LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 106
STENOGRAMA

2013 m. gruodžio 3 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkė L. GRAUŽINIENĖ,
Seimo Pirmininko pavaduotojai K. KOMSKIS ir A. SYSAS

     PIRMININKĖ (L. GRAUŽINIENĖ). Labas rytas, gerbiamieji kolegos, pradėsime gruodžio 3 d. (antradienio) rytinį plenarinį posėdį. (Gongas) Registruojamės.
    Užsiregistravo 76 Seimo nariai.

10.01 val.
    Seniūnų sueigoje patikslintos 2013 m. gruodžio 3 d. (antradienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

    Darbotvarkės 1 klausimas - darbotvarkės tvirtinimas. V. Bukauskas. Prašom.
     V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Frakcijos vardu prašau pertraukos dėl 1-2 klausimo, nes Etikos ir procedūrų komisija nėra apsvarsčiusi. Manau, kad turėtų susirinkti, apsvarstyti ir pateikti išvadą minėtu klausimu. Frakcijos vardu prašau pertraukos.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Kai pradėsime svarstyti, mes prisiminsime frakcijos prašymą. Dabar dėl darbotvarkės. Dėl darbotvarkės gal galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Gerai. Tuojau. Gerbiamasis E. Žakaris, prašom.
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Galima?
     PIRMININKĖ. Taip, galima. Prašom.
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Gerbiamoji Seimo Pirmininke, šiandien popietiniame posėdyje yra trys šilumos ūkio įstatymai ir yra dar vienas įstatymas Nr. XIIP-1173, Nr. XIIP-1174 su lydimuoju, kurių ir numeriai yra anksčiau užregistruoti, ir Teisės departamento išvados yra. Paprastai, jeigu pateikiami tokie patys įstatymai, visada būdavo leidžiama pateikti ir kitus įstatymus, susijusius su tuo. Prašytume, jeigu galima, įtraukti ir taip pat leisti pateikti Nr. XIIP-1173, Nr. XIIP-1174. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Kiek mane informuoja, jie nėra įrašyti į rudens sesijos darbų programą, todėl reikėtų papildyti programą, todėl kartu ir nepateikė. Bet, be abejo, Seimui spręsti.
    E. Masiulis. Prašom.
     E. MASIULIS (LSF). Ačiū, Pirmininke. Tiesiog dėl r-2 klausimo - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo delegacijos Europos Tarybos Parlamentinėje Asamblėjoje" 1 straipsnio pakeitimo". Aš noriu tiesiog priminti, kad yra registruotas Nr. XIIP-1207 nutarimas, kuris irgi yra susijęs su šios delegacijos sudėtimi. Prašytume, jeigu jis būtų teikiamas šiandien, įtraukti ir mano minėtą klausimą, nes jis, kaip susijęs, turėtų taip pat būti svarstomas. Čia būtų dėl P. Gražulio išbraukimo iš parlamentinės delegacijos.
     PIRMININKĖ. Čia yra šiek tiek skirtingi dalykai, kiek mane informuoja. Čia yra nario keitimas, o ten yra kalbama apie proporcijas. Prašome patikslinti nutarimą, konkretų numerį ir...
     E. MASIULIS (LSF). Pasakiau numerį, dar kartą pasakyti?
     PIRMININKĖ. Mes pasitikslinsime, ačiū. Supratome, Eligijau.
    Ar dar yra siūlymų? Prašome. V. Gapšys.
     V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamoji Pirmininke, norėčiau paprašyti atkreipti dėmesį dėl 1-14b klausimo, projekto Nr. XIP-4112(2), t. y. Seimo statuto pataisų. Žinoma, galbūt jos ir reikalingos, bet man kyla abejonių dėl jų pateikimo tvarkos. Jeigu aš neklystu, tai tos Seimo statuto pataisos yra pateiktos Lietuvos Respublikos Vyriausybės. Mes turime ilgas parlamentines tradicijas ir manome, kad Statuto pataisas galėtų teikti tik Seimo nariai, ir tai yra Seimo vidaus reikalas. Čia yra parlamentinė tradicija ir dėl parlamentinės tradicijos labai ilgai diskutavome ir Teisės ir teisėtvarkos komitete, todėl aš į tai žiūriu kaip į tokį reikalą ir prašyčiau šitą klausimą šiandien iš darbotvarkės išbraukti, pateikti per Seimą ir tada bus galima toliau svarstyti.
     PIRMININKĖ. Gerbiamasis Vytautai, čia yra jau priėmimo stadija.
     V. GAPŠYS (DPF). Žinome. Mes komitete tą darėme, buvo išsakyta komitete ta pastaba, bet nežinau, kokiu pagrindu komiteto pirmininkas jį sušaukė, kai buvo kai kurie Seimo nariai išvykę, ir sprendimą pakeitė. Tai dar labiau kyla abejonių, ar iš tikrųjų yra galimas toks sprendimas?
     PIRMININKĖ. Ačiū. Seimas apsispręs. Bet čia buvo pateikta Statuto pataisa kaip lydimoji, gerbiamasis Vytautai. (Balsai salėje) Gerai. Seimas visagalis, jis viską sprendžia.
