrai, mes dabar balsuosime dėl A. Syso pataisos, kuris siūlo tai išbraukti, nesusipainiokite. Jūs kalbėjote lyg ir vienaip, o balsuoti reikės kitaip.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, iš tiesų jūs teisus. Kolegos, matyt, bendru sutarimu nepavyks priimti. Pasiruoškite balsuoti. Kas balsuoja už – už pataisą, kas balsuoja prieš – prieš pataisą, jeigu turite kitą nuomonę – susilaikote. Prašom. Vyksta balsavimas.
Balsavo 88 Seimo nariai: už – 40, prieš – 28, susilaikė 20. Pataisai kaip ir nepritarta.
Kolegos, dabar dėl viso įstatymo projekto. Turime kelias nuomones. Už – A. Dumčius. Prašom, kolega.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš nenorėčiau kartoti to, ką neseniai sakiau. Labai prašau pritarti šiai pataisai, kuri nepareikalaus milžiniškų finansų, o keliasdešimčiai žmonių bus grąžintos teisės. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkui, kolega, jūs išsakėte vieną nuomonę. Kitaip mano A. Sysas. Prašom, kolega.
A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, pirmiausia aš norėčiau kreiptis į buvusį komiteto pirmininką, nes jis dėjo daug pastangų, kad būtų priimtos Valstybinio socialinio draudimo ir pensijų sistemos pertvarkos gairės. Skaitau, kas parašyta gairėse: „Neplėsti nukentėjusių asmenų valstybinių pensijų gavėjų grupių, nekeisti Nepriklausomybės Akto signatarų rentų bei Respublikos Prezidento rentos teisinio reguliavimo dėl baigtinio gavėjų skaičiaus ir išskirtinio Respublikos Prezidento statuso.“ Todėl ir toliau manau, kad šitų įvykių rašymas prieštarauja gairėms, už kurias pats pirmininkas ir visa jo komanda balsavo, t. y. balsavo praeito Seimo dauguma. Nepraėjus nė keletui mėnesių užmirštama, už ką balsavo.
Gerbiamieji, būkime nuoseklūs. Žinome, kokia yra situacija su pensijomis, su valstybinėmis pensijomis ir neplakime visko į krūvą. Pirmoje pataisoje kalbama apie pasirinkimą. Bala nematė, tegul pasirenka vieną iš didesnių, bet antroje pataisoje kalbama apie didesnį gavėjų skaičių, o tai pareikalaus papildomų lėšų. Teiktas įstatymo projektas paskaičiuotas tik pirminiam atvejui ir pirmuoju atveju buvo įrašyta, kad reikia 200 tūkst. Lt. Kiek reikės 2 straipsnio pataisoms, niekas neskaičiavo, todėl aš kreipiuosi į posėdžio pirmininką, kad protokole įrašytų, kad mes iki priėmimo gautume Vyriausybės nuomonę dėl šio įstatymo. Aš nepritariu, nes yra papildomos lėšos, kurias mes turėsime skirti, nors kitiems žmonėms, kad ir neįgaliesiems, kuriems reikia atkurti globos ir rūpybos pašalpą, kažkodėl pinigų trūksta.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, išsakėte savo nuomonę. Mielieji kolegos, pasiruoškite balsuoti. Kas balsuoja už, spaudžia „už“, kas prieš – prieš, kas turi kitą nuomonę, susilaiko. Prašom.
Balsavo 86 Seimo nariai: už – 42, prieš – 3, susilaikė 41. Po svarstymo nepritarta.
Dėl balsavimo motyvų. Repliką po balsavimo – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, po audringos A. Syso kalbos, kuris prieštarauja savo ministerijai, už ką jūs dabar nubalsavote? Įstatymo esmė buvo ta, kad jeigu žmogus gauna teisę į dvi pensijas, kuri viena didesnė, kita mažesnė, jis turi teisę pasirinkti tą, kuri jam tinkamesnė. Kur čia tos papildomos lėšos? Galvokite, ką jūs darote. O socialinėje srityje gal susikalbėkite tarpusavyje, nes ministerija sako vienaip, A. Sysas tai pensijas skiria, tai vėl stabdo, tai nesusišneka. O kaip nubalsavote? Tai dabar kur ta žmogaus teisybė, jeigu jis gauna teisę į našlaičio pensiją ir iš karto iš jo atima didesnę pensiją? Štai jūsų balsavimo rezultatas!
PIRMININKAS. Kolega A. Dumčius. Prašom.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, įvyko nesusipratimas. Ekspresyvi Algirdo kalba tikrai visus supainiojo. Taigi ir aš kalbėjau, ir dabar R. J. Dagys kalbėjo, kad tenka pasirinkti iš dviejų valstybinių. Tų žmonių yra labai nedaug. Aš siūlau perbalsuoti, nes vieno balso skirtumas. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Mielieji kolegos, vadovaudamiesi Statutu mes iš esmės turime tris variantus. Pirmasis yra grąžinti projektą pagrindiniam komitetui, grąžinti tobulinti iniciatoriams iš esmės arba atmesti projektą ir atitinkamai rengti naują. (Balsai salėje) Skirtumas buvo du balsai, kolegos, tai nebuvo vieno balso skirtumas.
Frakcijos vardu – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš frakcijos vardu prašau perbalsuoti, kadangi precedentų jau yra buvę, kai perbalsavome vadovaujant V. Gedvilui 8 balsų skirtumu, paskui balsavome turėdami 3 balsų skirtumą. Kaip supratau, klaidinanti argumentacija išvedė mus iš pusiausvyros. Pirmininkui siūlau pasekti tuo pavyzdžiu ir siūlyti perbalsuoti. Jeigu nuomonė liks ta pati, gerai, bet žmonės tikrai galėjo būti suklaidinti kalbos. Aš sutinku paprašyti Vyriausybės išvados, tegul Vyriausybė dar kartą pateikia išvadą ir kas yra teisus – A. Sysas ar Socialinių reikalų ir darbo ministerija.
PIRMININKAS. A. Sysas dėl balsavimo motyvų.
A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, atsiverskite įstatymą ir nekalbėkite apskritai. Skaitau R. J. Dagiui. 1 straipsnis, 3 straipsnio 1 dalies pakeitimas, kur kalbama apie tai, kad asmuo gali pasirinkti jam naudingesnę pensiją. 2 straipsnis, 14 straipsnio 3 dalies pakeitimas, kur plečiama grupė. Juodai įrašyta. Dar kartą paskaityti, kokie įvykiai įrašomi? Ir jūs sakote, kad tai nereikalauja papildomų lėšų? Jūs buvote komiteto pirmininkas, tai kam jūs čia makaronus kabinate ant ausų?
PIRMININKAS. Gerbiamasis Dagy, čia nėra žodinė jūsų ir gerbiamojo A. Syso dvikova. (Balsai salėje) Man atrodo, eikime toliau. Kolegos, aš nematau galimybės perbalsuoti, rezultatas buvo aiškus. Kolegos, apsispręskime, ką darysime toliau. Ar galime grąžinti pagrindiniam komitetui tobulinti? (Balsai salėje) Bendru sutarimu? Ačiū. Kolegos, ar galime pritarti, kad reikia Vyriausybės išvados? (Balsai salėje) Galim. Reikia? Būtinai reikia. Ir Vyriausybės išvados reikia. (Balsai salėje) Po balsavimo. Prašyčiau.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, ne pirmą kartą mes matome, kaip A. Sysas kalba ir dirba skirtingai, nei dirba jo paties Vyriausybė. Tai brangiai kainuoja visų pirma Lietuvos žmonėms. Aš raginu A. Sysą išeiti trumpą kursą savo Vyriausybės programos ir savo Vyriausybės nuostatų.
Taip pat P. Gražuliui siūlau išsiaiškinti, kodėl jo frakcija jo paties neklauso.
PIRMININKAS. Kolegos, neblogi velykiniai palinkėjimai, matyt, mes išgirsime šiandien jų ir daugiau. Jūs tiesiog, kolega Kubiliau, pažadinote P. Gražulio aistrą kalboms. Aš už tai neatsakingas, bet vardas įpareigoja suteikti žodį. Prašau.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke Petrai, dėkoju, kad jūs esate demokratiškas. Aš noriu pasakyti, kad mūsų frakcijoje irgi yra ne tik tvarka ir teisingumas, bet ir demokratija. Taigi mes šiuo klausimu nusprendėme balsuoti laisvai.
PIRMININKAS. Viskas. Nutraukiame diskusiją. Kolegos, mes priėmėme sprendimą, viskas yra gerai ir visiems aišku.

15.40 val.
Viešųjų pirkimų įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4894 (pateikimas)

Kolegos, darbotvarkės 2-2 klausimas – Viešųjų pirkimų įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4894. Pateikimo stadija. Kviečiu pranešėją D. Jankauską.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Teikiamas įstatymo projektas iš tikrųjų sulauks mažiau priešpriešų ir didesnio palaikymo. Juolab kad minėta Viešųjų pirkimų įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo pataisa, jos projektas buvo įregistruoti Seime dar praėjusios kadencijos Seimo rudens sesijoje. Ir per tą laiką, kuris yra iki šios dienos pateikimo, atsirado dar daugiau papildomų argumentų ir priežasčių, kad toks pakeitimas turėtų būti priimtas.
Šiuo metu dauguma bendruomenių organizacijų, kaip žinote, veikia visuomeniniais pagrindais ir turi ribotus administracinius išteklius. Tais atvejais, kai jos gauna finansavimą projektams įgyvendinti iš valstybės ar savivaldybių biudžetų, privalo taikyti Viešųjų pirkimų įstatymo reikalavimus, nes šiuo metu esantis teisinis reguliavimas numato, kad viešasis ar privatus juridinis asmuo, išskyrus tik politines partijas, yra perkančioji organizacija. Jeigu visa ar tam tikra jo veiklos dalis yra skirta specialiai viešiesiems poreikiams, interesams tenkinti, kurie yra nekomercinio ar nepramoninio pobūdžio, jo veikla yra daugiau kaip 50 % finansuojama iš valstybės ar savivaldybių biudžetų, tai turi būti laikomasi Viešųjų pirkimų įstatymo reikalavimų. Kaip minėjau, šiuo metu įstatyme yra įtvirtinta išimtis politinėms partijoms.
Netgi šią kadenciją Parlamentinėje bendruomenių ir pilietinės visuomenės grupėje daug kartų teko išgirsti vietos bendruomenių labai konkrečius argumentus, kodėl su tomis lėšomis, kurios gaunamos iš valstybės arba savivaldybių biudžetų, padaroma tik tiek. Viena esminių priežasčių yra Viešųjų pirkimų įstatymo reikalavimai. Kai vietos bendruomenės ar bendruomeninės organizacijos turi galimybę savanoriška veikla organizuodamos talkas iš tikrųjų nuveikti kur kas daugiau su tomis lėšomis, deja, Viešųjų pirkimų įstatymo reikalavimai tai apriboja. Tai vakar teko išgirsti Bendruomenių ir pilietinės visuomenės grupės susitikime su Vietos bendruomenių organizacijų sąjungos atstovais. Tikrai nuoširdžiai tikiu, kad po pateikimo bus pritarta. Svarstymo metu komitetuose patys bendruomenių atstovai galės įtikinamai įrodyti, kaip, tarkime, ir 2012 m. jau įgyvendinta Vietos bendruomenių savivaldos programa, kuri dabar jau yra patvirtinta netgi trimetė – 2013, 2014 ir 2015 metų, iš tikrųjų gali atverti kelius kur kas platesnei bendruomenių savivaldai. Siūlomas pateikimas tam tikrai pasitarnautų. Taigi prašau pritarti po pateikimo.
PIRMININKAS. Dėkui. Kolega, jūsų nori paklausti net dešimt Seimo narių. Pirmasis – B. Pauža. Prašau, gerbiamasis kolega.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis pranešėjau, jūs savo aiškinamajame rašte rašote, kad pagrindiniai faktoriai, kurie trukdo bendruomenėms, yra atitinkamos kompetencijos trūkumas ir laiko sąnaudos. Vis dėlto jūs manote, kad tai yra pagrindiniai trūkumai? Ar šitas jūsų pasiūlymas neprieštaraus direktyvai, kurią jūs gerai žinote? Štai čia mano svarbiausias klausimas. Ačiū.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Labai dėkui. Kaip ir minėjau, per tą laiką, kuris yra praėjęs nuo įregistravimo iki šios dienos pateikimo, pačios vietos bendruomenės pateikė kur kas daugiau argumentų. Toli gražu ne gebėjimų trūkumas arba administravimo gebėjimų nebuvimas yra pagrindinė priežastis. Kaip minėjau, kur kas daugiau bendruomenės galėtų nuveikti su gaunamomis lėšomis.
Dėl prieštaravimo. Taip, yra Teisės departamento kelios pastabos. Su dalimi jų galima sutikti. Dėl dalies jų tikrai reikia diskutuoti ir svarstant komitetuose. Nesu šimtu procentų užsispyręs ir bandantis įtikinti, kad tik tokia formuluotė tinkama. Kad reikia ieškoti sprendimo, kurio laukia bendruomenės, tai irgi yra tiesa.
PIRMININKAS. Klausia J. Kondrotas. Ruošiasi A. Nesteckis.
J. KONDROTAS (DPF). Labai ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis pranešėjau, jūsų pateiktas įstatymo projektas yra labai geras, laiku teikiamas. Norėčiau jūsų paklausti. Gal žinote, kiek yra iš viso Lietuvoje bendruomenių, tarp jų – kaimo bendruomenių? Ačiū už atsakymą.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkui už klausimą ir pagiriamąjį žodį projektui. Šiuo metu jau nuo 2010 metų vietos bendruomenių organizacijos, Kaimo bendruomenių sąjunga ir Miestų bendruomeninių organizacijų asociacijos sąjunga yra susijungusios į vieną organizaciją – tai Lietuvos vietos bendruomenių organizacijų sąjungą. Kaimo bendruomenių yra per 1,5 tūkst., kiek mano duomenys šiuo metu leidžia žinoti, miestų organizacijas pridėjus skaičius artėja net ir prie 2 tūkst. Bendruomeninis judėjimas iš tikrųjų smarkiai plečiasi.
PIRMININKAS. Klausia A. Nesteckis. Laukia savo klausimo A. Sysas.
A. NESTECKIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, aš suprantu, kad yra problema dėl viešųjų pirkimų, kadangi perkančioji organizacija labai įvairiomis sumomis įsigyja įvairių paslaugų, prekių ir t. t. Tačiau ar mes štai tokiu sprendimu nepadarysime sąmyšio, nes lėšos yra įvairios? Jūs paminėjote tik valstybės biudžeto, savivaldybių biudžeto, bet yra ir europinių lėšų, kurios taip pat reikalauja savos tvarkos. Tuo labiau kad bendruomenės dalyvauja partnerystės teisėmis su įvairiomis lėšomis, dar papildomomis, kurių jos gauna. Aš manyčiau, kad klausimas būtų, ar iš tikrųjų nebus sąmyšio, kurioms reikalingos arba privalomos viešųjų pirkimų procedūros, kurioms neprivalomos.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju už klausimą. Vietos savivaldos įstatymo 3 straipsnio 13 dalis labai aiškiai apibrėžia bendruomeninės organizacijos sąvoką. Ten yra pasakyta, kad tai asociacija, kurios steigėjai ir nariai yra gyvenamosios vietovės bendruomenės, jos dalies arba kelių gyvenamųjų vietovių gyventojai, jų atstovai ir kurios paskirtis – per iniciatyvas įgyvendinti viešuosius interesus, susijusius su gyvenimu kaimynystėje. Tai yra šiuo metu galiojančio Vietos savivaldos įstatymo nuostata.
Dėl perkančiosios organizacijos. Kaip minėjau, svarstant kartu su teisininkais galima ieškoti ir tikslesnių formuluočių. Bet faktas, kad vietos bendruomenės tikrai gali nuveikti kur kas daugiau, juolab jūsų paminėtos Europos Sąjungos struktūrinės lėšos šiuo metu eina per valstybės biudžetą. Taigi neprieštarauja vienas kitam šiuo atveju.
PIRMININKAS. Klausia A. Sysas. Ruošiasi V. M. Čigriejienė.
A. SYSAS (LSDPF). Dėkoju. Gerbiamasis kolega, šitą nuostatą bus norima taikyti ne tik politinėms partijoms ir bendruomenėms. Kiek yra politinių partijų, mes žinome, kiek yra užregistruotų, kiek daugmaž veikia ir kiek naudojasi šia paslauga. Gal jūs galite pasakyti, kiek bendruomeninių organizacijų galėtų ir naudosis šita išlyga, nes tai yra labai svarbu? Ačiū.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Be abejo. Kaip žinote, politinės partijos kaip išimtis jau yra įtvirtintos įstatyme. Iliustruodamas galiu paminėti, jau šiandien ir paminėta Vietos bendruomenės savivaldos programa, kuri 2012 m. jau buvo įgyvendinama vienerius metus. Programoje dalyvavo visų 60 Lietuvos savivaldybių, visų 551 seniūnijos bendruomeninės organizacijos kaip vietos bendruomenių tarybos dalyvės. Visi vienbalsiai tvirtina, kad ta kliūtis, kuri šiandien egzistuoja, turėtų būti peržiūrėta. Aš nesakau, kad reikia viską sujaukti, kaip kolegos sakė, bet ieškoti tikslios formuluotės, kuri leistų bendruomenėms organizuotis ir stiprinti realią savivaldą. Netgi prisimename, kad Lietuva yra ratifikavusi Europos vietos savivaldos chartiją, kurioje subsidiarumo principas yra labai aiškiai įvardytas.
PIRMININKAS. Kviečiu V. M. Čigriejienę. Ruošiasi E. Šablinskas. Prašau.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, na, man bendruomenių kompetencija nekelia kokio nors klausimo. Ten yra daug žmonių, kurie sugeba rašyti projektus. Taip paprastai ir būna kiekvienoje bendruomenėje, ne kiekvienas rašo, tam yra tam tikri žmonės, kurie sugeba panaudoti pagal tuos projektus ir Europos Sąjungos lėšas. Prašau pasakyti, jeigu Europos Sąjungos lėšos bus tiems projektams panaudotos, ar mes čia nenusižengsime Viešųjų pirkimų įstatymui? Tiktai tiek.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Ačiū už klausimą. Tam ir yra teikiamas būtent Viešųjų pirkimų įstatymo tam tikro straipsnio pakeitimas, kad vietos bendruomenės, vykdydamos veiklas per talkas, per savanorišką veiklą, nepažeistų Viešųjų pirkimų įstatymo.
PIRMININKAS. E. Šablinskas, bet aš jo nematau salėje šiuo metu. Tada J. Vaickienė. Prašau.
J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkui už paklausimą. Aš noriu paklausti Donato. Ačiū už puikų projektą. Iš tiesų dirbant savivaldos srityje tai buvo labai aktualu, tačiau norėčiau paklausti, ar jūs nemėginote svarstyti sumos ribojimo galimybės, nes, matot, tos sumos, gaunamos iš fondų ir iš valstybės, gali būti gana didelės, siekti ir šimtus tūkstančių? Tada gali būti jau per daug sudėtinga be viešųjų pirkimų ir gali atsirasti korupcija. Galbūt įmanoma riboti sumą?
Kitas dalykas. Jeigu neįmanomas šitas dalykas, galbūt reikėtų supaprastinti išvis bendruomenėms pirkimus? Dėkui.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Iš tikrųjų pritariu jums ir manau, kad būtent svarstymo metu reikia ieškoti suderintų formuluočių, kurios leistų užtikrinti atsakingą viešųjų finansų naudojimą, bet kartu nebūtų kliūtis vietos bendruomenėms įgyvendinti skaidrią ir aiškią savo iniciatyvą.
PIRMININKAS. Kviečiu P. Gražulį. Ruošiasi K. Starkevičius.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, man vis dėlto tai rūpi. Buvote valdančiojoje daugumoje, taigi galėjote sutvarkyti šituos visus klausimus ir nebūtų reikėję prašyti dabartinės valdančiosios daugumos malonės. O dabar ar bus priimtas įstatymas, ar ne, priklausys nuo mūsų – nuo valdančiosios daugumos malonės. Bet mes nesame užsispyrę, kad jeigu jau teikia opozicija, būtinai turime balsuoti prieš. Jeigu klausimas naudingas žmonėms, bendruomenėms, paremsime. Bet kur jūs buvote tuos ketverius metus ir kodėl tokių svarbių projektų neįgyvendinote, o tik dabar, kai esate opozicija, bandote tarnauti tėvynei ir jos žmonėms?
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega Petrai, ačiū už galimybę paaiškinti, kur buvau. Galiu pasakyti vienu žodžiu – dirbau. 2010 m., kaip ministras, pasirašiau bendradarbiavimo sutartį su Lietuvos vietos bendruomenių organizacijų sąjunga, kuri teikė pasiūlymus. Tų pasiūlymų dėka 2012 m. buvo pradėta įgyvendinti visoje Lietuvoje Vietos bendruomenių savivaldos programa. Pradėjus jos įgyvendinimą, pasidarė aišku, kad toks pakeitimas turi būti registruojamas. Kaip jau minėjau, jis buvo įregistruotas dar praėjusios kadencijos Seimo rudens sesijos metu. Šiandien tikrai matyti, kad vietos bendruomenės labai akylai žiūri ir laukia, ar nauja valdančioji dauguma įsiklausys į bendruomenių lūkesčius, ar ne. Čia nėra malonės klausimas, čia yra valstybės sprendimų reikalas.
PIRMININKAS. Kviečiu K. Starkevičių. Ruošiasi V. Kamblevičius.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Iš tikrųjų yra daugiau kaip 1500 kaimo bendruomenių ir dar apie 500 miesto bendruomenių. Jiems patikėti atskiri ir infrastruktūriniai objektai. Aš noriu paklausti gerbiamojo pranešėjo. Iš tikro ši įstatymo pataisa yra laukiama. Ji dabar tiktai gal yra pribrendusi, nes jau pirmi projektai įgyvendinti ir parodė tuos sunkumus, kuriuos labai sunku įveikti bendruomenėms. Galbūt nereikia sakyti, kad visą laiką užtenka ir tos kompetencijos, ir specialistų. Tai kaip tik būtų palengvinimas. Bet mane šioje vietoje domina, ar čia palengvės ta statybinė dalis, ar čia tie talkos darbai leis sutaupyti ir pinigėlių, nes daug dėl kai kurių darbų bendruomenėms supaprastinti projektai, kai buvo, kad nereikėjo tokių sudėtingų viešųjų projektų, jie padarydavo daug daugiau negu su tais sudėtingais?
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju už klausimą. Būtent vietos bendruomeninės organizacijos ir tvirtina, kad turėdamos tas pačias lėšas galėtų pasiekti daug geresnių rezultatų.
O dėl statybos darbų ir investicijų projektų, kaip jau ir prieš tai kolegos klausė, manau, kad komitetai, kurie yra numatyti: pagrindinis – Ekonomikos komitetas, papildomi – Audito bei Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetai, tikrai formuluotes ir aiškius rėmus, arba apibrėžimus, kokie projektai ir kaip turi būti finansuojami pagal Viešųjų pirkimų įstatymą, ras. Bet būtent jau dėl įgyvendintų projektų patirtis ir rodo, kad tokie pokyčiai Viešųjų pirkimų įstatymo tikrai reikalingi.
PIRMININKAS. Ir paskutinysis klausiantysis yra V. Kamblevičius. Prašau, kolega.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Į mano klausimą atsakė. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkui, kolega. Dėkui pranešėjui. Atsakėte į visus klausimus.
Dėl motyvų už ir prieš. Matau tiktai už. Gal?.. (Balsai salėje) Dėkui. Gal galime pritarti bendru sutarimu, kolegos? Ne. Girdžiu balsus ne.
Pasiruoškite balsuoti, kolegos. Kas balsuoja už, tas pritaria pateiktam projektui, kas – prieš, balsuoja prieš, ir susilaiko atitinkamai. Prašau.
Kolegos, balsavo 90 Seimo narių. Už – 70, prieš šį kartą nebuvo nė vieno, susilaikė 20. Po pateikimo pritarta.
Pagrindiniu komitetu siūlomas Ekonomikos komitetas, papildomais komitetais – Audito ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetai. Galime pritarti? Svarstymo data – šių metų gegužės 28 d. Prašau. Gerbiamasis J. Kondrotas.
J. KONDROTAS (DPF). Išgirdote iš pranešėjo, kad kaimo bendruomenių yra 1500. Kaip čia nėra Kaimo reikalų komiteto?
PIRMININKAS. Jeigu, kolega, norite, kad dar būtų ir Kaimo reikalų komitetas, kuris atspindi kaimiškąsias bendruomenes… Galime pritarti? Galime. Norėtų dar repliką A. Sysas. Prašau.
A. SYSAS (LSDPF). Ne repliką. Paprasčiausiai reikia prašyti Vyriausybės išvados, nes…
PIRMININKAS. Taip, pateiktas siūlymas prašyti Vyriausybės išvados. Ar galime pritarti, gerbiamasis kolega?
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Tikrai siūlyčiau bendru sutarimu sutarti dėl Vyriausybės išvados, nes klausimas yra tikrai svarbus. Tikiuosi, kad svarstydami komitetai pakvies vietos bendruomenių atstovus. Kartu dėkodamas už tokį būtent balsavimą noriu paraginti kolegas aktyviau jungtis į Bendruomenių ir pilietinės visuomenės grupę, nes ir šiandien jau nauji nariai ateina į grupę. Kuo bus didesnė grupė, tuo bus daugiau galimybių toje erdvėje rasti diskusijas ir sprendimus. Labai ačiū.
PIRMININKAS. Kolega, Seimo bendruomenė jus sveikina. Jūsų projektui pateikimo stadijoje buvo pritarta. Prašome Vyriausybės išvados, baigiame šio klausimo svarstymą.

15.57 val.
Savaitės (nuo 2013-04-08) – 2013 m. balandžio 9 d. (antradienio) ir 11 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės pateikimas ir tvirtinimas

Mielieji kolegos, aš kviečiu Seimo Pirmininką V. Gedvilą pateikti kitos savaitės darbotvarkę. Prašau, Pirmininke.
V. GEDVILAS. Dėkoju, posėdžio pirmininke. Ne kitos savaitės, bet šiek tiek vėlesnės – balandžio 9 d. ir 11 d. darbotvarkės. Šiandien Seniūnų sueigoje mes projektą svarstėme. Atrodo, buvo atsižvelgta į visus pageidavimus, visas nuomones. Tiesiog aš noriu jūsų paklausti, ar plačiau pristatyti kiekvieną klausimą, ar jūs susipažinote? Jeigu yra kokių klausimų, mes turėsime dar vieną galimybę Seniūnų sueigoje vėl pakoreguoti, jeigu kils kokių nors minčių. Tai laukiu jūsų klausimų.
PIRMININKAS. Dėkui, Pirmininke. Jūsų nori paklausti vienas Seimo narys. Kviečiu E. Žakarį. Prašau, kolega.
E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis Pirmininke, Europos reikalų komitetas jau turbūt prieš mėnesį priėmė sprendimą dėl vieno iš pirmininko pavaduotojų. Kodėl salėje netvirtiname? Ačiū.
V. GEDVILAS. Aš manau, kiek prisimenu, šiandien buvo patvirtinta, o jeigu nebuvo patvirtinta, mes pačiu artimiausiu metu tą procedūrą atliksime. Bet, kiek aš prisimenu, šiandien buvo patvirtintas Europos reikalų komiteto pirmininko pavaduotojas. Tiesiog, gerbiamasis kolega, tikrai pasižiūrėsime. Jeigu nėra patvirtintas, artimiausiu metu priimsime sprendimą.
PIRMININKAS. Dėkui, Pirmininke. Atsakėte į visus klausimus. Kolegos, galime pritarti bendru sutarimu darbotvarkei? Dėkoju.
Mielieji kolegos, aš noriu jus informuoti, kad toliau posėdį ves ir jam pirmininkaus kolega J. Narkevičius. Prašau, kolega.
PIRMININKAS (J. NARKEVIČ, LLRAF). Laba diena, gerbiamieji, su kuo nesisveikinom. Tęsiame mūsų posėdį.

15.59 val.
Pelno mokesčio įstatymo 461 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-245 (pateikimas)

Darbotvarkės 2-3 klausimas – Pelno mokesčio įstatymo 461 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-245. Pranešėjas – J. Razma. Pateikimas.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, manau, visi sutinkam, kad dabar esanti pelno mokesčio lengvata investicijoms yra pasiteisinusi. Ji nėra labai plati, bet jeigu pasižiūrėsim įstatymą, šie metai yra paskutiniai, per kuriuos padarytos investicijos gali būti leidžiamos po to pelnui nurašyti. Manau, kad verslui gerai būtų turėti aiškumą, kokia yra mūsų politinė valia, ar ta lengvata pratęsiama, ar ne. Aš drįstu jums siūlyti, kad ta galimybė būtų pratęsta į ateitį, kad nebūtų apsiribota tik šiais metais ir toliau jos nebeliktų. Aš tikrai nesiūlau tą lengvatą kažkaip praplėsti, nesiūlau, kad būtų bet kokiom investicijom, nesiūlau, kad pelno mokesčio tarifas būtų iki nulio, o tik paliekama, kaip yra dabar – iki pusės dydžio. Žodžiu, siūlau tik pratęsti tai, kas yra dabar.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti penki Seimo nariai. Pirmasis – K. Glaveckas. Nėra. Tuomet ponas A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, ir Europos teisės departamentas, ir mes prisimename, kaip svarstėme tą įstatymą. Tai buvo laikina priemonė ir buvo numatyta, kad bus vertinamas mokesčio lengvatos rezultatyvumas ir ar lengvata pasiekė tikslų. Toliau pradiniame buvo suformuluota, kad mes pasvarstę nuspręsim arba ją naikinti, arba ieškosim kitų alternatyvių priemonių. Pirminiame dokumente yra parašyta, tą pastebėjo ir Europos teisės departamentas. Jūs siūlote paprasčiausiai pratęsti.
Mano klausimas: ar mes turime apčiuopiamų rezultatų, kad tai tinkanti priemonė, o galbūt taip, kaip buvo suprojektuota pačioje pradžioje, siūlyti alternatyvas. Jūs savo aiškinamajame rašte jokių skaičių neteikiate. Kaip įvertinti rezultatyvumą? Labai ačiū.
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš konsultavausi su verslo konsoliduotom struktūrom. Išgirdau tik pozityvius vertinimus. Aš tokią analizę, kiek man atrodė reikalinga, sau esu padaręs, kad tą teikčiau. Jeigu Seime mes pritarsime po pateikimo, tai pagrindinis komitetas, aš manau, tam ir yra, kad jis tą rimtesnį, solidesnį vertinimą padarytų. Kokių nors geresnių alternatyvų aš, tiesą sakant, nesugalvojau ir manau, kad nelabai čia jų gali sugalvoti.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia I. Šiaulienė.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gaila, kolega, kad jūs negalite įvertinti tos lengvatos efektyvumo, kadangi lengvata buvo taikoma 2009–2013 metų laikotarpiu. Kokių konkrečių rezultatų davė? Tai viena. Antra. Kapitalas pas mus ir taip mažai apmokestinamas. Trečia. Ar jūs sutiktumėte apriboti tokią lengvatą iki tam tikro laiko? Nes dabar jūs teikiate neribotam laikui, neva investicijų skatinimui.
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš apskritai skeptiškai žiūriu, kai mes kokį nors įstatymą priimame keliems metams į priekį, fiksuodami jo pabaigą. Jeigu gerai žinoma, kad po tų kelerių metų kažkas tokio įvyks, gali taip fiksuoti. Dabar gi yra paprasčiausias dalykas. Jeigu ateityje po metų kitų jau tokios puikios sąlygos verslui susidarys, mes sakysim, nebereikia skatinti investicijų, tiesiog panaikinsime tą įstatymą. Bet man dabar pasakyti, kad dar dvejus, trejus ar ketverius metus į priekį reikia palikti, tai bus tiesiog toks būrimas iš kavos tirščių.
PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą. Jūsų nori paklausti ponas M. Zasčiurinskas. Prašau.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, supratau, kad jūs apibendrintos tokios medžiagos, koks čia pasiektas ekonominis efektas, neturite, bet pasakykite kokį nors vieną kitą pavyzdį investicinio projekto, kuris gimė todėl, kad buvo suteikta apmokestinamoji pelno lengvata? Vieną kitą.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, aš manau, kad būtų sudėtinga pasakyti, kad ta investicija atsirado tik todėl, kad ta lengvata buvo, kad jau jos nebūtų buvę, ji tikrai nebūtų atsiradusi. Čia bus subjektyvu. Jums gali koks nors verslininkas taip sakyti, bet čia tikrai nebus įrodymas, kad jis nebūtų investavęs be tos lengvatos. Kad palengvinom – visi tai suprantam. Jeigu jis gali tų investicinių išlaidų dydžiu susimažinti pelną, akivaizdu, kad reikia jam mokėti mažesnį pelno mokestį, kad tai yra nauda, tai yra skatinimas. Aš taip bendriau žiūriu, o ne kad koks nors konkretus verslininkas tą lengvatą pabrėžtų kaip didžiausią išsigelbėjimą.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų dar klausti nori L. Graužinienė. Prašau.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, kadangi buvote valdžioje neseniai, tai turėtumėte žinoti. Noriu paklausti, kiek, kokia suma, Mokesčių inspekcijos duomenimis, per 2009–2012 metus buvo pasinaudota šia pelno mokesčio lengvata?
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš dabar tų duomenų tikrai atmintinai neatsimenu. Bet jūs suprantate, jeigu tai yra galimybė perpus susimažinti pelno mokesčio tarifą, tai ne visi, be abejo, turi galimybę pasinaudoti. Aš įsivaizduoju, kad šimto kito milijono litų apimtis gali būti įsivaizduojama, bet tai nebus labai jau didelės apimtys, jeigu mes imame visus mokesčius. Ir šiaip pelno mokesčio, jūs žinote, ta dalis bendroje mokestinėje struktūroje nėra tokia jau didelė.
PIRMININKAS. Ačiū. Kalbėti už, prieš… Taip, yra prieš. Ponia L. Graužinienė. Prašau, motyvai prieš.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū. Aš iš esmės galbūt ne tiek dėl paties pratęsimo, bet dėl šios pataisos pateikimo. Ateita ir pateikta gana populistiškai. Yra labai konkretūs skaičiai Valstybinėje mokesčių inspekcijoje, Finansų ministerijoje, kokia sumine išraiška įmonės naudojasi ta lengvata, nes ataskaitoje yra atskira eilutė ir tikrai tie duomenys yra.
Kitas dalykas. Teikiant pratęsimą norėjosi išgirsti vis dėlto įvertinimą, kiek gi iš viso kainuoja Pelno mokesčio įstatymo administravimas ir kiek kainuoja administravimas būtent dėl šios pataisos, nes mokesčių inspektoriams reikia įvertinti įsigyto ilgalaikio turto atitiktį įstatymų nustatytiems kriterijams. Kažin ar tik administravimo išlaidos neviršija gautų pajamų iš Pelno mokesčio?
PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonę už nori pareikšti ponas D. Kreivys. Prašau, pone Dainiau.
D. KREIVYS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, norėčiau pakviesti balsuoti už. Kaip žinote, investicijų lengvatos skatina įmones reinvestuoti savo pelną, reinvestuotas pelnas kuria darbo vietas ir tos darbo vietos ypač reikalingos regionuose. Kaip suprantu, dabartinė valdančioji koalicija ypatingai akcentuoja darbo vietų kūrimą, tai aš manau, kad šio įstatymo lengvatos pratęsimas ir duoda tokį rezultatą. Taip pat noriu priminti, kad Estijoje galioja nuolatinė lengvata visam reinvestuojam pelnui be jokių apribojimų. Visgi kviesčiau Seimo narius būti protingus, balsuoti už, nes tai yra naujos darbo vietos. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonės už, prieš pasakytos. Balsuojame, gerbiamieji, dėl klausimo. Kas už, kas prieš?
Balsavo 83 Seimo nariai: už – 40, prieš – 1, susilaikė 42. Nepritarta.
Prašom. Ar teikiame tobulinti? Bendru sutarimu? (Balsai salėje) Bendru sutarimu sprendimo projektas teikiamas tobulinti. Ačiū.