    Taip, ar yra dar kokių pasiūlymų? Nėra. Tada pradėsime galbūt iš pradžių. Dėl komisijos, kai prieis klausimas, mes svarstysime pertraukos klausimą.
    Toliau. Dėl gerbiamojo E. Žakario pasiūlymo. Dar kartą informuojame, kad nėra įtraukta į rudens sesijos darbų programą. Pirmiausia reikėtų papildyti darbų programą ir tik tada, negalime iškelti... Ar atsiimate? (Balsai salėje) Ar sutiktumėte, kad mes įtrauktume kitą antradienį, nes ketvirtadienį - biudžetas? (Balsai salėje) Negirdžiu, prašome per mikrofoną, seniūne!
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Aš manau, kad mes, iki bus pateikimas, parengsime nutarimo projektą ir prašau Seimą įtraukti šių klausimų svarstymą į darbotvarkę.
     PIRMININKĖ. Ar galime bendru sutarimu sutarti, kad gerbiamojo E. Žakario prašymu įtrauktume ir nutarimo projektą dėl rudens darbų programos papildymo ir kartu svarstytume klausimus? Galime bendru sutarimu? Ačiū, įtraukiame.
    Dar norėjote...
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Siūlyčiau į šio posėdžio darbotvarkę įtraukti klausimą dėl Seimo Pirmininkės ir dviejų jos pavaduotojų kelionės į Kijevą. Aš prašyčiau sudaryti galimybę Seimo nariams išgirsti viską iš pirmų lūpų ir užduoti norimus klausimus.
     PIRMININKĖ. Ačiū.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Reikalas yra gana rimtas, kad Seimas šiandien galėtų tam skirti bet pusvalandį savo laiko. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū už jūsų siūlymą. Su malonumu pasidalinčiau įspūdžiais, bet pasakykite, pagal kokį Statuto straipsnį prašote, nes šiandien bus galimybė pakalbėti apie Ukrainą, kai svarstysite rezoliuciją. Manau, kad visi galėsite išsakyti savo nuomonę. Jeigu toks Statuto straipsnis būtų, aš visada pasiruošusi atsakyti į visus klausimus.
    Dabar toliau. Buvo E. Masiulio siūlymas dėl Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo delegacijos Europos Tarybos Parlamentinėje Asamblėjoje" 2 straipsnio pakeitimo" projekto. Prašo prijungti prie svarstomo nutarimo projekto. Ar galime bendru sutarimu, ar reikia balsuoti? (Balsai salėje) Negirdžiu jūsų. (Balsai salėje) Seimo klausiu, ar galime bendru sutarimu pritarti, ar reikia balsuoti? (Balsai salėje) Galime bendru. Ačiū. Įtraukta.
    Yra prašymas išbraukti 1-14b klausimą dėl Seimo statuto priėmimo. Yra prašymas frakcijos vardu. Ar galime bendru sutarimu, ar reikia balsuoti?
    Balsuojame. Yra siūlymas balsuoti. Prašome. Kas už tai, kad išbrauktume Seimo nutarimą dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto kai kurių straipsnių pakeitimo? Kas pritaria, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, susilaiko arba balsuoja prieš.
    Balsavo 92 Seimo nariai: už - 63, prieš - 4, susilaikė 25. Išbraukta iš darbotvarkės.
    Daugiau siūlymų nebuvo. Ar galime bendru sutarimu pritarti visai darbotvarkei? Yra dar vienas pasiūlymas. Prašom, gerbiamasis V. Stundys.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Mano ne tiek siūlymas, kiek prašymas, kreipimasis į Seimą. Kadangi pietų pertraukos metu vyksta komisijų posėdžiai, ir daugelis Seimo narių ten dalyvauja, ar galėtų Etikos ir procedūrų komisija susirinkti plenarinio posėdžio metu, kai baigsis priėmimai ir bus vyriausiosios Prezidentės patarėjos atskirų klausimų pateikimas? Mes tada galėtume per pusvalandį išspręsti klausimą, dėl kurio Seimo Pirmininkė kreipėsi į Etikos ir procedūrų komisiją. Priešingu atveju per pietus mes negalime susirinkti.
     PIRMININKĖ. Ačiū už pasiūlymą, be abejo, Seimas spręstų, bet yra numatyta dar viena pertraukėlė po priėmimų, gal jums užtektų laiko. Ar reikia dėl to Seime balsuoti?
    Prašom, P. Gražulis. Įjungta.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis Etikos ir procedūrų komisijos pirmininke, Etikos ir procedūrų komisija turi tikrai labai kruopščiai laikytis Statuto, tai mes galime susirinkti tik pertraukos metu, kada Seimas baigs posėdį. O posėdžio metu tikrai negali posėdžiauti jokia komisija. Mes reikalaujame iš kitų, kad laikytųsi Statuto, tai pirmiausia patys jo laikykimės.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Darbotvarkėje yra numatytos pertraukos: viena pertrauka po priėmimo, jeigu jūs spėsite, galite susirinkti, ir kita pertrauka yra pietų pertrauka. Pirmoji pertrauka nebus ilga, tai komisija pati susitars, kada susirinkti. Ar galime dėl darbotvarkės bendru sutarimu pritarti? Ačiū už supratimą.