16.10 val.
Farmacijos įstatymo 8 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-18 (pateikimas)

Darbotvarkės 2-4 klausimas. Atsiprašau, 2-5, 2-4 praleidžiame. Visas blokas pranešėjo pono A. Matulo. Farmacijos įstatymo 8 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-18. Pateikimas. Ponas A. Matulas.
A. MATULAS (TS-LKDF). Labai ačiū, posėdžio pirmininke, ačiū, kolegos. Teikiame svarstyti Farmacijos įstatymo 8 straipsnio papildymo įstatymo projektą. Valstybės kontrolė 2012 m. vasario 28 d. savo audito ataskaitoje „Aprūpinimas vaistais ligoninėje“ pažymėjo, kad kai kuriose ligoninėse tiesiog nėra būtinų vaistų arba nėra vaistų sąrašo, arba apskritai kai kurios ligoninės įsigudrino nepirkti jokių vaistų, ir pasiūlė, kad toks vaistų sąrašas ligoninėse atsirastų, nes žmonės dažnai gulasi į ligoninę ir ten jų prašoma pirkti jau vos ne visus vaistus. Todėl šitas projektas ir bando spręsti tą problemą, kurią pasiūlė Valstybės kontrolė, kad Sveikatos apsaugos ministerija parengtų būtino asortimento vaistų sąrašą, kurį turėtų privalomai turėti kiekviena ligoninė. Prašyčiau pritarti po pateikimo ir, jeigu galima, paprašyti Vyriausybės išvados.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti ponia V. M. Čigriejienė. Prašom.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, sakykite, kaip tai atsilieps pacientams ligoninėse?
A. MATULAS (TS-LKDF). Ačiū už klausimą. Pacientams tik pagerės situacija, nes Valstybės kontrolė pažymi, kad kai kurios ligoninės net neperka būtinajai pagalbai reikalingų medikamentų, tikriausiai prašoma pacientų. Jeigu bus toks sąrašas nustatytas, kai kuriose valstybėse yra toks privalomas sąrašas, kuriuos vaistus ligoninės turi turėti, situacija pacientams tik pagerės.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponia I. Šiaulienė.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamasis pranešėjau, sakykite, kodėl taip pavėluotai ligonio labui nušvitimas atkeliavo? Juk jūs vadovavote praeitą kadenciją Seimo Sveikatos reikalų komitetui, ir jeigu ligoniui tik pagerės, kodėl tokio siūlymo nebuvo?
A. MATULAS (TS-LKDF). Čia tradicinis klausimas šiandien, žiūriu. Todėl, kad audito ataskaita buvo 2012 m., buvo pateiktas įstatymo projektas, bet pakliūti į darbotvarkę praeitos sesijos metu buvo beveik neįmanoma. Tiesiog taip įvyko, kad įstatymo projektas registruotas praeitos kadencijos rudens sesijoje, bet nebuvo įtrauktas į darbotvarkę dėl didelio krūvio, todėl dabar mes bandome siūlyti spręsti šitą problemą. Be to, noriu priminti, kad mes vadovavome komitetui, bet ne ministerijai.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, aš jūsų noriu paklausti kaip įtakingo konservatoriaus ir kaip nusipelniusio komiteto pirmininko. Jūs mums čia aiškinate, kad bandėte, bet nepasisekė įtraukti į darbotvarkę. Tai jūs, ko gero, ne visą tiesą sakote, nes jūs įtraukdavote tokius klausimus, kuriuos sugalvodavote iš vakaro. Aš suprantu, kad jūs atsakysite kaip Irenai, bet jūs nustatėte ir kitus dalykus. Kas nustatys tų vaistų sąrašo naudingumą, nes jūs vartojate tokius tarptautinius žodžius, aš dabar po ranka neturiu… terapinius dalykus. Kieno bus nurodymas sudaryti tą komisiją ar kas ją sudarys?
A. MATULAS (TS-LKDF). Dėl įtraukimo iš vakaro. Tikrai nebuvo tokių dalykų. Tiesiog ateina laikas spręsti tam tikrus klausimus, kai iškyla problema. Kaip sakiau, Valstybės kontrolė pateikė ataskaitą, nurodė, ką reikia taisyti, mes ir bandome taisyti. O sąrašą nustatys Sveikatos apsaugos ministerija. Ji tikrai turi vaistų… Informacijos departamentą, turi Vaistų kontrolės tarnybą, ir jie yra kompetentingi, ministerija yra kompetentinga, nustatyti tokių vaistų sąrašą.
PIRMININKAS. Ačiū. Jums užduoda klausimą jūsų kolega ponas K. Starkevičius. Prašom, pone Kazy.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Mano klausimas būtų toks. Iš tikrųjų kviečiu mūsų kolegas nesižvalgyti į praeitį, bet žiūrėti į priekį. Jeigu norite padėti savo kompetencija ir pasiūlymais, tai tikrai priimkite mūsų siūlymus. O dabar klausimas būtų toks konkretus. Iš tikrųjų aš paimsiu tik vieną Ukmergės rajoną, kur gyventojų skaičius sumažėjo per keletą metų apie 10 tūkst. ir vaistų išrašoma tikrai ne daugiau. Maždaug prieš ketverius metus buvo parduodama vaistų už 2,5 mln., dabar tas skaičius pasiekė 5 mln. Tikrai daktarai daugiau receptų neišrašo. Tai gal čia reikia užsiimti, kodėl taip auga kainos tų vaistų? Čia turbūt yra pagrindinis atsakymas.
A. MATULAS (TS-LKDF). Čia yra kita tema, nelabai susijusi su šiuo įstatymo projektu, bet noriu priminti, kad vaistų kainos, kompensuojamųjų vaistų… išlaidos kompensuojamiesiems vaistams auga absoliučiai visose valstybėse. Mums prieš porą metų įvedus antkainius, ribojant, pavyko sumažinti išlaidas kompensuojamiesiems vaistams nuo 700 mln. iki beveik 600 mln. Padidėjo galbūt Ukmergėje ir Utenoje dėl to, kad pagal statistiką padaugėjo receptų, bet sumažėjo vieno recepto kaina. O dėl ko būtent viename ar kitame regione taip išaugo, aš tikrai negaliu pasakyti, bet su tuo projektu beveik nieko bendra neturi.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų klausia ponas M. Zasčiurinskas. Prašom.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, jums tai, be abejo, žinoma, bet ir kitiems tikriausiai žinoma, kad šis klausimas susijęs su labai dideliais pinigais. Mano klausimais toksai: su kokiomis farmacijos kompanijomis šitas pasiūlymas yra suderintas?
A. MATULAS (TS-LKDF). Kolega, su tokiu jūsų nusiteikimu, kad viskas, ką teikia kaimynas, yra blogai, toli mes nenueisime. Dar kartą sakau: Valstybės kontrolė pažymėjo, kad kai kurios ligoninės neperka visiškai jokių vaistų, net būtinosios pagalbos. Tai kaip jie suteikia būtinąją pagalbą pacientams? Paciento artimiesiems duoda sąrašą: eik, nusipirk, mes tau suteiksime pagalbą. Pasiūlė nustatyti sąrašą. Daugelyje valstybių yra toks sąrašas, ką privalo turėti ligoninės. Apie kokias farmacijos kompanijas mes kalbame, jeigu sakome, kad ligoninė turi turėti būtiniausių vaistų, kuriais ji gydo ligonius? Jūsų įtarimai čia visiškai… netgi įžeidžiantys, kolegos. (Balsai salėje) Privalomas, būtinas pirmajai pagalbai.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausimai ir atsakymai baigėsi. Dabar nuomonės už ir prieš. Nuomonė už – ponia V. M. Čigriejienė. Prašom.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamieji kolegos, kviečiu palaikyti šį įstatymą. Būtinoji pagalba ir farmacijos kompanijos – tai du skirtingi dalykai, nemaišykime to. Kokią būtinąją pagalbą jums teikia farmacijos kompanijos? Medikas teikia. Turi būti ligoninėje tų vaistų. Šitas įstatymas įpareigos ligoninės direktorių laikyti tuos vaistus, kurių reikia būtinajai pagalbai, ir viskas. Kviečiu balsuoti ir būti vieningiems.
PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonės prieš nėra. Gerbiamieji, balsuojame. Kas už, balsuoja už, kas prieš, balsuoja prieš, kas susilaiko – susilaiko.
Balsavimo rezultatai: balsavo 83, už buvo 50, prieš – 1, susilaikė 32. Taigi po pateikimo pritarta. Siūlomi komitetai: tai bus Sveikatos reikalų komitetas, papildomo nesiūloma. Siūloma svarstyti gegužės 7 d. Ir pranešėjas dar prašė Vyriausybės išvados. Ar bendru sutarimu, nebus priešingų?.. Taigi klausimo pateikimas baigtas.

16.20 val.
Sveikatos sistemos įstatymo 2, 11 straipsnių pakeitimo ir papildymo, III dalies II skyriaus pavadinimo pakeitimo, 49 straipsnio pakeitimo, Įstatymo papildymo 491 ir 492 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-19, Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 13 ir 52 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-20, Sveikatos draudimo įstatymo 31 ir 33 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-21, Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 4314 straipsniu ir 2391, 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-22 (pateikimas)