10.13 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį Viktorą Uspaskichą patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę sudarymo" projektas Nr. XIIP-1264 (pateikimo tęsinys)

    Pradėsime svarstyti pirmąjį darbotvarkės klausimą, t. y. Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį Viktorą Uspaskichą patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę sudarymo" projektas.
    Darbo partijos frakcijos vardu buvo paprašyta padaryti pertrauką. Ar galime dėl pertraukos sutarti bendru sutarimu? Etikos ir procedūrų komisija susirinks ir pateiks savo išvadą? (Balsai salėje) Palaukite. Dar kartą klausiu, ar galime bendru sutarimu padaryti pertrauką? Galime. Labai ačiū. Lauksime Etikos ir procedūrų komisijos išvadų, ji susirinks per pertrauką.

10.14 val.
    Seimo rezoliucijos "Dėl politinės situacijos Ukrainoje" projektas Nr. XIIP-1284 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas yra Seimo rezoliucijos "Dėl politinės situacijos Ukrainoje" projektas. Pranešėjas - P. Auštrevičius. Pateikimas, svarstymas ir priėmimas. Prašome, gerbiamasis Petrai.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamieji kolegos, žinodami, kas vyksta Ukrainoje, ir tęsdami mūsų ilgalaikį įsitraukimą į šitos valstybės reikalus, tikėdami, kad Rytų Europos valstybės gali pasirinkti Europos kelią, siūlome, kad Seimas šiandien priimtų rezoliuciją dėl politinės situacijos Ukrainoje.
    Keturi dalykai, kuriais mes siūlome praturtinti mūsų politinį veikimą Ukrainoje. Pirma. Mes kreipiamės ir kviečiame Ukrainos valdžios institucijas tikram ir nuoširdžiam dialogui su opozicija ir pilietine visuomene. Matome, kiek jų yra gatvėse, aikštėse Ukrainoje. Mes manome, kad tik toks dialogas, tik susitarimas, tik sėdimas prie apskritojo stalo gali išspręsti situaciją.
    Antra. Mielieji kolegos, mes raginame Ukrainos valdžią atsakingai nesiimti jokių prievartos veiksmų prieš demonstrantus. Jie yra taikūs demonstrantai, išėję į gatves ir aikštes, remdamiesi užtikrinom teisėm, ir bet kokios jėgos panaudojimas yra nepagarba žmogaus teisei, demokratijai ir teisinės valstybės principams. Mes raginame valdžią imtis skubių veiksmų išsiaiškinti atsakinguosius, kurie ėmėsi naudoti jėgą prieš taikius demonstrantus. Aš manau, kad tai yra labai svarbus reikalas.
    Ir trečia. Kadangi mes turime bendrą trišalę asamblėją, manome, kad turime kalbėtis, privalome kalbėtis su ukrainiečiais, kartu su Lenkijos Seimo ir Senato atstovais, todėl štai šios trišalės sesijos surengimas Vilniuje, nes nuo sausio mėnesio Lietuva perima pirmininkavimą, būtų svarbus dalykas.
    Bet kokie kiti pasiūlymai, kolegos, iš jūsų pusės tam, kad mūsų politinė reakcija į įvykius Ukrainoje būtų tikslingesnė, aš manau, tikrai surastų atsiliepimą tų, kurie pasiūlė šį rezoliucijos projektą. Ačiū. Atsakysiu į jūsų klausimus.
     PIRMININKĖ. Dėkojame P. Auštrevičiui. Jūsų paklausti nori tikrai nemažai Seimo narių. Pirmasis klausia A. Dumbrava. Ruošiasi K. Daukšys.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Gerbiamasis pranešėjau, tikrai būtų galima pritarti tai rezoliucijai, čia viskas, man atrodo, visai normaliai ir gerai išdėstyta, tačiau kadangi jūs tribūnoje, vis tiek norėčiau paklausti apie jūsų vizitą į Ukrainą. Tie klausimai susiję, aš manau, jūs neatsisakytumėte atsakyti į tuos klausimus.