Kitas klausimas – visas blokas teikėjo pono A. Matulo, 2-11a, 11b, 11c, 11d klausimas. Prašom.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, išties teikiame labai svarbų įstatymo projektą, kuris įregistruotas praeitos kadencijos rudens sesijoje, jį pasirašė visi Seimo įvairių frakcijų medikai pagal išsilavinimą, dabar jis perregistruotas.
Dėl ko mes teikiame šį įstatymo projektą? Dėl to, kad praeitų metų vasario mėn. Sveikatos reikalų komitetas, kadangi gaudavome labai daug skundų dėl neteisėtų priemokų gydymo įstaigose, kreipėsi į Valstybinę ligonių kasą, kad patikrintų visas absoliučiai gydymo įstaigas. Ir ką mes gavome? Gavome, kad 85 ligoninėse iš pacientų imamos neteisėtos priemokos, kurių jie neturėjo teisės imti. Tos priemokos yra net įteisintos įvairiais vyriausiųjų gydytojų įsakymais. Todėl komitetas vasario 29 d. sudarė darbo grupę iš įvairių frakcijų atstovų, man teko vadovauti tai darbo grupei, ir parengė šį kompleksinį įstatymų projektą, kurio tikslas – aiškiai reglamentuoti, kokios paslaugos yra nemokamos. Nes dabar įstatymuose yra tik bendrais teiginiais apibrėžtos tos paslaugos, kokios yra mokamos, kokios nemokamos. Todėl šiuo įstatymo projektu mes siūlome nustatyti, kad visos paslaugos, nemokamos arba laiduojamos valstybės apmokamos paslaugos, yra nemokamos. Pirminės sveikatos priežiūros srityje už teikiamas paslaugas jokių priemokų bet kokiu lygiu – ar privačiu, ar valstybiniu – imti negalima. Tarp kitko, tai, ką mes čia teikiame, atitinka ir dabartinio sveikatos apsaugos ministro politiką.
Toliau aiškiai nustatome, kokios yra mokamos paslaugos, kad tokių mokamų paslaugų sąrašą nustato sveikatos apsaugos ministras, pavyzdžiui, nėštumo nutraukimą, ir t. t. Visos tos paslaugos yra mokamos. Toliau apibrėžiame, kokios paslaugos yra mokamos, jų sąrašą tvirtina pats įstaigos vadovas, suderinęs su steigėju, pavyzdžiui, įvairios komforto sąlygos, jeigu sudaromos papildomos komforto sąlygos. Na, ir įvedama, patikslinama sąvoka „mokamos paslaugos“. Tai yra tos, jeigu pacientas neprisirašęs prie gydymo įstaigos, jeigu jis nedraustas, jeigu jis neturi įstaigos siuntimo. Taip pat mes tiksliname, kada viešoji įstaiga gali teikti mokamas ir nemokamas paslaugas, mes atskiriame vadinamuosius srautus ir pasakome, kad eilė mokamų paslaugų viešojoje įstaigoje ir nemokamų turi būti atskira. Tai yra jeigu yra eilė sąnariui keisti arba kitoms paslaugoms, už kurias apmoka Ligonių kasa, ta įstaiga, jeigu yra eilė, negali teikti mokamų paslaugų, pavyzdžiui, jeigu pacientas už tą patį užmoka. Pirmiausia ji turi gydyti tuos pacientus, už kuriuos apmoka Valstybinė ligonių kasa. O teikti tas mokamas paslaugas gali arba kitoje vietoje, t. y. su kita įranga, ne valstybės nupirkta įranga, arba kitu laiku. Kaip dabar – visi gauname skundų: jeigu moka Valstybinė ligonių kasa, tavo eilė po trijų mėnesių arba po pusės metų, jeigu susimoki pats – po dviejų dienų.
Visos šios problemos darbo grupės pateiktame įstatymo projekte yra sprendžiamos, ir aš labai prašyčiau jūsų, kolegos, pritarti šiam įstatymo projektui, nes, kaip sakiau, daugelis teiginių atitinka dabartinės Sveikatos apsaugos ministerijos politiką. Ir, aišku, prašyčiau Vyriausybės išvados.
PIRMININKAS. Ačiū. Šeši Seimo nariai nori jūsų paklausti. Pirmas klaus ponas E. Jonyla.
E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, kai kalbame apie neteisėtas priemokas… Vis dėlto buvote valdžioje, ar nors vienas vyriausiasis gydytojas, ar dar kas nors buvo nubaustas už tai, kad vykdė galimai neteisėtą veiklą. Tikrai reikėtų pritarti jūsų projektui, mintis yra gera, aš tikrai balsuosiu už.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mano manymu, nelabai buvo nubausta, todėl aš su kolegomis teikiu komplektą ir 2-11d – Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo keletu straipsniu projektą, kuriame numatomos baudos. Jeigu įstaigos vadovas ar asmuo pažeis įstatymą ir teiks paslaugas, kurias privalo teikti nemokamai, apmokestins neteisingai, jis bus baudžiamas nuo kelių šimtų, jeigu pakartotinai, didesnėmis baudomis. To nebuvo iki šiol numatyta, dabar kompleksiškai šitas būtų sprendžiama.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų klausia ponas A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis kolega, ir jūs, ir aš prisiekėme ant Konstitucijos, o Konstitucijoje parašyta, kad sveikatos paslaugų suteikimas valstybinėse įstaigose yra nemokamas, jūs į įstatymą rašote iš karto, kad kai kas bus mokama. Ar nebus čia prieštaravimo tarp tų nuostatų, kurios įrašytos į Konstituciją, ir to, ką mes rašome įstatyme, juo labiau kad Konstituciniame Teisme jau yra bylų apie tą? Aš norėčiau išgirsti jūsų nuomonę. Ačiū.
A. MATULAS (TS-LKDF). Kolega, aš ir prašau Vyriausybės nuomonės, kad ji pasakytų savo poziciją dėl kai kurių dalykų. Dabar šie dalykai yra reglamentuoti ministro įsakymu arba įstatyme tik abstrakčiai yra pasakyta, nes jeigu žmogus neapsidraudęs, jeigu žmogus atvykęs, sakykime, iš kitos šalies, jeigu žmogus neprisirašęs prie įstaigos, yra bendrieji reikalavimai, nesvarbu, koks bus Konstitucinio Teismo išaiškinimas, jeigu žmogus neįvykdo šitų reikalavimų, yra nedraustas arba, pavyzdžiui, plastinės operacijos, arba neštumo nutraukimai, abortai, jie ir mokami. Tą sąrašą ir dabar tvirtina ministras. Bet dabar įstatyme labai aiškiai pasakoma, už ką žmogus negali būti… už kokias paslaugas, pirmiausia už pirmines, negali būti imamos jokios priemokos nei privataus verslo, nei viešosios įstaigos. Tai šis įstatymas iš esmės labai daug problemų išsprendžia ir pagerina pacientų situaciją.
PIRMININKAS. Ačiū už išsamų atsakymą. Klausia ponas K. Komskis. Prašau.
K. KOMSKIS (TTF). Iš tiesų, gerbiamasis pranešėjau, pasiūlymas tikrai neblogas, tik gaila, kad jūs jo nesiūlėte tuo laiku, kai buvote komiteto pirmininkas. Bet vis tiek aš norėčiau sužinoti, apie kokią sumą mes šnekame, kokią dabar ligoninės surenka iš pacientų, prašo primokėti? Ar mes galime pasakyti, iš kur tie pinigai bus kompensuojami? Nes aš matau, kad ne viena ligoninė tikrai yra prie bankroto ribos.
A. MATULAS (TS-LKDF). Kolegos, aš kaip tik kaip pirmininkas ir vadovavau tai darbo grupei, ir teikiau šį įstatymo projektą per praeitą sesiją, kai buvau pirmininkas. O jūs žinote, kad valstybė šiais metais skyrė 4 mlrd. maždaug 140 mln. Lt, tai sudaro apie 4 % bendrojo vidaus produkto. O apskritai sveikatos apsaugai mūsų valstybėje yra išleidžiama apie 7 %. Vadinasi, skirtumas nuo 4 iki 7 % yra didžiulis. Mokslininkai ir sveikatos specialistai mano, kad dabar apie 20–30 % privačių lėšų žmonės išleidžia sveikatos apsaugai, pavyzdžiui, odontologijai. Beveik visa odontologija yra privati ir pačios odontologinės įstaigos nenori sudaryti sutarčių su Ligonių kasa dėl to, kad įkainiai yra labai maži. Iš esmės to įkainio, kiek mokama už vieno žmogaus odontologines paslaugas, pakaktų, kaip aš sakau, išsižioti, suskaičiuoti dantų formulę ir užsičiaupti. Ir tų pinigėlių iš esmės nelieka. Įskaitant visas privačias lėšas, kurias dabar žmonės moka, tai sudarytų iki 30 %, mano manymu.
PIRMININKAS. Ačiū, pone Antanai. Jūs labai stengiatės plačiai mums čia išaiškinti. Gerai. Klausia ponia O. Valiukevičiūtė. Prašom.
O. VALIUKEVIČIŪTĖ (TTF). Gerbiamasis daktare, jūs puikiai žinote, kad ne visi Lietuvos žmonės yra drąsūs, sąmoningi, ypač sergantys žmonės, pacientai. Kaip jie bus informuojami, kad nuo tam tikro laiko tos paslaugos bus nemokamos?
A. MATULAS (TS-LKDF). Mes visi informuosime, valstybė turi informuoti. Bus skelbiama „Valstybės žiniose“ ir Sveikatos apsaugos ministerija, Ligonių kasa viešins šituos dalykus. Kiekvienoje įstaigoje dabar yra iškabintos taisyklės, kokios paslaugos mokamos, kokios nemokamos. Tie dalykai yra aiškiai reglamentuoti. Jeigu mes ką nors pakeisime ir pasakysime, už ką kategoriškai negalima mokėti, visi žinos. Tuo labiau, kai numatome baudas, tai atsiras atsakomybė ir tam tikra baimė. Dabar suvaldyti šitą procesą be atsakomybės, o jos nenori vyriausieji gydytojai, kai kurie daktarai, kurie paduoda lapelį, o ant jo nieko neparašyta, tik ką nusipirkti ir nėra jokio įstaigos pavadinimo, parašo ir antspaudo, tada žmogus ir nesupranta, kas čia vyksta. Sakome, lyg ir nemokamai, o iš tikro yra pusiau mokamai.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas M. Bastys. Prašom.
M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, turbūt niekam nekyla jokių abejonių, kad sveikatos apsaugos sistemoje yra tikrai susikaupę nemažai problemų. Jūs beveik aštuonerius metus vadovavote Sveikatos reikalų komitetui, dabar esate pavaduotojas ir, be abejo, esate gerai įsigilinęs į tas problemas ir dabar rodote tam tikrą iniciatyvą. Sakykite, ar šis projektas yra derintas su privačios medicinos sektoriumi, asocijuotomis ir valstybinėmis struktūromis? Mes matome, kaip viešojoje erdvėje kyla tam tikras nepasitenkinimas, kai projektai yra teikiami nesuderinus su tomis struktūromis, kurios šiandieną teikia visas sveikatos apsaugos paslaugas. Dėkoju už atsakymą.
A. MATULAS (TS-LKDF). Ačiū, kolega, už gerą klausimą. Išties man teko vadovauti keletą metų, šiek tiek daugiau, negu jūs sakote, būti komiteto pirmininku. Visuose sektoriuose yra problemų, bet šiandien sveikatos apsaugą palaiko 46 % visuomenės. Man atrodo, yra gana nebloga situacija. O darbo grupėje dalyvavo ir privačių įstaigų atstovai, ir asociacijų bei viešųjų įstaigų vadovai. Ne su visais teiginiais jie sutiko, bet darbo grupė ir komitetas balsavo už tą įstatymo projektą ir siūlė jį pateikti Seimui. Be abejo, privatininkai nesutinka su tuo, kad pirminiu lygiu jokių priemokų nėra. Pavyzdžiui, nueini į dabar jau gerai žinomas privačias įstaigas ir tau sako: gerai, tu prisirašyk pas mus, bet papildomai dar sumokėk kelis šimtus. Jie neturi tam teisės ir, aišku, su tuo nesutinka. Bet jeigu mes sakome, kad sąlygos turi būti vienodos, ką ir gerbiamasis kolega ministras V. P. Andriukaitis dabar sako, kad sąlygos turi būti vienodos, tai atitinka tą dvasią, ir jeigu nori, kad žmogus prisirašytų pas tave ir gautum valstybės apmokėjimą iš ligonių kasų, tai sąlygos turi būti visiems vienodos ir jokių priemokų neturi būti.
PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą. Paskutinis klausia V. Kamblevičius. Prašom, pone Vytautai.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Gerbiamasis kolega, iš tikrųjų čia yra geras pataisymas, tačiau mane labiausiai domina, kas suvaldys šitą visą sistemą, ar čia reikės papildomų kontrolierių ir panašiai? Čia bus tiek painiavos.
A. MATULAS (TS-LKDF). Suvaldys valstybė. Yra kontroliuojančios institucijos, yra Mokesčių inspekcija, yra policija, yra Sveikatos ministerija, yra Akreditavimo tarnyba, Valstybinė ligonių kasa. Valstybinei ligonių kasai bus pavesta tikrinti kai kuriuos dalykus, kad nebūtų imamos priemokos. Alytaus rajone papildomai kontroliuos ir Seimo narys V. Kamblevičius, Pasvalio rajone – A. Matulas ir t. t. Mes irgi turime prisidėti prie tos kontrolės. Jeigu ateina pacientas ir pasiskundžia, kad jam liepė nusipirkti kokį nors gimdymo paketą, tai mes padedam išsiaiškinti, kad tai neteisinga, nes kodekso pataisa numato, kad įstaiga privalės grąžinti tuos pinigus. Be to, yra dar viena pataisa. Sakykim, žmogus renkasi brangesnę paslaugą, pavyzdžiui, lęšiuką. Dabar labai dažnai eina į privačią įstaigą ir valstybė jam nuperka lęšiuką, bet jis to lęšiuko nenori, jam netinka kokybė, jis pasirenka brangesnį. Būna taip, kad valstybė apmoka už tą lęšiuką, o žmogus už tą brangesnį vėl viską sumoka. Čia siūloma, jeigu jis pats renkasi brangesnį produktą, kurio valstybė nenuperka, jis sumoka tik kainos skirtumą. Dabar išeina, kad valstybė sumoka įstaigai ir dar sumoka žmogus. Čia daugelį dalykų siūloma spręsti.
PIRMININKAS. Ačiū, pone Antanai, jūs atsakėte į visus klausimus, galima trumpai pailsėti. Nuomonės už ir prieš. Už užsirašė ponia V. M. Čigriejienė. Prašom, nuomonė už.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamieji kolegos, aš kviečiu palaikyti komiteto pirmininko pavaduotojo pateiktus įstatymų projektus, kadangi čia sąvokos apibrėžia mokamas ir nemokamas paslaugas. Šitie įstatymai tikrai pagerins paciento situaciją ir bus aiškiau. Todėl kviečiu balsuoti už.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, gal nebus nuomonės prieš ir bendru sutarimu? (Balsai salėje) Balsuojame. Gerai, balsuojame. Skelbiu balsavimą dėl šio klausimo.
Balsavimas baigtas. Balsavo 70 Seimo narių: už – 55, prieš nėra, susilaikė 15. Pritarta.
Yra siūlymas, kad pirmuosius tris klausimus – Nr. XIIP-19, Nr. XIIP-20, Nr. XIIP-21 – svarstytų pagrindinis Sveikatos reikalų komitetas, Nr. XIIP-22 – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Kitų nuomonių nebus? Ačiū. Svarstymas. Pateikėjas prašo Vyriausybės išvados. Prieš nėra. Svarstysime gegužės 30 d. Ačiū.

16.37 val.
Sveikatos sistemos įstatymo papildymo 381 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-49, Akcizų įstatymo 23, 24, 25 ir 26 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-50 (pateikimas)

Kitas 2-12a, 2-12b klausimas. Pranešėjas irgi ponas A. Matulas. Prašom, pone Antanai. Projektai Nr. XIIP-49, Nr. XIIP-50.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, teikiame Sveikatos sistemos įstatymo ir Akcizų įstatymo pataisas, kuriomis siūlome įsteigti Sveikatingumo fondą. Tai yra 2 % padidinus akcizą visiems alkoholiniams gėrimams, alkoholis pabrangtų keliais centais. Gamintojai arba dalis gamintojų neprieštarauja, jeigu visiems būtų didinama. Būtų surinkta apie 19 mln. Lt ir iš tų pinigų būtų galima finansuoti bendruomenės sveikatos programas. Šie metai yra paskelbti Sveikatingumo metais, būtų galima finansuoti įvairias mokyklų programas, bendruomenių programas. Kolegos, siūlyčiau pritarti šiam įstatymo projektui, nes yra nemažai valstybių, kurios dalį pinigų, gautų iš akcizo pardavus cigaretes ir alkoholį (čia siūloma tik už alkoholį), skiria Sveikatingumo fondui. Kadangi yra priimtas tas pats fiskalinis įstatymas, aš siūlyčiau prašyti Vyriausybės išvados. Tai būtų galima daryti nuo kitų ar dar nuo kitų metų, bet svarbiausia, kad mes tą turime pradėti daryti. Ta Vyriausybė, kuri priims šitą sprendimą ir pagaliau įsteigs Sveikatingumo fondą, išties įeis į istoriją, nes tada prasidės realus procesas, kai mes galėsime skatinti sveiką gyvenseną, mokyti žmones sveikiau gyventi, finansuoti įvairius judėjimus, organizacijas. Labai prašau pritarti šiam įstatymo projektui po pateikimo ir prašyti Vyriausybės išvados, o Vyriausybė tegu apsisprendžia, nuo kurių metų ir kada pradėti šitą dalyką daryti.
PIRMININKAS. Ačiū. Taigi klausia ponas E. Jonyla.
E. JONYLA (LSDPF). Dėkui, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, vis tiek apie kokią sumą galėtume galvoti? Vis tiek kažką skaičiavote tikriausiai? Ačiū.
A. MATULAS (TS-LKDF). 2 % akcizų padidinimas – į fondą įplauktų per metus apie 19 mln. Lt.
PIRMININKAS. Ačiū. Ponas M. Bastys.
M. BASTYS (LSDPF). Aš atsisakau.
PIRMININKAS. Gerai. Ponas V. Kamblevičius. Prašau.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, iš tikrųjų, aišku, geras čia numatytas sprendimas. Tačiau noriu paklausti, kur bus tas fondas priskirtas: prie Vyriausybės, prie Sveikatos ministerijos ar jis bus visiškai neutralus?
A. MATULAS (TS-LKDF). Vyriausybės nustatyta tvarka. Vyriausybė nustatys, Vyriausybė turi įstatymo įgyvendinamuosiuose aktuose nustatyti, kas tą fondą valdys. Čia mes paliekame Vyriausybės kompetencijai, t. y. jūsų daugumos.
PIRMININKAS. Ačiū. Atsakėte į visus klausimus. Nuomonė yra tik už. Suteikiama nuomonė už ar atsisako? Atsisako ir ponia Vida, ir ponia Vincė, taip? Ačiū. Taigi balsuojame, o gal bendru sutarimu? Prieš nėra. Pritarta bendru sutarimu. Balsuojame? (Balsai salėje) Gerai, balsuojame. Skelbiu balsavimo pradžią.
Balsavimas baigtas. Balsavo 63: už – 39, prieš – 3, susilaikė 21. Taigi po pateikimo pritarta.
Dėl Vyriausybės išvados niekas neprieštarauja. Tada siūlome, kad dėl klausimo Nr. XIIP-49 pagrindinis komitetas būtų Sveikatos reikalų komitetas, o dėl Nr. XIIP-50 – Biudžeto ir finansų komitetas ir papildomas – Sveikatos reikalų komitetas. Kitų nuomonių nėra? Nėra. Taigi pritarta.
Svarstymą numatome gegužės 30 d.

16.42 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 1773 straipsniu ir 225 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-45 (pateikimas)

Darbotvarkės 2-13 klausimas – Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 1773 straipsniu ir 225 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-45. Pranešėjas – A. Matulas. Prašau.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, prieš porą metų, atrodo, policija kreipėsi į Sveikatos reikalų komitetą prašydama išspręsti vieną problemą, t. y. uždrausti girtuokliauti, vartoti alkoholį automobiliuose, nes važiuojant yra blaškomi vairuotojai. Žmonės skųsdavosi, kad jaunimas susiburia automobiliuose kažkokiose aikštelėse, ten girtuokliauja, leidžia muziką. Ir mes tą padarėme. Parlamentas uždraudė vartoti alkoholį automobilių salonuose, išskyrus, jeigu jis atskirtas gamyklos kabina nuo salonų.
Bet mes užmiršome, tiksliau, aš, matyt, kaip teikėjas to projekto, užmiršau kartu pateikti ir Administracinių teisės pažeidimų kodekso pataisas, numatančias baudas, atsakomybę. Dabar policija sako: jūs padarėte gerą darbą, šiek tiek galime valdyti situaciją, bent iš to nepaklusnaus jaunimo pareikalauti, kad jis negirtuokliautų viešoje vietoje, bet nenumatėte baudų. Todėl taisome savo klaidą ir numatome atsakomybę. Pavyzdžiui, pirmą kartą bauda nuo 100 iki 300 Lt, jeigu pakartotinai per metus laiko – nuo 300 iki 500 Lt. Labai prašyčiau pritarti, nes įstatymą priėmėme, o atsakomybės nėra. Policija prašo numatyti tokią atsakomybę, nes išties labai daug įvyksta avarijų, kai jaunimas girtuokliauja, arba nesvarbu, ir ne jaunimas girtuokliauja automobilyje, o vairuotojas blaškomas, kartais prikalbinamas irgi vartoti, ir mes turime labai skaudžių pasekmių. Įstatymas jau yra priimtas, jis veikia, bet nenumatėme atsakomybės. Aš prisiimu kaltę.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas V. Simulikas. Prašom.
V. SIMULIK (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamasis kolega Antanai, iš tikrųjų ta įstatymo nuostata teoriškai yra, o jūs su policininkais, dirbančiais gatvėse, kalbėjote? Ne su pareigūnais, turinčiais laipsnius, bet su tais, kurie dirba kiekvieną dieną? Tai praktika, teismų praktika, kiek yra paimtų keleivių, kurie kartu sėdėjo, bet vairuotojas buvo blaivus, visi yra išteisinti. Tai mes darome teorinį darbą toliau. Toliau numatome kažkokius skaičius, o realiai yra nulis. Apie vairuotojus aš nešneku, vairuotojas yra atskira linija, bet keleiviai šiuo atveju, žinokite, patikėkite… Pakalbėkite su eiliniais pareigūnais, kurie dirba gatvėse. Ta nuostata yra graži vėliava, ir tiek.
A. MATULAS (TS-LKDF). Kolegos, įstatymas jau yra priimtas, jis veikia. Aš tikrai šneku ne su vienu pareigūnu. Ne su vienu. Jie tikrai pripažįsta, kad naudos yra, tik mes ne iki galo padarėme. Jūs nuvažiuokite į Ameriką, nuvažiuokite į kitas šalis ir pabandykite ekskursijų metu girtuokliauti mašinose. Taip nėra. Mes turime tapti civilizuotesne valstybe. Mes sugebėjome atsisakyti bambalio, sugebėkime ir numatyti atsakomybę, nes įstatymas jau veikia. Čia aš neteikiu projekto dėl tolesnių suvaržymų. Tam tikri suvaržymai jau yra, bet reikia numatyti baudas, nes policija sako: jūs pabaikite darbą.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausimai baigti. Nuomonės prieš nėra. Gal ir už nebus? Ponia? (Balsai salėje) Gerai. Ačiū. Siūlymas yra bendru sutarimu? (Balsai salėje) Taip, na, matote. Puiku. Pritarta bendru… (Balsai salėje) Na, ne. Gerai. Tada balsuojame dėl šito klausimo.
Balsavimas baigtas. Balsavo 66 Seimo nariai: už – 41, prieš – 7, susilaikė 18. Taigi pritarta.
Siūlome dėl įstatymo projekto Nr. XIIP-45 pagrindiniu komitetu skirti Teisės ir teisėtvarkos komitetą. Prieš nėra. Papildomų nėra. Svarstymas – gegužės 9 d. Prieš nėra. Pritarta.
Gerbiamieji, norėčiau informuoti, kad mūsų Seimo posėdžio salės balkone dalyvauja mūsų svečiai iš Gruzijos, iš Gruzijos parlamento. Tai siūlau pasveikinti visus mūsų bičiulius iš Gruzijos. (Plojimai) Ačiū. Tikimės, kad jūsų vizitas pasitarnaus dar geresniems santykiams tarp mūsų valstybių.

16.48 val.
Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4704 (pateikimas)

Darbotvarkės 2-14 klausimas. Gerbiamieji, jūs tarpusavyje kažkaip negalite sutarti. Siūlymas – 2-14 klausimas. Pranešėjas – ponas A. Ažubalis. Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4704. Prašau, pone Audroniau.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Kolegos Seimo nariai, pristatau įstatymo projektą, dėl kurio balsuojant tikiuosi išskirtinės Seimo narių vienybės, nes į Lietuvos Respublikos atmintinų dienų įstatymą siūlau įtraukti Pasaulio lietuvių vienybės dieną.
Trumpai pristatysiu, kodėl to viso reikia ir kodėl būtent liepos 17 d. pasirinkau siūlyti. Mintis paskelbti Lietuvių santalkos dieną nėra nauja. Tikrasis sumanytojas – prieškario Lietuvos generalinis konsulas Niujorke Povilas Žadeikis. Jo iniciatyva dar 1932 m. Kaune įkurta užsienio lietuviams remti draugija. Ji ir pasiūlė liepos 17 d., tragiškos Stepono Dariaus ir Stasio Girėno žūties dieną, paskelbti Amerikos, o vėliau ir Viso pasaulio lietuvių vienybės minėjo diena. Kaip tik šiemet liepos 17 d. sukanka 80-osios Stepono Dariaus ir Stasio Girėno žūties metinės, todėl būtų išmintinga įprasminti jų žygdarbį ir lietuvių vienybės troškimą įtvirtinant Pasaulio lietuvių vienybės dieną Respublikos atmintinų dienų sąraše. Tuo labiau kad tai nėra joks išradimas – panašiais simboliais naudojasi dauguma gausias diasporas turinčių valstybių. Pavyzdžiui, jau nuo 2002 m. mūsų kaimynų lenkų Senatas gegužės 2 d. yra paskelbęs Pasaulio lenkų diena, o po savaitės – balandžio 6 d. visame pasaulyje ir vėl susivienys škotai. Kad entuziazmo netrūksta ir lietuviams, esame puikiai įrodę. Bene geriausias pavyzdys – pernai įvykęs Pasaulio lietuvių jaunimo susitikimas, kurio metu į Lietuvą susirinko daugiau nei 3 tūkstančiai lietuvių jaunuolių iš viso pasaulio. Jis sulaukė ypatingos sėkmės ir parodė, kad po pasaulį pasklidę tautiečiai nori ir turi bendrauti ir bendradarbiauti. Primenu, šis susitikimas taip pat buvo skirtas Pasaulio lietuvių vienybės dienai paminėti.
Rengiamasi aktyviai ir šiais metais tą patį rengti. Yra numatyta įvairių renginių, o Pasaulio lietuvių jaunimo sąjunga Vilniuje, Rotušės aikštėje, tą pačią dieną rengia koncertą „Vienybė“. Pagaliau būtent liepos 17 d. – Vienybės dieną šiemet į naują misiją ir vėl išlydėsime projekto „Misija Sibiras“ dalyvius. Kolegos, siūlau pritarti po pateikimo. Ačiū už jūsų dėmesį.
PIRMININKAS. Ačiū pateikėjui. Jūsų niekas nenori paklausti. Nuomonės prieš nėra, bet yra už. Gal mes?.. Ačiū. Gal bendru sutarimu? Prieš niekas. Taigi pritarta jūsų projektui bendru sutarimu. Numatoma svarstyti balandžio 25 d., o pagrindinis yra Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas. Tai papildomas… (Balsai salėje) Kokį komitetą jūs siūlote?
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Aš tik norėčiau pasakyti, kad paprastai, kaip Užsienio reikalų ministerija kuruoja išeiviją, tai šiuo atveju ir Užsienio reikalų komitetas natūraliai kuruoja…
PIRMININKAS. Užsienio reikalų komitetas. Ar bus prieštaravimų, kad pagrindinis komitetas būtų Užsienio reikalų komitetas? Nėra. Taigi pagrindiniu komitetu tapo Užsienio reikalų komitetas. Svarstymas balandžio 25 d. Ačiū. Šis klausimas… Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas papildomas? Niekas nesiūlė. Jeigu norės, tai pasvarstys.

16.52 val.
Pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4648 (pateikimas)

Kitas darbotvarkės klausimas. Grįžtame prie 2-4 – Pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4648. Pranešėjas – J. Razma. Prašom.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, dabar galiojančiame įstatyme yra parašyta, kad nuteistiems už tyčinius nusikaltimus pareigūnams valstybinė pareigūnų ir karių pensija neskiriama. Taip yra dabar. Bet kaip realiai atsitinka? Ne vienu atveju, kai iškyla įtarimų pareigūnui, jeigu jis jau yra sulaukęs tokio amžiaus, kad turi teisę išeiti į pensiją, jis labai mikliai išeina į pensiją tik prasidėjus tyrimui, jeigu po to tas tyrimas ir būna rezultatyvus, jis yra nuteisiamas, jis jau tą valstybinę pensiją turi ir nėra mechanizmo kaip nors tą sprendimą keisti ir ją atsiimti. Todėl aš ir siūlau, kad tais atvejais, kai pradedamas ikiteisminis tyrimas ar formuluojamas kaltinimas, kad sprendimas dėl pareigūno valstybinės pensijos būtų tuomet, kai baigsis teismas arba kai bus nutrauktas ikiteisminis tyrimas, jeigu jis pasakys, kad nieko ten nerasta. O jeigu pareigūnui prabėgtų tam tikras laikas dėl štai tokio nukėlimo, yra parašyta, kad būtų skyrimas galimas atgaline data įvertinant tą prarastą laiką, jeigu būtent, kaip minėjau, ikiteisminis tyrimas pasako, kad pareigūnas nekaltas. Ši idėja yra atsiradusi ne mano galvoje. Ji yra iškelta pačių teisėsaugos tarnybų vadovų, kurie susidūrę su mano minėtais atvejais mano, kad tai yra neteisinga, jeigu smarkiai nusižengęs pareigūnas gali taip išsisukti ir ramiausiai gauti valstybinę pensiją.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti ponas M. Zasčiurinskas. Prašau, Mečislovai. Nėra pono Mečislovo. Ponas A. Dumbrava.
A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Čia, kaip aš suprantu, suveikė kaip ir tokia nekaltumo prezumpcija? Žodžiu, kol žmogus nenuteistas, negalima imtis jokių tokių veiksmų?
J. RAZMA (TS-LKDF). Taip, iš tikrųjų netiktų pasakyti, kad jam pensija neskiria vien dėl to, kad prasidėjo ikiteisminis tyrimas.
A. DUMBRAVA (TTF). Aš supratau. Bet aš tiktai norėčiau paklausti. Ar jūs maždaug turite statistiką, kiek nuo to žmonių nukentėjo iki šio laikotarpio? Ar tai buvo dažnai, ar tai buvo vienetai? Ačiū.
J. RAZMA (TS-LKDF). Kai ne taip seniai kalbėjausi su Muitinės departamento vadovu, jis minėjo, kad per metus keletas tokių atvejų yra. Be abejo, mes suprantame, kad čia nėra masiškai, nėra tiek daug tų tyrimų ir baudžiamųjų nusižengimų, kuriuos padaro pareigūnai. Policijos turbūt čia bus, nes jų daugiau yra, bus didesni skaičiai. Čia turbūt gali liesti per metus keliolika, gal keliasdešimt asmenų, ne daugiau.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Suprasdamas tos temos aktualumą, aš norėjau paklausti. Ar jūs nesvarstėte kitokio mechanizmo, kad būtų galima tą pensiją, kuri paskirta, kai teismas pripažins vis dėlto kaltu, tiesiog išieškoti, nes šiaip gali būti atvejis, kad teismas ilgai vilkins sprendimą, žmogus negaus pensijos, o paskui tada su ta gauta pensija turės sumokėti Civiliniame kodekse numatytas palūkanas, tuo metu jis negaus papildomų pajamų, bus visiškai nekaltas? Ar ne geriau tada naudoti priešingą mechanizmą sprendžiant šitą problemą?
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš manau, kad priešingas mechanizmas nebūtų geras, ypač dėl tų pareigūnų, kurie būtų pripažinti teismo padarę tyčinį nusikaltimą. Jie jau to tyrimo laikotarpiu ramiausiai būtų pensiją gavę. Aš suprantu, kad tas, kuris jaučiasi teisus, čia gali jaustis nepagrįstai, kad jo situacija apsunkinta, bet aš tikiuosi, kad mūsų teisėsauga be reikalo tų nepagrįstų ikiteisminių tyrimų tikrai nedarys. Čia gal pavienių atvejų tokių gali pasitaikyti. Aš manau, kad šitas variantas vis dėlto yra geresnis negu jūsų pasiūlytas „socialiai“ jautresnis.
PIRMININKAS. Ačiū. Yra nuomonė prieš, yra nuomonė už. Taigi gal nuomonę prieš – ponia L. Graužinienė.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš noriu priminti, kad mūsų Konstitucija garantuoja nekaltumo prezumpciją, tol, kol yra neįrodyta, jokios sankcijos negali būti taikomos, o čia jau būtų tikrai sankcija. Tokiu atveju manau, kad teisingai pasakė gerbiamasis R. Dagys, kad, išsiieškant negautą sumą, reikėtų valstybei sumokėti daug didesnę sumą. Todėl aš vis dėlto vadovaujuosi Konstitucija ir negaliu pritarti šitam teiktam projektui. Tol, kol nėra nuteistas žmogus ir teismo sprendimas neįsiteisėjęs, jokių sankcijų taikyti negalima. Mano nuomonė būtų prieš.
PIRMININKAS. Ačiū, ponia Loreta. Nuomonės prieš pranešėjas nelabai klausė. Gal paklausys nuomonės už. Ponas R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, problema tikrai akivaizdi, ji egzistuoja ir tokių dalykų ne vienas faktas yra. O pagal kokį mechanizmą mes tvarkysime būtent redaguodami šį straipsnį, tikrai komitetas galės pasvarstyti atvirkštinę tvarką. Iš tikrųjų turbūt yra blogai, kai žmogus gauna pensiją dirbtinai pabėgęs nuo padaryto nusižengimo, mes duodame jam užtarnautą valstybinę pensiją ir panašiai. Klausimas, kaip tai sureguliuoti, ar jis turi grąžinti tą pensiją, kuri jam išmokėta, nes dabar socialinėje srityje tokia sistema yra. Jeigu gautos neteisėtai pašalpos ar kas nors, iš jo išieškoma. Valstybė išieško tas pašalpas, ir žmogus turi grąžinti. Tai yra įprastinė tvarka. Galimas ir teisinis, bet vis tiek tai bus to paties straipsnio pataisymai. Manau, tikrai galima po pateikimo pritarti, komitete surasti teisinį sprendimą, kuris išspręstų problemą teisingiau.
PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonės už, prieš išsakytos. Balsuojame. Skelbiu balsavimą dėl Pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIP-4648. Pateikimo stadija.
Balsavimas baigtas. Ačiū. Balsavo 59: už – 31, prieš – 7, susilaikė 21. Pone J. Razma, jūsų pasiūlymui pritarta. Siūlomi komitetai: pagrindinis – Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Kitų nuomonių nėra. Bendru sutarimu. (Balsai salėje) Prašau, teikite pasiūlymus.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū. Aš siūlyčiau kaip tik Teisės ir teisėtvarkos komitetą pagrindiniu, o Socialinių reikalų ir darbo komitetą papildomu, nes šioje vietoje pirmiausia turi būti teisinis sprendimas.
PIRMININKAS. Prašau, gerbiamasis.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš manau, kad Seniūnų sueiga teisingai nustatė. Čia visą laiką buvo… Mes kalbame apie valstybines pensijas, nesvarbu, kad vadinasi pareigūnų ir karių. Taip pat ruošiame pataisas dėl statutinių pareigūnų. Todėl logiška turėti vienose rankose… nagrinėti visi komitetai, bet čia yra pensinė sistema.
PIRMININKAS. Ačiū. Seniūnų sueiga pasiūlė, tačiau sprendimas priimamas Seimo posėdžio metu. Bendros nuomonės nėra, taigi siūlau balsuoti. Mes balsuosime galbūt alternatyviu būdu. Kas už tokį pasiūlymą, koks yra projekte, balsuoja už, kas už ponios Loretos variantą, balsuoja prieš. Skelbiame balsavimą. Kas už balsuoja – už tai, kaip pasiūlyta projekte, kas prieš – už Loretos siūlymą, atvirkščiai. Prieš – pagrindinis Teisės ir teisėtvarkos komitetas, o už – pagrindinis Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Ačiū.
Už – 31, prieš – 25. Pritarta pateiktam projektui. Pagrindinis – Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Siūloma svarstyti gegužės 14 dieną. Prieš nėra, kitų nuomonių nėra. Šio klausimo pateikimą baigėme.