    Ar, jūsų manymu, jūsų vizitas su Seimo Pirmininke jums pavyko? Galbūt galėtumėte pasakyti kokį apmaudą, dėl ko jūs išgyvenate, kad ko nors nesugebėjote padaryti, kokių nors savo užduočių nerealizavote? Būkite malonus, galbūt ir į šiuos klausimus atsakykite. Ačiū.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Man sudėtinga kalbėti, žinoma, ne aš buvau delegacijos vadovas. Bet kaip dalyvis aš galiu pasakyti savo komentarą, savo nuomonę. Matyt, tai, kad neįvyko susitikimas su Ukrainos Verchovnos Rados pirmininku, buvo tas signalas, kokia sudėtinga situacija yra Ukrainoje. Jie reaguoja į bet kokias smulkmenas, detales. Tai, kad dalyvavimas taikiame mitinge Maidane jiems sukėlė tokių minčių, kad susitikimas negali įvykti, tai, kad Rusijos žiniasklaida pagaliau reagavo į tą dalyvavimą demonstracijoje tokiu būdu, matyt, daug ką pasako. Aš manau, kad apie šį vizitą yra jau tiek pasakyta, kad aš nenoriu tapti dar vienu apžvalgininku, komentatoriumi ar panašiai. O kiti dalykai... aš manau, istorija pati sudėlios taškus.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia K. Daukšys. Ruošiasi A. Kubilius.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, iš tikrųjų nėra paprasta padėtis Ukrainoje, ir aš džiaugiuosi, kad jūs kartu su Seimo Pirmininke ten buvote ir turite karštą įspūdį iš tenai. Gal jūs galite pasakyti savo nuomonę, kuri Ukrainos dalis nori vienybės su Europos Sąjunga, kuri nenori? Ir kurioje vietoje ten ta takoskyra atsidūrusi, kad dabar Ukrainos Prezidentas net leido mušti demonstrantus, tam tikra prasme tai yra gal net ir silpnumo ženklas. Prašom pasakyti savo nuomonę, kaip jūs viską matėte.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Kolegos, mes matome, kaip svyruoja ir kokia iš tikrųjų neapibrėžta padėtis Ukrainoje. Mano asmenine nuomone, Ukrainos laukia ilgas ir gana sudėtingas kelias į Europą. Pirma, ką ji turi pasakyti: taip, mes norime eiti būtent ta kryptimi. Mes negalime prievarta įtraukti Ukrainos į Europos pasirinkimo kelią. Pilietinis pasirinkimas, man atrodo, bręsta, ir atrodytų, kad šį kartą daug rimčiau, negu Oranžinės revoliucijos metu. Mano tokia nuojauta. O tai, kad kelias bus tikrai labai labai ilgas, yra taip akivaizdu, kad neverta ginčytis. Bet manyčiau, kad, pirma, mes negalime laidoti Ukrainos, kaip kai kas sakė: na ką gi, jie pasirinko kelią, linkime jiems sėkmės. Būtų didžiausia mūsų nesėkmė, jeigu mes sau leistume pasakyti ir padaryti tokį sprendimą. Antra, mes turime būti kartu su jais, o trečia, mes turime galvoti, kokių priemonių ir ką Europos Sąjunga gali dar padaryti, kad tas kelias būtų grįstas realiais veiksmais, o ne vien žodiniais palinkėjimais. Kitaip tariant, būkime kartu, eikime kartu ir, aš manau, mes galime pasiekti tikslą.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia A. Kubilius. Ruošiasi K. Starkevičius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, pritardamas pačiai rezoliucijai, aš ir pasirašydamas po jos projektu suabejojau dėl paskutinės pastraipos - dėl kvietimo surengti Tarpparlamentinės asamblėjos sesiją šiuo metu Vilniuje, nes iš tikrųjų įvykiai Kijeve yra tokie dinamiški ir tokie sunkiai prognozuojami, kad įsivaizduoti, kad parlamentų vadovybė gali susirinkti Vilniuje, man taip atrodo šiek tiek nevisiškai realu. Ar jūs nesutiktumėte tiesiog galbūt tos pastraipos ir neįtraukti? Čia toks organizacinis reikalas, kurį į tokią rezoliuciją kažin ar verta traukti.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Taip, kolega, jūs padarėte tą pastabą, siūlydamas ir pritardamas rezoliucijos projektui. Matyt, yra du ar trys veiksniai, kurie nulėmė, kodėl šis punktas yra rezoliucijos projekte. Pirma, V. Rybakas, kuris yra Aukščiausiosios Tarybos pirmininkas, šiuo metu yra tas asmuo, tas Ukrainos politikas, kuris bando dėlioti kompromisinį dialogą su Ukrainos visuomene - jis kviečia apskrituosius stalus, kitaip tariant, bando ieškoti išeities.
    Antras dalykas, kadangi mūsų trišalė taryba sudaryta tokiu būdu, kad joje dalyvauja koalicija ir opozicija, tai būtų dar vienas būdas, kad koalicija ir opozicija kalbėtųsi. Aš manau, tai mūsų visų tikslas.
    Ir trečia. Kolegos, Lietuva ir Lenkija turi bendrą istoriją su Ukraina. Matyt, nė viena kita valstybė ar jokios kitos valstybės nėra taip susipynusios savo istoriniais saitais. Aš manau, mūsų politinė atsakomybė - sėdėti prie stalo, kantriai kalbėtis, ieškoti, patarti ir ieškoti bendrų sprendimų. Todėl nežinau, kada ta asamblėja gali būti surengta, galbūt net gruodžio mėnesį, kai Lietuva dar pirmininkauja Europos Sąjungos Tarybai. Mūsų pareiga būtų ne nusišalinti, o ieškoti dialogo. Aš pritarsiu tai nuomonei, kuri susidarys po balsavimo. Jeigu balsavimas bus toks, kad neliks to punkto, ką gi, taip turi būti. Bet kol kas aš siūlau apsvarstyti jo buvimą ir palikti jį rezoliucijoje.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia K. Starkevičius. Ruošiasi B. Bradauskas.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Sveikinu šią iniciatyvą, kad mūsų šalis palaiko Ukrainos gerą kryptį, tą, kuri prasidėjo 2004 m. Oranžine revoliucija. Čia kaip ir tęsinys būtų. Mane džiugina, kad iš Seimo narių bent jau kol kas negirdžiu ir tiesiog tikiu, kad negirdėsime, pesimistinių pasisakymų, kad čia nereikia kištis, čia kišimasis į šalies reikalus. Tikiuosi, to nebus, kaip buvo 2004 metais.