17.03 val.
Alkoholio kontrolės įstatymo 5 ir 34 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-298 (pateikimas)

Darbotvarkės 2-6 klausimas. Pranešėja – ponia A. Bilotaitė. Prašau. Ponia Agnė pristatys Alkoholio kontrolės įstatymo 5 ir 34 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-298.
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, turiu garbės pristatyti Seimo narių grupės „Už Lietuvą be korupcijos“ vardu parengtą Alkoholio kontrolės įstatymo projektą, kurio esmė – uždrausti kioskuose ir kitose laikinose prekybos vietose prekiauti produktais, kurių alkoholio koncentracija yra didesnė nei 20 %.
Kokios yra priežastys, paskatinusios parengti šį įstatymo projektą? Pirmiausia aš turiu čia keletą vaizdinių priemonių. Mano rankose yra kosmetiniai gaminiai. Gal teko susidurti, gal neteko, manau, kad greičiausiai jums nėra tekę. Esmė tokia, kad jie yra vadinami kosmetiniais gaminiais, bet jų paskirtis yra visai kitokia. Jie yra geriami, jie nenaudojami kaip kosmetika. Kaip rodo statistika, apie 90 % jais ne veidą valo arba skalauja burną, o tiesiog juos geria. Ką dar rodo tokios tendencijos, kad jų pardavimai nuolat auga. Žinoma, tai tikriausiai nereiškia, kad žmonės labiau susirūpino savo higiena, bet tiesiog rodo baisią statistiką, kad žmonės jais žaloja savo sveikatą.
Taip pat norėčiau pereiti prie kitos priežasties – tai yra sveikata, visuomenės sveikata. Jeigu žinote, pavyzdžiui, nepilnamečiams, vaikams yra draudžiama parduoti alkoholinius gėrimus, tai šiuo atveju parduoti šitokius gėrimus, kurių stiprumas yra apie 60 laipsnių, nėra jokių apribojimų.
Paskutinė priežastis. Manau, ji irgi yra labai svarbi – tai yra žala valstybės biudžetui, nes šitie kosmetiniai gėrimai sudaro apie 7 % visos alkoholio rinkos ir dėl to biudžetas patiria didžiulę žalą. Įsigaliojus šiam įstatymo projektui tikimasi, kad į biudžetą būtų surinkta iki 50 mln. Lt papildomų akcizo ir pridėtinės vertės mokesčių. Tai tiek. Mielai atsakysiu į jūsų klausimus. (Triukšmas salėje)
PIRMININKAS. Ačiū, ponia Agne. Labai paprašysiu surimtėti. Nuotaikos, matyt, jau prieššventinės. Ir kairioji pusė…
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Nelabai rimtai nusiteikę…
PIRMININKAS. …ir dešinioji. Taigi klausimai. Klausia ponas E. Jonyla.
E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamoji kolege, jūs teigiate, kad šitas gėrimas yra nuodai. Daugelis žmonių apie tai net neinformuoti, bet jūs nesiūlote užrašyti ant viršaus, kad tai yra nuodai, kaip nors informuoti žmones. Aš manau, kad tų nuodų kiekis nesumažės, jeigu jie nueis nusipirkti į prekybos centrą. Gal reikėtų mums pagalvoti, ar verta, sakykim, leisti pardavinėti tokį gėrimą ar tokią kosmetiką? Gal reikia išvis uždrausti tokios koncentracijos pardavinėjimą? Ačiū.
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, pirmiausia aš tikrai sutinku, kad tai yra nuodai, bet reikia pažymėti vieną dalyką, kad tai yra įvardijama kaip kosmetikos gaminiai. O kosmetikoje pas mus dažnai yra naudojamas tam tikras spirito kiekis. Imkime ir kvepalus, ir kitas priemones. Tokiu atveju reikštų, kad mes uždraustume ir kitas kosmetikos priemones. Kalbant apie šitą produktą reikėtų pažymėti tokį dalyką, kad jo gamintojai, kurie užsiima šiuo verslu, orientuojasi ne į tą rinkos segmentą, kuris vartoja šitą toniką kaip veido valiklį, bet jį vartoja kaip kažkokį gėrimą, kuriuo gali apsisvaiginti. Čia yra problema. Ir čia yra tam tikrų apribojimų, kad negali būti parašyta, kad vartojamas kaip kažkoks gėrimas. Yra parašyta, kad tai yra kosmetika, nėra netgi, man regis, labai didelėmis raidėmis parašyta, koks stiprumas, bet, suprantate, nepaisydami to, žmonės vartoja ne pagal paskirtį.
PIRMININKAS. Ačiū. (Balsai salėje)
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Galima paragauti.
PIRMININKAS. Ponas Remigijus, matyt, apsigalvojo klausti. Klausia A. Matulas. (Balsai salėje) Irgi nėra. Ponia I. Šiaulienė. Nėra. Ponas R. Markauskas. Yra, kaip tai nėra. Yra.
R. MARKAUSKAS (DPF). Kolege, ar yra žinoma atvejų, kad vartojant būtent šitą produkciją buvo stiprių apsinuodijimų ar mirties atvejų? Ir kaip tai galėtų atsiliepti smulkiesiems verslininkams? Ar būtų daug uždaryta vadinamųjų kioskelių? Ačiū.
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Taip, reikia pasakyti, kad toksikologai atvirai sako, kad šiuo produktu daroma didžiulė žala sveikatai, nes tai yra izopropilo alkoholis, kuris iš tikrųjų labai smarkiai paveikia nervų sistemą, taip pat kepenis. Žinoma, galbūt tas poveikis pasireiškia ne iš karto, bet tai yra labai kenksminga. Ir kas yra baisiausia, kad vaikai gali vartoti tokius dalykus, nes jiems nėra apribota galimybė įsigyti. Tai yra didžiausia bėda. O dėl pačių kioskelių, žinote, klausimas yra dabar toks moralinis, ar mes skatiname tokį nelegalų alkoholio pardavimą ir neapmokestiname, ir taip skatiname smulkųjį verslą? Aš manau, kad čia yra toksai moralinis klausimas, ir mes turime tikrai aiškiai pasakyti, kad tokių dalykų negali būti. Nuodyti žmones ir iš to užsidirbti pinigus yra didelis nusikaltimas.
PIRMININKAS. Dėkoju už atsakymą. Klausia ponas V. A. Matulevičius.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamoji Agne, jūsų iniciatyva labai sveikintina, nes dar nuo Sąjūdžio laikų buvo kalbama, kad Lietuvą sovietai nuodijo rašalu ir kitais panašiais dalykais. Lygiai taip pat sėkmingai tas rašalas gaminamas dabar nepriklausomoje Lietuvoje ir gaminami, kaip jūs rašote, aviečių skonio losjonai. Bet ar jūs nemanote, ponas E. Jonyla irgi iškėlė problemą, ar čia neturėtų būti nustatyti kažkokie papildomi kokybės kriterijai, kad jeigu tai yra nuodai, tai jie tai nuodų kategorijai, aš nežinau, turėtų būti priskirti, kad tai ne maisto prekės. Ačiū.
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Labai aiškiai yra pasakyta, kad tai nėra maisto prekė. Tai nėra gėrimas, skirtas gerti, bet yra aiškiai pasakyta, kad tai yra parduodama kaip kosmetikos priemonė. Burnos skalavimo skystis, kažkoks losjonas – jie nėra skirti vartoti, bet tiesiog žmonės, kurie užsiima šituo verslu, taip apeina įstatymą ir bando iš to daryti verslą, kažkam gadindami sveikatą.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia D. Ulickas. Ruošiasi ponas V. Kamblevičius.
D. ULICKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš norėčiau gerbiamosios pranešėjos paklausti, ar į šį draudimą nepaklius tie verslininkai, kurie užsiima ne pigiųjų produktų gamyba, bet produktais, kurie taip pat turi didesnę koncentraciją negu 20 % etilo alkoholio, verčiasi būtent brangia produkcija?
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Žinote, mes tikrai konsultavomės, rengdami šitą įstatymo projektą. Siekis yra apriboti šiuo įstatymo projektu būtent tokius gėrimus, kurių stiprumas yra didesnis negu 20 %, ir tai yra orientuota būtent į šituos kosmetinius gaminius. Tikrai nepalies, nes visų pirma… Nežinau, iš kur tokių abejonių jums kyla.
PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą. Klausia ponas V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Būtų toks klausimas: aš taip supratau, kad juos gaminame Lietuvoje, taip?
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Galima ir Lietuvoje gaminti.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Bet dabar yra tiktai… Ar jūs kalbate apie šitą vieną poziciją? Bet yra ir daugiau – ir visokie langų plovikliai, ir kitokie. Tai faktiškai reikėtų juos visus į vieną eilutę surašyti ir visus uždrausti. Ir kitas klausimas būtų, kodėl mes dabar užsiciklinę ir viską darome tik dėl tų vargšų kioskininkų? Tai uždrauskime, kad nebūtų ir prekybos tinkluose tas pats.
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Paprasčiausiai yra toks dalykas, kad, kaip rodo pati analizė, tokiais kosmetiniais gaminiais daugiausia yra prekiaujama tik kioskeliuose arba kituose laikinuose statiniuose. Prekybos centruose nepastebima tokių tendencijų. Žinoma, jeigu jūs kalbate, kad, tarkim, reikėtų apimti langų valiklius ir kitus dalykus, čia mes susiduriame su problema, kad yra reikalingas tas langų ploviklis, valiklis. Tai mes negalime uždrausti.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji, yra iš principo galimybė pritarti be balsavimo, nuomonės tik už. Prieštaravimų nėra, pritarta bendru balsavimu. (Balsai salėje) Nepavyko. Gerai, skelbiu balsavimą. Kas už, balsuoja už, kas prieš…
Balsavimas baigtas. Balsavo 62 Seimo nariai: už – 42, prieš – 2, susilaikė 18. Po balsavimo pritarta. Siūlomi komitetai: pagrindinis – Sveikatos reikalų komitetas, papildomas – Europos reikalų komitetas, atsiprašau, Ekonomikos komitetas. Kitų pasiūlymų nėra. Gal taip ir apsisprendžiame? Svarstymo laikas – gegužės 23 d. Ačiū.

17.15 val.
Akcinių bendrovių įstatymo 18 ir 20 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-2146(2) (pateikimas)

Kitas darbotvarkės klausimas 2-7. Pranešėjas – ponas R. Kupčinskas. Akcinių bendrovių įstatymo 18 ir 20 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-2146. Prašom, pone Rytai.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, šiuo įstatymo projektu aš noriu tiksliau reglamentuoti situaciją, kai yra du akcininkai, turintys po 50 % akcijų. Labai dažnai būna situacija, kai vienas akcininkas kartu yra ir bendrovės vadovas, o kitam akcininkui nesuteikiama teisė net susipažinti su bendrovės dokumentais. Praktiškai vykdoma veikla, ignoruojant kitą akcininką.
Manau, pažiūrėjus į šį įstatymo projektą, vienas iš pagrindinių dalykų yra tas, kad 1 straipsnyje, tai yra 18 straipsnio 1 dalies pakeitime, ½ ir daugiau akcijų. Šio projekto 2 straipsnyje siūlomas reglamentavimas. Be abejo, Teisės departamentas turi tam tikrų pastabų, bet, man atrodo, vykstant svarstymui, dėl tų pastabų galima priimti atitinkamus vertinimus ir sprendimus. Man atrodo, jeigu jūs pažiūrėsite į siūlomo įstatymo 1 straipsnį, ginčus dėl akcininkų teisės į informaciją sprendžia teismas. Vis dėlto tikslesnis argumentavimas kartu leidžia manyti, kad ir teismo sprendimas bus labiau prognozuojamas ir tikslesnis. Dėkoju už jūsų dėmesį.
PIRMININKAS. Ačiū. Norėjo paklausti ponia Vida, bet nematau. Ponia Graužiniene, prašom klausti. Ponia Loreta!
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū.
PIRMININKAS. Gal atsisakote?
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ne, neatsisakau. Vis dėlto aš manau, kad Akcinių bendrovių įstatymas ganėtinai nusistovėjęs ir ganėtinai aiškiai apibrėžia kiti straipsniai, kaip akcininkų santykiai yra reglamentuojami ir kokie kada galimi sprendimai. Praktiškai aš matau, kad tą problemą, kurią jūs keliate, Akcinių bendrovių įstatymas sprendžia kitais straipsniais. Ar nemanote, kad absoliučiai perteklinis jūsų tas siūlymas?
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju už klausimą. Kaip minėjau, tą papildomą reglamentavimą, kuris išdėstytas 2 straipsnyje, galbūt galima keisti arba tiesiog jis gali būti nereikalingas, bet vis dėlto, atrodo, tas nedidelis pakeitimas, man regis, na, ir kalbantis su teisininkais, būtų naudingas, reglamentuojant susidariusią situaciją. Ačiū už pastabą.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas D. Ulickas.
D. ULICKAS (DPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Aš norėčiau gerbiamojo pranešėjo paklausti, ar neatrodo jums, kad 2 punktas turėtų būti grynai akcininkų apsisprendimas, jeigu, nepatvirtinus privalomųjų ataskaitos dokumentų, atstatydinti… Patys akcininkai galėtų numatyti šitą variantą įstatuose, nebūtina kelti tai į Akcinių bendrovių įstatymą.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Taip, bet kai yra du akcininkai, tai reikalingas absoliutus abiejų sutarimas. Aišku, kai yra bendrai, jie dirba sutartinai, valdo bendrovę, jokių problemų nekyla, nes tada nereikėtų ir šitos pataisos. Bet apskritai į mane ne vienas kreipėsi ir čia, žiūriu, kalbant su teisininkais, tokių situacijų vis dėlto būna. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonės už, matyt, nėra ponios Vidos, prieš nėra. Siūlau bendru sutarimu. Čia pavyko. Bendru sutarimu pritarta. Siūlomi komitetai… Ekonomikos komitetas vienas. Prieštaravimų nėra.
Svarstymo laikas – birželio 11 d. Prieštaravimų nėra. Ačiū.

17.20 val.
Teatrų ir koncertinių įstaigų įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-210(4) (pateikimas)

Einame prie kito klausimo (liko du klausimai), tai 2-9 klausimas – Teatrų ir koncertinių įstaigų įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-210(4). Prašau, pone Vytautai.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, teikiu Teatrų ir koncertinių įstaigų įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymą, kurio esmė yra teatrų ir koncertinių įstaigų kūrybinių darbuotojų socialinių garantijų užtikrinimas.
Kalbama apie muzikinių teatrų artistus, baleto šokėjus, dainininkus, solistus, choro artistus ir pučiamųjų instrumentų muzikantus, kurie įvairiais atvejais po 20, 25 ir 30 metų objektyviai dėl savo fiziologinių pokyčių netenka profesinių galimybių tęsti toliau darbo. O senatvės pensijos jie turi teisę sulaukti tik bendra tvarka, tai yra sulaukę 65 metų. Taigi 20 metų tie žmonės pakimba ore. Atsitinka situacija, kuomet jie neturėdami pragyvenimo šaltinio, lieka teatruose ar koncertinėse įstaigose, dėl to kenčia tų įstaigų meninis lygis, taip pat užimamos vietos ir neturi galimybės jaunieji artistai, muzikantai, aktoriai, šokėjai tęsti arba pradėti savo karjeros.
Iki šiol galiojo įstatymas, kuris reglamentavo, tokias garantijas suteikė, kurios pinigine išraiška buvo vertinamos 4 MGL, kas sudaro 520 Lt. Taigi aš siūlau tą dydį keisti ir kompensacinę išmoką skaičiuoti taikant minimalaus gyvenimo atlygio koeficientą. Taigi jį priartinant arba jam suteikiant vieno minimalaus atlyginimo koeficientą. Kviečiu pritarti šitam įstatymui.
PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Jūsų nori paklausti aktyvus mūsų kolega, ponas A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis kolega, klausimas bus kitas, bet grynai etinis dalykas, kadangi jūs įrašote ir solinio dainavimo dalykus į darbo stažą, tai ar nereikėjo, kad šį pasiūlymą teiktų kitas Seimo narys, nes aš galėčiau įžvelgti ir kiti gali įžvelgti privačių ir viešųjų interesų konfliktą šį įstatymą pateikiant.
O mano klausimas būtų dėl 6 punkto praplėtimo. Išmokas moka valstybinis socialinis draudimas. Kas jums patarė, kad reikia dar padidinti 3,6 % …administravimui skirti lėšas? Labai ačiū.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Dėl privačių interesų, ačiū jums už pastabą, bet prieš prisiekdamas aš atsisakiau visų pareigų ir nutraukiau savo koncertinę ir teatrinę veiklą. Maža to, man nepakanka to stažo, dėl kokio aš dabar čia teikiu tą pataisymą. Taigi man asmeniškai tas įstatymas negalios, taigi aš kviečiu nusiraminti, ir viskas bus gerai. Kita vertus, per 23 metus čia tikrai nebuvo nė vieno žmogaus, kuris drįstų kaip nors prašyti, atkreipti dėmesį į menininkų socialines garantijas, kurios valstybės mastu tikrai yra daugiau nei kritikuotinos.
Dėl šito jūsų minėto punkto, žinoma, kad tai nebuvo mano sugalvotas. Svarstant šitą projektą, aš buvau sukvietęs tokį išplėstinį posėdį, kuriame dalyvavo, galiu paskui pateikti ir pavardes šių asmenų, Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos dviejų departamentų darbuotojos, Finansų ministerijos departamento skyriaus vedėjo pavaduotoja, taip pat buvo Kultūros ministerijos atstovai. Todėl tie skaičiai yra specialistų pateikti, ir jeigu yra kokių nors problemų, aš manau, svarstymo metu mes tą galime išsiaiškinti, tai bet kuriuo atveju nėra mano kompetencijos kontekstas.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponia Z. Žvikienė.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, iš tikrųjų sveikindama jūsų gerą iniciatyvą, reikalingą iniciatyvą, norėčiau tik pasitikslinti. Gal jūs galėtumėte paaiškinti ir žinote, kiek maždaug subjektų paliestų šiandien šis įstatymas, jeigu jis būtų priimtas?
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Šis įstatymas dabar yra taikomas, duomenys yra 2012 m. sausio 1 d., tai tuo metu buvo fiksuoti 96 asmenys. Bet kuriuo atveju mes kalbame apie 100, gal kiek daugiau žmonių, faktiškai valstybės mastu, žinoma, tai yra politinio apsisprendimo reikalas.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia jūsų kolegė ponia V. V. Margevičienė. Prašau.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, noriu jūsų paklausti, ar čia į tą skaičių įeis ir tie žmonės, kurie, pavyzdžiui, kariniuose orkestruose groja? Turime dabar ir gaisrininkų, ir visokių, labai daug pučiamųjų orkestrų, kurie per visus šalčius visur žygiuoja, dainuoja, ar čia įeis visi, ar tik tie, kurie buvo didžiuosiuose teatruose, ar kur nors?
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Ne, ne, čia taikytinas visiems profesionaliems muzikantams, įskaitant net sovietinės kariuomenės muzikantus, kurie tarnavo. Jų laikas yra įskaitomas į šį bendrą stažą. Bendras stažas yra sudedamas nepriklausomai nuo jo darbovietės.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų paklausė visi norintys. Nuomonės prieš nėra. Gal nebus ir nuomonės už? Ponia Ona? (Balsai salėje) Jeigu bendru sutarimu? Nėra prieštaravimų. Balsuojame, gerai. Ką gi, skelbiu balsavimą. Kas už, balsuoja už, be abejo. Kita nuomonė – prieš arba susilaiko.
Ačiū. Balsavo 44 Seimo nariai. Prieš nebuvo, susilaikė 10. Taigi pasiūlymui pritarta. Ponas A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū. Reikėtų paprašyti Vyriausybės nuomonės, nes tai reikalauja biudžeto išlaidų.
PIRMININKAS. Gerai, neprieštaraujame. Taigi fiksuojame, kad prašysime Vyriausybės nuomonės šiuo klausimu.
Taigi, gerbiamieji, pagrindiniu komitetu siūlomas Socialinių reikalų ir darbo komitetas, o papildomi – Biudžeto ir finansų ir Švietimo, mokslo ir kultūros komitetai. Kitos nuomonės nebus, taigi užfiksuojame. Svarstymo data – gegužės 9 d. Ačiū.

17.28 val.
Daugiabučių gyvenamųjų namų ir kitos paskirties pastatų savininkų bendrijų įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-243(4) (pateikimas)

Kitas darbotvarkės 2-10 klausimas. Pranešėjas – V. Juozapaitis. Daugiabučių gyvenamųjų namų ir kitos paskirties pastatų savininkų bendrijų įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-243(4). Prašau, pone Vytautai.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Dėkoju. Tai yra šiek tiek kitos srities klausimas ir čia interesų konflikto negali būti, nes aš neturiu balkono. O kalbama apie šio straipsnio pakeitimo įstatymą, išplečiant 2 straipsnio 4 dalies tekstą. Taigi siūloma papildyti ir patikslinti 2 straipsnio 15 dalies 1 punktą ir įrašyti tokį tekstą: „…bendrojo naudojimo balkonai ir lodžijos, tačiau tokių balkonų ir lodžijų, kurie gali tenkinti tik dalies pastato savininkų poreikius, išorinės (fasado) konstrukcijos priskiriamos tų pastato dalies butų ir kitų patalpų savininkų bendrojo naudojimo objekto išorinėms (fasado) konstrukcijoms“.
Šito teikimo esmė yra labai paprasta. Čia buvo prašymas gyventojų, grupės gyventojų. Kyla problema dėl apmokėjimo už tam tikras remonto paslaugas, kai viena iš pastato dalių yra traktuotina kaip bendro naudojimo, nors ji faktiškai priklauso vienam ar dviem šeimininkams, ir tie šeimininkai reikalauja, kad už tų pastatų balkonus (ar kaip jie ten vadinasi) mokėtų visas namas. Taigi yra tokia lengvata tiems, kurie faktiškai, gyvendami bendro naudojimo pastate, nesinaudoja tais balkonais, už kuriuos iš jų reikalaujama mokėti eksploatavimo metu.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti ponas B. Pauža. Prašom.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, man atrodo, kad jūs taisote ne tą dokumentą. Civiliniame kodekse yra aiškiai nurodyta, 4.19 straipsnio 1 dalyje, kas yra tie priklausiniai prie pagrindinio pastato arba pagrindinio daikto, kaip čia vardijama. Norint pakeisti, matyt, pirmiausia reikia bandyti pakeisti Civilinį kodeksą, o ne čia pateikti. Tai, matyt, nieko gero neduos. Negalima atskirti, ar balkonas, ar dar kas nors. Yra apibrėžta, kas turi būti prie to pagrindinio pastato. Ačiū.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Dėkoju už klausimą. Būtent įstatyme yra apibrėžta ir aš siūlau pataisyti tą apibrėžimą, nustatant tam tikrų dalių priklausomybės pakeitimą.
PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą. Klausia ponas P. Čimbaras.
P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamasis pranešėjau, norėčiau paklausti ir kitu aspektu. Kaimiškosiose vietovėse yra vadinamieji tarybiniai daugiabučiai, kur gyvena 3–4 šeimos ir jiems reikia techninio prižiūrėtojo. Jeigu žmonės nėra sukūrę vadinamosios bendrijos, žmogus neturi techninio išsilavinimo, jiems paskirti prižiūrėtojai ir žmonės nuo šeimos turi mokėti po 40 Lt. Kaimiškojoje vietovėje neretai nėra centralizuoto vandens tiekimo, kiti net ir tualetų neturi. Ar jūs nenorėtumėte įtraukti, kad jiems irgi nereikėtų?
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Manau, kad svarstymo metu mes tikrai turėsime progos aptarti visus iškilusius klausimus ir galimybes ir įtraukti. Labai ačiū už pasiūlymą.
PIRMININKAS. Ačiū, logiškas atsakymas. Klausia ponas R. Markauskas.
R. MARKAUSKAS (DPF). Gerbiamasis kolega, jūsų pasiūlymas yra įdomus. Savivaldybėse mes specialiai skiriame administratorius, nes žmonės nelabai sutaria ir nenori tvarkyti daugiabučių. Dabar, įrašydami tokią pataisą, mes dar labiau juos sukiršinsime ir jie dar labiau nenorės tvarkyti savo namo. Ar jums neatrodo, kad jie taps dar labiau apleisti?
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Labai ačiū už klausimą. Žinoma, mes visi turime rūpintis bendrąja nuosavybe, bet, matyt, yra atvejų, kai piliečiai turi teisę mokėti už gautą paslaugą. Jeigu tame name nėra sukurtos bendrijos ir jie nėra įsipareigoję kaip nors vykdyti tokių bendrų susitarimų, manau, jie turi teisę nemokėti už tai, už ką jie neturėtų mokėti.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas G. Mikolaitis.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Gerbiamasis pranešėjau, gal jūsų ta mintis ir nebloga, bet jeigu mes pradėsime dalinti nuo balkonų, tada reikėtų pridėti ir laiptinę. Jeigu aš gyvenu 1 aukšte, kodėl aš turiu mokėti už viršutinių aukštų apšvietimą, nes aš tikrai nesinaudoju? Yra bendrija ir, mano galva, ji pati turėtų nustatyti tvarką. Jeigu žmonės pasiėmė, kaip jūs sakote, balkonu naudojasi dviese, tai jiems priskirta ir jie turi sumokėti. O jeigu prievarta, mano manymu, bus didelė painiava, nes vienas liftu nesinaudoja, kitas laiptine nesinaudoja, nes gyvena žemai, o namas 12 aukštų. Kaip manote, ar neįeisime mes giliau? Nesupykite.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Visai teisingai. Dėkoju už klausimą. Tie, kurie gyvena 1 aukšte, tikrai nemoka už liftą už tuos, kurie gyvena 12 aukšte. (Balsai salėje) Prašau? (Balsai salėje) Aš 15 metų gyvenau daugiabutyje name su 9 aukštais, atsiprašau, 16 aukštų name, ir ten pirmieji du aukštai neturėjo netgi prieigos prie lifto ir nemokėjo už tai. Čia, aš manau, bendrijos susitarimo reikalas.
PIRMININKAS. Ačiū. Manau, kad bus galimybė smulkiau išaiškinti po pateikimo. Yra nuomonė prieš. Ponia G. Purvaneckienė.
G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Aš esu prieš dėl to, kad tai kompromituoja visą bendrijų idėją, nes bendrijos pačios gali nuspręsti, kas už ką moka, kas ne. Kita vertus, kaip girdėjom, B. Pauža aiškiai pasakė, kad taisomas ne tas įstatymas, kurio reikia. Tai neparengtas klausimas ir aš kviečiu pasisakyti prieš.
PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonės už nėra. Atsiprašau, atsirado. Ponia V. V. Margevičienė. Prašom.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš siūlau pritarti. Tam yra komitetai, reikia svarstyti, pasikviesti bendrijų atstovus ir apie tai kalbėti. Jeigu mes vėl nutylėsime, tikrai yra labai daug nepatenkintų žmonių. Dar aš noriu jums visiems priminti (baigiu surinkti duomenis, yra lentelė), kad daugiau nei 80 tūkst. Lietuvos gyventojų deklaruoja gyvenamąją vietą prie savivaldybių. Mes nežinome, kiek tuose daugiabučiuose žmonės turi nusipirkę butų, įleidę nuomininkus. Tai yra tikrai netvarka, kurią turime kaip nors tvarkyti ir žiūrėti. Čia vienas iš tų klausimų, nes žmonės skundžiasi, nori žinoti, kiek iš tikrųjų ir kokių kaimynų turi. Čia yra labai rimtas dalykas pasvarstyti. Aš siūlau balsuoti ir po pateikimo pritarti.
PIRMININKAS. Ačiū. Išsakytos nuomonės už ir prieš. Kaip suprantu, balsuosime. Taigi skelbiu balsavimą. Kas už, tas balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja kitaip. Ačiū, balsavimas baigtas.
Balsavo 45 Seimo nariai: už – 18, prieš – 7, susilaikė 20. Taigi projektui nepritarta. (Balsai salėje)
Prašau. Repliką po balsavimo pateikėjas ponas Vytautas.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Dar kartą noriu padėkoti ir visai Lietuvai paskelbti, kad valdančioji dauguma tikrai rūpinasi žmogumi. Ačiū jums.
PIRMININKAS. Ačiū. Dabar yra pasirinkimas grąžinti autoriui tobulinti. Gal bendru sutarimu? Bendru sutarimu. Ačiū. Taigi projektas grąžinamas autoriui tobulinti. Dėkoju.
Pagrindinės darbotvarkės paskutinis 2-10 klausimas. (Balsai salėje) Buvo? Atsiprašau. Pagrindinė darbotvarkė baigta. Kaip suprantu, tęsiame posėdį ir svarstysime rezervinius klausimus. Ar bus kitų nuomonių? (Balsai salėje) Tęsiame. Autoriai yra, nori tęsti.