    Dabar mano klausimas. Kadangi jūs vienas iš paskutiniųjų, kuris buvote Ukrainoje kaip politikas, susitikote ir Maidano aikštėje, tikiuosi, tiek su mėlynaisiais, tiek su oranžiniais, mėlynųjų irgi, kiek žinau, yra, kaip jų nuotaikos, ar jau pasikeitusios? Anksčiau, kalbant apie Europos Sąjungą, nuotaikos tikrai buvo teigiamos. Ypač noriu paklausti, kokios kaimo žmonių nuotaikos? Ar jos nepasikeitusios, nes jos dėl Europos Sąjungos taip pat buvo optimistinės.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Ačiū, kolega. Paskutinius, matyt, komentarus galės pateikti mūsų kolega E. Zingeris, kuris kaip tikras revoliucionierius kaunasi barikadose. Aš manau, jis bus tas, kuris sugebės perduoti pastarųjų dienų, pastarųjų valandų nuotaikas iš demonstracijų. Bet kas yra svarbu, kolegos? Jeigu anksčiau buvo pasirinkimas tarp lyderių ir Oranžinė revoliucija, aš sakyčiau, buvo lyderių revoliucija, pasirinkimas tarp labai skirtingų galimų vadovų, pretendentų vadovauti tai šaliai, tai šį kartą ką aš fiksuoju? Tai iš esmės pasirinkimas tarp kelių variantų, kaip į ateitį gali eiti Ukraina: tarp europietiško ir to, kuris klampina į nebūtį ir dar didina sąsajas su Rytais, nepateikdamas jokių perspektyvų.
    Aš fiksuoju visiškai kitokias visuomenės nuomones ir nuotaikas. Mane iš tikrųjų labai giliai palietė pasisakymai tų pačių ukrainiečių, dalyvaujančių demonstracijose. Viena moteris pasakė labai aiškiai: "Aš kalbu ir aš esu už savo vaikų ateitį Europoje." O tai yra labai rimta. Kai žmonės supranta diskusijų ir demonstracijų esmę būtent per savo šeimos narių likimą, ir tai yra susiję su šalies likimu, tai, mano manymu, yra pats svarbiausias dalykas.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia B. Bradauskas. Ruošiasi B. Pauža, paskutinis.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis Petrai ir gerbiamasis Kazimierai, visiškai nesveikinu tos rezoliucijos nei autorių, nei idėjos ir visiškai pasisakau prieš, nes jeigu viena moteris pasakė ir mes sprendžiame apie visos tautos nuomonę... O kodėl mes neišklausėme ir iš kur mes žinome... Petrai, ar pats žinai, kokia antrosios pusės nuomonė? Ukrainoje gyvena per 50 mln. žmonių. Jeigu mes ir 100 tūkst. Maidano aikštėje ar kur išklausysime, tai vis tiek ne 50 mln. žmonių nuomonė. Palikime tokius klausimus spręsti pačioms tautoms.
    Mes visą laiką deklaruojame apsisprendimo laisvę. Kai ėjome iš Tarybų Sąjungos, mes deklaravome: tauta turi teisę apsispręsti be jokių primetimų. O dabar, kai mes atsiduriame kitoje pozicijoje, rezoliucija po rezoliucijos, rezoliucija po rezoliucijos. Pone Petrai, pasakyk man, Vokietijos Bundestagas, Anglijos parlamentas, Ispanijos ar dar kas priėmė tokias rezoliucijas, palaikančias...
     PIRMININKĖ. Ačiū, gerbiamasis Broniau, jūs viršijote klausimo laiką, nes svarstymo laikas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Ačiū.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Kolega, kiekvienas iš mūsų turi teisę į savo nuomonę. Žinote, labai paprastai kalbėjo tie komentatoriai iš Rusijos televizijos laidų, kurie kritikavo ir Seimo delegacijos vizitą. Jie pasakė, kad tai yra kišimasis į Ukrainos vidaus reikalus. Aš taip nemanau. Kolegos, atsiminkime, kaip mes laukėme bet kokios rezoliucijos, bet kokio paramos žodžio Sausio 13-osios naktį. Mes laukėme, kad bus viena rezoliucija po kitos rezoliucijos. To paties laukia Ukrainos žmonės. Jeigu mes jų dabar neparemsime, mes jų neparemsime ir ateityje. Nustokime abejoti savo pasirinkimu ir leiskime, kad mūsų teisingą pasirinkimą pakartotų kitos valstybės. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Ir dar, nors laikas baigėsi, bet B. Paužą jau buvau paskelbusi, nes tikrai Tarpparlamentinės grupės su Ukraina pirmininkas. Prašom, Broniau.
     B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Aš, gerbiamasis Petrai, nesu toks kategoriškas dėl rezoliucijos. Ten yra gerų dalykų parašyta. Noriu pasakyti, kad ketvirtadienį man teko su kai kuriais grupės nariais čia, Vilniuje, susitikti ir pabendrauti. Aš tas nuotaikas taip pat jaučiu, bet noriu paklausti jūsų štai ko. Gerbiamasis E. Zingeris dabar dalyvauja Ukrainoje, vakar per mūsų žiniasklaidą buvo parodyta. Tai sakykite, jis čia kaip Užsienio reikalų komiteto narys ar kaip valdybos deleguotas žmogus? Kokiu pagrindu jis ten dalyvauja? Ar čia tas pasiūlymas, jūs paskui pakeitėte, kuris buvo vakar padarytas man? Ačiū.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Mielasis kolega, aš apie mūsų bendro kolegos E. Zingerio vizitą sužinojau iš televizijos reportažų, bet, aš manau, jis turi pakankamai politinės sąžinės pasirinkti vykti tenai, kur jo paramos labiausiai reikia. Aš supratau, kad jo kalba aikštėje buvo sutikta aplodismentais. Tokiais pačiais aplodismentais, kaip mes girdėjome, kai minia skandavo tuos pačius žodžius: ačiū! "Ačiū" skandavo lietuviškai. Vadinasi, jis pataikė. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkojame P. Auštrevičiui. Dabar kviečiame diskutuoti. Diskusijoje yra užsirašęs kalbėti A. Anušauskas. Prašom.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, išties parlamento reikalas yra priimti tokias rezoliucijas, kurios teikia paramą užsienio politikos srityje, juolab kad Lietuva pirmininkauja Europos Sąjungai. Manau, reikėtų nepraleisti pro ausis to, kas buvo pasakyta pristatymo metu klausiančiųjų. Manau, tai, kas buvo prieš daugiau kaip du dešimtmečius Lietuvoje, mus taip pat įpareigoja priimti atitinkamus sprendimus.
    Turėčiau pasakyti, kas išprovokavo mane išeiti į tribūną. Tas pareiškimas, kurį perskaitė kolega B. Bradauskas, man yra visiškai nesuprantamas. Jeigu jis nori atstovauti ar Baltarusijos, ar Rusijos interesams, lai atstovauja. Šiuo atveju tai yra Lietuvos parlamentas, kuris yra laisvas priimti tuos sprendimus, kurie yra reikalingi ir Lietuvai, tiesą sakant, jie reikalingi ir tai didžiajai Ukrainos visuomenės daliai, kuri pasisako už asociaciją su Europos Sąjunga. Manyčiau, nereikia čia veidmainiauti ir siūlau priimti šią rezoliuciją tokią, kokia ji yra ar su pataisomis, jeigu jos bus logiškos.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Dabar motyvai priėmimo metu. Motyvai už - V. Aleknaitė-Abramikienė.
     V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, net jeigu mūsų su Ukrainos tauta nesietų kelis šimtmečius besitęsęs bendras likimas, net jeigu mes neturėtume didelių simpatijų šiai tautai (o mes turime tų simpatijų), vis tiek Lietuvai, kaip pirmininkaujančiai valstybei, netiktų būti abejingai tokio didelio sukrėtimo, kuris dabar ištiko šią valstybę, akivaizdoje. E. Zingeris atstovauja labai didelei tarptautinei bendrijai, jis yra Demokratijos bendrijų forumo pirmininkas, taip pat ir Lietuvos valstybės Nepriklausomybės Akto signataras. Labai gerai, kad šiuo metu jis skatina Ukrainą, kaip ir mes šioje rezoliucijoje, taikiai ir dialogo būdu spręsti savo vidaus nesutarimus.
    Rytoj aš taip pat išvykstu į Kijevą, nes Kijeve vyks Užsienio reikalų ministrų tarybos posėdis. Nepamirškime, jog Ukraina dabar pirmininkauja ESBO, svarbiai bendradarbiavimo ir saugumo organizacijai Europoje. Ten Parlamentinės Asamblėjos biuro posėdyje mes turbūt taip pat išreikšime savo gerus palinkėjimus šiai valstybei, kad ji neitų konflikto keliu, kad ieškotų sutarimo ir legalių, taikių politinių sprendimų. Manau, kad ši rezoliucija, kuri parašyta labai nuosaikiai, atitinka tiek Lietuvos, kaip pirmininkaujančios šalies, statusą, tiek nusako mūsų linkėjimus bei jausmus Ukrainos valstybei ir ukrainiečių tautai. Siūlau priimti ir balsuoti už.
     PIRMININKĖ. Dėkojame Vilijai už kalbą. Prieš - D. Kuodytė.