17.38 val.
Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 20 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4654 (pateikimas)

Gerbiamieji, r-8 klausimas. Kviečiu pranešėją poną P. Čimbarą. Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 20 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4654. Pone Petrai, jūsų žodis.
P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamieji Seimo nariai, laba diena. Teikiu jums Lietuvos Respublikos gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 20 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą Nr. XIP-4654. Šį projektą parengė dar praėjusio Seimo Peticijų komisija, siekdama patenkinti Rasos Paulavičienės peticijoje pateiktą pasiūlymą pakeisti įstatymo 20 straipsnio 8 dalį ir papildomą neapmokestinamąjį pajamų dydį nuolatiniams Lietuvos gyventojams, auginantiems vaikus iki 18 metų, taip pat vyresnius, jeigu jie mokosi bendrojo ugdymo mokyklose, padidinti iki vieno Vyriausybės patvirtinto valstybės remiamų pajamų dydžio. Komisija, manydama, kad būtina remti dirbančias šeimas, auginančias vaikus, ir atsižvelgdama į demografinę šalies situaciją praėjusių metų birželio 27 d. priėmė sprendimą tenkinti pareiškėjos peticija pateiktą pasiūlymą ir teikti Seimui išvadą dėl šio pasiūlymo tenkinimo. Birželio 30 d. Seimas pritarė šiai komisijos išvadai ir priėmė Seimo protokolinį nutarimą tenkinti pasiūlymą.
Šiuo metu įstatymo 20 straipsnio 8 dalis nustato, kad už pirmą vaiką, įvaikį taikoma 100 Lt, antrą ir kiekvieną paskesnį vaiką – 200 Lt, jeigu padalintume abiem tėvams per pusę, išeitų po 50 ir po 100 Lt.
Šis įstatyme nustatytas papildomas (…) pajamų dydis už kiekvieną auginamą vaiką yra taikomas siekiant dirbantiems tėvams suteikti papildomų paskatų auginti vaikus ir šiek tiek kompensuoti su vaikų auginimu susijusias išlaidas.
Vis dėlto tyrimai rodo, kad priemonės, pagrįstos mokesčių lengvatomis, taikomos įvairiose Europos šalyse, yra paprastai laikoma efektyvia paramos šeimai priemone tik tuo atveju, jeigu mokesčių mažinimas yra reikšmingas, gerokai papildantis šeimos biudžetą. O Lietuvoje šiandien taikomos mokestinės lengvatos yra daugiau simbolinės ir suteikia tik labai nedidelę finansinę paramą dirbantiems tėvams ir jų vaikams. Praktiškai pajamos padidėja tik keliais litais.
Įgyvendinus pareiškėjos peticija pateiktą pasiūlymą, padidėtų pajamos dirbančių šeimų, auginančių vaikus, mažėtų šeimos skurdas, didėtų vaikų užimtumas. Valstybinė šeimos politikos koncepcija, patvirtinta Lietuvos Respublikos Seimo nutarimu, taip pat nustato, kad būtina suteikti galimybes šeimoms gauti palankias pajamas, taip sudarant palankias sąlygas kurti šeimas ir auginti vaikus. Šeimos gerovės ir materialaus auginimo užtikrinimas taip pat yra vienas iš tikslų, įtvirtintų Nacionaliniame susitarime dėl šeimai palankios aplinkos kūrimo.
Labai prašyčiau pritarti šiam projektui po pateikimo.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti ponas A. Sysas. Ruošiasi ponas R. J. Dagys.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis kolega, ir aiškinamuosiuose raštuose kalbama apie 230 mln. Lt papildomai, kurie bus reikalingi, gal net daugiau. Mano klausimas, nuo kada šitą įstatymą jūs tikitės įgyvendinti? Jis turėtų įsigalioti, jeigu norėtumėte, kad įsigaliotų nuo vidurio, kodėl neteikiate Biudžeto sandaros įstatymo pakeitimo? Ačiū.
P. ČIMBARAS (DPF). Jis teiktas ir anksčiau, praeitos kadencijos Peticijų… Apie 230 mln. Lt tai pareikalautų. Bet iš tikrųjų pinigai grįžtų per mokestinę bazę atgal… (Balsai salėje) Jūs turite omeny štai šitą įstatymą? Dabar galima teikti, po to Vyriausybė išvada pateiks savo nuomonę tuo klausimu. Kitu atveju, žiūrėkite, mokant nuo 100 iki 200 Lt vadinamąjį PNPD, tai paskaičiavus tėvai gauna iki 10 Lt paramos. Ar čia ne absurdas?
PIRMININKAS. Ačiū. Kiek supratau, bus reikalinga Vyriausybės išvada. Taigi klausia ponas R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Kaip smagu matyti kolegas, pakeitusius nuomones. Anksčiau kaip tik entuziastingai pritarinėjo Peticijos komisijos siūlymui, dabar jau pilni abejonių ir milijonus pradėjo skaičiuoti. Čia, aišku, teigiamas poslinkis, Algirdai, malonu.
Klausimas būtų toks. Iš principo ar jūs nemanytumėte, kad vis dėlto tai yra mokestinė lengvata, susijusi su tam tikrais ir naštos, ir progresyvumo klausimais, dėl kurių Vyriausybė dabar iš esmės yra sudariusi darbo grupę. Kiek girdėjau, irgi tuos pačius neapmokestinamojo minimumo dydžio diferencijavimo klausimus sprendžia. Ar jūs nemanytumėte, jeigu pritarsime, tikrai turbūt reikėtų pritarti po pateikimo šitam įstatymui, kad jis turėtų ateiti su mokestiniu paketu? Tai būtų logiška.
P. ČIMBARAS (DPF). Taip.
PIRMININKAS. Atsakė ir paklausė. Klausia ponas R. Kupčinskas. Gerai, kad jūsų nuotaika gera. Ačiū. Viskas. Ponas R. Kupčinskas. Prašau.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Mano klausimą jau paklausė. Tik tiek, kad turbūt reikėtų keisti įsigaliojimo datą, nes ten 2013 m. sausio 1 d. Ačiū.
P. ČIMBARAS (DPF). Galėtume, be abejo.
PIRMININKAS. Dėkui. Ponia G. Purvaneckienė.
G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke, už žodį. Norėčiau paklausti pranešėjo. Ar jūs nežinote, kad šeimos koncepcija nebegalioja po Konstitucinio Teismo sprendimo, todėl ja remtis nereikėtų? Ar jūs nežinote, kad Nacionalinio susitarimo nepasirašė tiek šalių, kad jis taip pat neturi jokios galios?
P. ČIMBARAS (DPF). Na, žinote, pasirašė, nepasirašė, bet iš tikrųjų mes visi deklaruojame paramą šeimai, auginančiai vaikus. Mes visi deklaruojame, bet prieiname prie faktinio dalyko, reikia padaryti, kažkaip visi bando nusisukti ir ieškoti motyvų nerasti pinigų. Jeigu mums rūpi Lietuva, mūsų vaikai rūpi, tai prašom…
PIRMININKAS. Ačiū, ačiū, ačiū kolegai. Taigi nuomonės prieš ir už nėra. Kiek suprantu, bendro konsensuso mes nerasime. Gal bendru sutarimu? Ačiū. Supratau. Balsuojame. Kas prieš, kas už, žinome, kaip balsuoti. Taip, mes kalbėjome dėl Vyriausybės išvados, fiksavome tą.
Ačiū. Balsavo 41: už – 32, prieš – 2, susilaikė 7. Taigi pritarta.
Siūlomi komitetai: Biudžeto ir finansų komitetas – pagrindinis. Kitų nuomonių nėra. Fiksuojame. Siūloma svarstyti gegužės 7 d. Ačiū.

17.47 val.
Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 17 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-254 (pateikimas)

Darbotvarkės rezervinis 9 klausimas – Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 17 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-254. Prašom ateiti pranešėją poną E. Žakarį.
E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, siūlome, kad gyventojų pajamų mokesčiu būtų neapmokestinta Vyriausybės arba jos įgaliotos institucijos nustatytais atvejais gyventojų gauta parama. Turbūt visi esame girdėję, kad ypač sudėtingais atvejais žmonės atidaro sąskaitą ir prašo aukoti. Jeigu aukotojai yra fiziniai asmenys, nors jie yra sumokėję visus mokesčius valstybei, šitos aukos dar yra papildomai apmokestinamos 15 %. Jeigu yra aukojama asociacijoms, labdaros ir paramos įmonėms, tai tokio apmokestinimo nėra. Tačiau bendraujant su žmonėmis yra įvairių nuomonių. Klausimas, ar visa ta parama atitenka žmogui, dėl kurio aukojama, plius administravimo išlaidos tų fondų ir t. t. Mes siūlome, kad žmonės galėtų tiesiogiai gauti, kad Vyriausybė arba jos įgaliota institucija nustatytų, kokiais atvejais, kad nebūtų galima piktnaudžiauti. Ir Vyriausybė kartu nustatytų tvarką, kaip ta sąskaita atidaroma, kad būtų galima kontroliuoti ir t. t. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Ponas S. Jovaiša nori paklausti. Prašau.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis pranešėjau, ar jūs neįžvelgtumėte vienos pavojingos situacijos, kai šia situacija gali pasinaudoti struktūros, kurios nesąžiningai gali naudotis ir gauti lėšų po truputį, bet paskui galutinė suma bus didesnė, ir ji bus neapmokestinama? Žodžiu, yra tokia galimybė. Tai kokį kontrolės mechanizmą jūs galvojate tokiems atvejams numatyti? Šiaip aš tikrai pritarčiau, čia visai gera pataisa, bet vis dėlto, kaip Lietuvoje dažnai būna, ji gali būti apeinama mano nupasakotu būdu.
E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Be abejo, man sudėtinga atsakyti. Manau, kad mechanizmas turėtų būti lygiai tas pats, kaip turi būti kontroliuojami labdaros, paramos fondai, asociacijos, kurios taip pat renka paramą. Manau, kad turėtų būti lygiai tas pats mechanizmas. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Daugiau klausiančių nėra. Nuomonių prieš, už nėra. Gal šį kartą bendru sutarimu? Galime. Ačiū. Pritarta bendru sutarimu, pone Edvardai, jūsų pasiūlymui. Pagrindinis – Biudžeto ir finansų komitetas. Svarstymas – gegužės 7 d.

17.50 val.
Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 17 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-336 (pateikimas)

Einame prie rezervinio 11 klausimo – Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 17 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-336. Kviečiu poną A. Nesteckį. Pateikimas. Pone Antanai, prašau.
A. NESTECKIS (LSDPF). Dėkui, pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, teikiu Lietuvos Respublikos gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 17 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą. Šiame įstatymo projekte kalbama apie kaupiamąjį gyvybės draudimą ir III pakopos pensijų fondų dalyvius. Tiems, kurie sudarę sutartis, iki šių metų sausio 1 d. buvo numatytas pagal seną Lietuvos Respublikos valstybinio socialinio draudimo pensijų įstatymą senatvės pensijos amžius nuo 55 metų, tačiau, pakeitus Profesinių pensijų kaupimo įstatymą, šis amžius yra nustatytas kitoks ir sutartys, kurios buvo sudarytos draudėjų, nepateisino lūkesčių – pagal įstatymą šiais metais jiems išmokėti negalima gyvybės draudimo ir III pakopos pensijų išmokų neapmokestinant. Siūlau pritarti. Yra pateiktos Teisės departamento išvados. Jos nėra prieštaraujančios. Yra tiktai korekcijos dėl įstatymo projekto pateikimo.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nenori niekas paklausti. Nuomonės prieš, už nėra. Bendru sutarimu. Prieštaravimų nėra. Taigi pritarta bendru sutarimu. Pagrindinis – Biudžeto ir finansų komitetas. Siūloma svarstyti balandžio 16 d. Dėkojame.

17.52 val.
Valstybės tarnybos įstatymo 14, 20, 22, 42, 43, 44 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 182 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-252(2) (pateikimas)

Rezervinis 12 klausimas – Valstybės tarnybos įstatymo 14, 20, 22, 42, 43, 44 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 182 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-252(2). Pateikimas. Kviečiame pranešėją poną A. Sysą. Prašau, pone Algirdai.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, šio įstatymo tikslai ir uždaviniai. Pirminis buvo supaprastinti mūsų padėjėjų perkėlimą į aukštesnę, pavyzdžiui, kategoriją. Pagal dabar galiojančią tvarką, jeigu reikia padidinti mūsų padėjėjų kategoriją iki 12, visus iš 11 reikia atleisti, po to iš naujo priimti. Todėl pagrindinis tikslas mano įstatymo pataisos buvo, kad, sprendžiant kategorijų padidinimo klausimą, nereikėtų ten 250 ar 300 žmonių atleisti, o po to priimti. Iš to išplaukia kiti su darbo santykiais iškylantys dalykai – išeitinės ir visokie kitokie, daug popierizmo. Todėl pagrindinė nuostata buvo šita, bet kai pateikiau pasiūlymą, Valstybės departamentas surado Valstybės tarnybos įstatymo keletą spragų. Todėl siūloma netikslumus panaikinti: pailginti pakaitinio valstybės tarnautojo priėmimo į pareigas… praplėsti karjeros valstybės tarnautojų ir įstaigų vadovų tarnybinį kaitumą reglamentuojančius nuostatus, suderinti Valstybės tarnybos įstatymo ir Darbo kodekso 133 straipsnio nuostatas.
PIRMININKAS. Ačiū. Niekas nenori jūsų paklausti. Nuomonės už, prieš irgi, man atrodo, nėra. Nėra. Taigi siūlau bendru sutarimu. Nėra prieštaravimų. Ačiū, pone Algirdai. Balsavimo nėra. Jau pritarta bendru sutarimu. Pagrindinis – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, papildomas – Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Svarstymo data – balandžio 23 d. Ačiū.

17.54 val.
Valstybės tarnybos įstatymo 3 priedo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-263 (pateikimas)

Rezervinis 13 klausimas – Valstybės tarnybos įstatymo 3 priedo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-263. Ponas A. Sysas. Prašau.
A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, šitas įstatymas šiek tiek susijęs su prieš tai buvusiu. Šitas įstatymas reglamentuoja lėšų skyrimą Seimo kanceliarijai apmokėti darbo užmokestį mūsų Seimo narių padėjėjams. Dabar priede yra vadinamosios šakutės nuo 8 iki 12 kategorijos, bet realiai daugiausia mūsų padėjėjų dabar yra 11… bet baigiantis kadencijai daugiausia buvo 12, dalis 11. Tiktai tie, kurie neturi aukštojo išsilavinimo, turėjo 10 kategoriją. Finansų ministerija, teikdama biudžetinį finansavimą, skaičiuoja labai paprastai: ima 8–12 kategoriją, išveda vidurkį, gauna 10,5 ir pagal šitą 10,5 paskaičiuoja, kiek yra padėjėjų etatų, ir skiria finansavimą Seimui. Visada pritrūksta lėšų metų pabaigoje, todėl aš ir siūlau ateiti prie realaus vaizdelio, koks yra, o ne teorinio, kad mūsų padėjėjai yra 12 arba 11 kategorijų. Kad Finansų ministerija, skaičiuodama ir skirdama pinigus Seimo kanceliarijos Seimo narių padėjėjams, paprasčiausiai tiksliau paskaičiuotų ir kanceliarijai nekiltų nereikalingų problemų. Tai, aš manau, leistų išspręsti tą klausimą, kuris buvo neišspręstas rudenį, kai, baigiantis kadencijai ir atėjus naujiems, dėl lėšų trūkumo mūsų buvusiems padėjėjams buvo sumažinta kategorija iš 12 į 11. Pataisysime, ir galbūt bent jau greičiausiu laiku aš turėčiau susitikti su Seimo frakcijų seniūnais, kad aptartume, kokį variantą taikyti, kad mes greičiau grįžtume prie pažadų, kuriuos davėme metų pabaigoje.
PIRMININKAS. Ačiū. Paklausti nori ponas… (Balsai salėje) Paklausti prieš tai, gerbiamasis kolega, nori ponas V. Kamblevičius. Prašau.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis kolega, norėjau iš tikrųjų sužinoti, ar dabar bus viena kategorija 11 ar 12?
Kitas klausimas, ar turės reikšmės išsilavinimas, ar neturės?
A. SYSAS (LSDPF). Ne, turės išsilavinimas. Aš kalbu, kad ir turintys aukštąjį išsilavinimą… A kategorija yra 8, 9, 10, 11, 12. Kaip yra neturintys aukštojo išsilavinimo – B kategorija yra 10 arba 11. Išsilavinimas yra būtinas, jeigu norima turėti A kategoriją.
PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonių prieš, už lyg nematau. Nėra. Buvo siūlymas balsuoti. Nuomonė nepasikeitė. Balsuojame už, prieš ir susilaikome.
Gerbiamieji, balsavo 38: už – 37, prieš nebuvo, susilaikė 1. Taigi pritarta. Siūlome, kad pagrindinis komitetas būtų Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, papildomas – Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Prieš pasiūlymų nėra. Svarstymo data – balandžio 23 d.
Gerbiamieji, darbotvarkė baigta. Be abejo, artėja Velykos. Vieniems tai yra pavasario šventė, kiti belaukdami Velykų turėjo progą apmąstyti, apgalvoti, kokia kryptimi eina, kokius sau iškelia tikslus. Leisiu sau pasakyti, kad tiems, kuriems Velykų prisikėlimo laukimas prasideda ar gali prasidėti dabar, linkiu dalyvauti arba dalyvaujant bažnytinio tridienio apeigose permąstyti vis dėlto ir Kristaus, ir savo kelio prasmę. Tai puiki proga tai padaryti. Prisikėlęs Kristus tegul išlaisvina mus visus iš nuodėmės, nes esame visi mes nuodėmingi. Tegul jis išlaisvina mus ir iš nusiminimo, iš abejonių, o tikėjimas prisikėlimu tepadeda mums eiti laisvės ir dorybės keliu. Gerbiamieji, tepadeda mums, dar rimčiau kalbant, branginti mūsų artimuosius ir tiesiog mylėti kiekvieną žmogų!
Gerbiamieji, negailėkime vieni kitiems gerumo ne tik tų Velykų belaukdami, bet ir gyvenimo kasdienybėje.
Su tokia nuotaika siūlau registruotis. (Plojimai, šurmulys salėje)
Ačiū. Užsiregistravo 41 Seimo narys. Tiems, kuriems tie žodžiai yra rimti, labai gerai, ačiū. Vis dėlto skelbiu posėdį baigtą. Linksmų šventų Velykų ir wesołego Aleluja! (Gongas)