     D. KUODYTĖ (LSF). Gerbiamieji kolegos, nesu kategoriška dėl šios rezoliucijos, tačiau, kaip gražiai pasakė kolega P. Auštrevičius, Ukrainos žmonės laukia pasaulio reakcijos. Norėčiau priminti, kad Rytų partnerystės programoje dalyvavo ne tik Ukraina, bet ir dar viena valstybė, kuri, panašu, mums neįdomi ir neįdomus tų žmonių reakcijos laukimas. Aš kalbu apie Armėniją. Armėnijoje daugiau negu keli tūkstančiai žmonių taip pat išėjo protestuodami, taip pat buvo sumušti policijos, virš 100 žmonių buvo sulaikyta. Manyčiau, kad turbūt būtų korektiškiau, jeigu mes kalbėtume apie visus, kurie laukia mūsų reakcijos ir kurie renkasi europinį kelią. Mano tokia nuomonė ir aš negaliu balsuoti už tokią rezoliuciją.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Manau, kad Užsienio reikalų komitetas ir Europos reikalų komitetas girdėjo ir atkreips dėmesį į Dalios pastabas. Tokiu atveju turbūt turėtų būti atskira rezoliucija. Nuomonė už - A. Anušauskas.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, manau, kad rezoliuciją reikia priimti, juolab kad tai, manyčiau, yra Lietuvos pareiga šiuo atveju reaguoti į šią situaciją, kuri klostosi Ukrainoje. Tai, kas įvyko gatvėse su taikiais protestuotojais, tai, kas įvyko ir ką opozicija vadina provokacijomis, manau, mus verčia reaguoti į tą situaciją ir pasakyti labai aiškų žodį. Mes turėtume labai aiškiai suvokti, kad Ukraina dėl ėjimo Europos link turi pasirinkti labai aiškiai ir tas pasirinkimas dabar daromas Kijeve.
     PIRMININKĖ. Ačiū A. Anušauskui. Nuomonė prieš - B. Bradauskas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, Pirmininke. Noriu paprašyti, pone Anušauskai, nenurodinėti man, kaip man galvoti ir kaip kalbėti. Tavęs niekas neprašo, kai aš paprašysiu, tada galėsi nurodyti.
    Iš esmės. Politiškai neteisingai elgiamės kaip valstybė, priimdami vieną ar kitą rezoliuciją. Mes priimame rezoliuciją, remiančią, aš net nežinau kokią dalį žmonių: ar 50 %, ar 20 %, ar 30 %. Mes nežinome visos situacijos ir visiškai negerbiame kitos pusės, kuri turi kitą nuomonę Ukrainoje. Todėl negalime primesti savo valios, ir dar A. Anušauskas čia nurodinėja, kad Ukraina turi pasukti tokiu keliu, o ne kitu! Galų gale kas mes esame - viso pasaulio dirigentai, pasaulio bamba, apie kurią sukasi visos valstybės? Aš paklausiau Petro, ar yra priimta nors viena rezoliucija didžiųjų valstybių, kurios tikrai turi įtakos Europos Sąjungoje? Pasirodo, nėra. Mus kaip nykštukus kažkas pastūmėjo už ką nors ir mes puolame, neatsižvelgdami į pasekmes, kurios, deja, atsilieps mūsų žmonėms, paprastiems piliečiams, o ne jums, kurie prisikimšę pinigų kišenes galite mokėti įvairius mokesčius. Atsilieps tiems žmonėms, kurie nesuduria galo su galu. Štai apie ką galvokite! (Balsai salėje)
     PIRMININKĖ. Ačiū už jūsų nuomonę. Nuomonė už - L. Balsys.
     L. BALSYS (MSNG). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, raginčiau balsuoti už šią deklaraciją, ypač už paskutinę pastraipą, kurioje raginama sukviesti Lietuvos, Lenkijos ir Ukrainos parlamentų Parlamentinės Asamblėjos sesiją. Tai būtų labai svarbus žingsnis, jis galbūt iš tikrųjų leistų pradėti tą dialogą, kuris dabar vyksta šiek tiek chaotiškai važinėjant mūsų parlamentarams, važinėjant lenkų parlamentarams, visiems kartu bendraujant su Ukrainos parlamentarais. Tokia asamblėja leistų sukurti efektyvų formatą, kuris labai sustiprintų ir Lietuvos parlamento vaidmenį užsienio politikoje, kuris šiuo metu Lietuvoje itin šlubuoja, ir europinės politikos vaidmenį, tai yra nacionalinių parlamentų vaidmenį europinėje politikoje. Būtent šitą pastraipą aš siūlyčiau palaikyti.
    Manau, kad pati rezoliucija yra ganėtinai švelni, ir nemanau, kad ji būtų kaip nors nukreipta prieš tą dalį, kaip sako gerbiamasis Bronius, Ukrainoje, kuri, pavyzdžiui, nusiteikusi prieš europinę integraciją. Ši rezoliucija skatina dialogą ir prievartos nenaudojimą. Manau, visos Ukrainos dalys pasisakytų už dialogą ir prievartos nenaudojimą. Tai, kad V. Janukovyčius skambino Europos Komisijos pirmininkui, rodo, kad Ukraina nori ir siekia to dialogo. Netgi dabartinė Ukraina su savo dabartine valdžia. Aš siūlyčiau nesileisti į nekonstruktyvias replikas, balsuoti už šią rezoliuciją, tikrai akcentuojant Parlamentinės Asamblėjos sušaukimą. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkojame už nuomonę. Nuomonė prieš - V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Mano klausimą uždavė gerbiamoji D. Kuodytė.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už - gerbiamoji I. Degutienė.
     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų aš palaikau nuosaikią diplomatine kalba parašytą rezoliuciją, ir tai būtų mūsų, kaip parlamento, tęstinis darbas. Dabar, reaguodama į kai kurių Seimo narių pasisakymą, galiu pasakyti, kad Ukrainos, Lietuvos ir Lenkijos tarpparlamentinėje asamblėjoje, kokia kryptimi Ukraina ketina toliau eiti ir gyventi, ir buvo visą laiką įvardijama - būtent eurointegraciniu keliu. Tarpparlamentinė asamblėja vyko ir Briuselyje, ir ten buvo įvardinta, kad eurointegracinis kelias yra Ukrainos ateitis. Šiandien situacija iš tiesų yra įtempta. Mes parlamentiniu lygmeniu diplomatiškai šioje rezoliucijoje išsakome savo poziciją. Poziciją, ne kokiu keliu turi eiti Ukraina, bet kas neturėtų įvykti.
    Aš palaikau, kad tariantis diplomatiškai tarp Lenkijos Senato Pirmininko, Aukščiausiosios Rados Pirmininko ir Lietuvos Seimo Pirmininkės reikia rasti variantą, kur tarpparlamentinė asamblėja turi susirinkti. Galbūt ne Vilniuje, bet tai jau yra visų trijų valstybių... diplomatiniu keliu išsiaiškinti, kad reikalinga tokia tarpparlamentinė asamblėja.
    Dėl vietos, tai čia turbūt ne esminis klausimas, todėl kviečiu palaikyti diplomatinę rezoliuciją.
     PIRMININKĖ. Dėkojame už nuomonę. Nuomonė prieš - R. Markauskas.
     R. MARKAUSKAS (DPF). Mielieji kolegos, priimdami tokias deklaracijas mes tikrai nepasižiūrime į savo ūkį, verslą, ekonomiką. Žinodami tokią politiką jau 17 % prarandame savo krovinių, pieno produktų į Rusiją. Tai irgi stovi mūsų žmonės darbo vietoje. Plius aš nemanau, kad kas nors mus prašė šią deklaraciją priimti. Kviečiu balsuoti prieš. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Pagal Seimo statuto 184 straipsnio 1 dalį - priimti rezoliuciją be pataisų. Reikia balsuoti, kad būtų priimta rezoliucija be pataisų. Ar galime balsuoti? Kas balsuojate už... Kas esate tokios nuomonės, kad pritartume rezoliucijai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šios rezoliucijos priėmimas

    Balsavo 97 Seimo nariai: už - 82, prieš - 4, susilaikė 11. Rezoliucija priimta. (Gongas)

10.44 val.
    Uždarosios akcinės bendrovės "Kauno energetikos remontas" statuso nustatymo įstatymo pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIP-4526(3) (priėmimas)

    Darbotvarkės 1-4 klausimas - Uždarosios akcinės bendrovės "Kauno energetikos remontas" statuso nustatymo įstatymo pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas. Priėmimas. Jokių pataisų nėra gauta. Pradėsime priėmimo procedūrą. Keturi - už ir keturi - prieš. Norinčių kalbėti nėra. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas įstatymas?

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 99 Seimo nariai: už - 96, prieš nėra, susilaikė 3. Įstatymas, projekto Nr. XIP-4526(3), priimtas. (Gongas)

10.45 val.
    Prokuratūros įstatymo 22 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymas Nr. XIIP-1129GR (Respublikos Prezidento grąžintas Seimui pakartotinai svarstyti) (pateikimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Prokuratūros įstatymo 22 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1129. Pateikimas. Pranešėja - R. Svetikaitė, Respublikos Prezidento vyriausioji patarėja.
     R. SVETIKAITĖ. Gerbiamieji Seimo nariai, šiandien esu įpareigota jums pristatyti Lietuvos Respublikos Prezidento 2013 m. lapkričio 22 d. dekretą, kuriuo Seimui yra grąžinamas pakartotinai svarstyti Lietuvos Respublikos prokuratūros įstatymo 22 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymas.
    Respublikos Prezidentės vertinimu, šiame įstatyme įtvirtinta bendro pobūdžio nuostata, kad generalinis prokuroras gali būti atleistas Seimo siūlymu, yra nesuderinama su Konstitucijos 118 straipsniu dėl šių motyvų.
    Konstitucijos 118 straipsnio 3 dalyje yra nustatyta, kad prokuroras, vykdydamas savo funkcijas, yra nepriklausomas ir klauso tik įstatymo. Taigi Konstitucijoje yra įtvirtintas prokuroro nepriklausomumo vykdant Konstitucijoje nustatytas funkcijas principas. Įstatymuose negalima nustatyti tokio teisinio reguliavimo, kuris sudarytų prielaidą suvaržyti prokurorų nepriklausomumą, kištis į jų veiklą, daryti įtaką prokurorams, jiems vykdant Konstitucijoje nustatytas funkcijas. Todėl įstatyme negali būti nustatytas toks teisinis reguliavimas, pagal kurį generalinis prokuroras galėtų būti atleistas bet kuriuo momentu be jokios aiškios priežasties ir nesant jokio teisinio pagrindo, o remiantis tik tuo, kad yra Seimo siūlymas atleisti generalinį prokurorą.
    Konstitucijos nuostatos ir Konstitucinio Teismo suformuota oficialioji konstitucinė doktrina suponuoja išvadą, kad generalinio prokuroro atleidimo pagrindas negali būti Seimo siūlymas.
    Konstitucinis Teismas 2003 m. sausio 24 d. nutarime konstatavo, kad įstatymų leidėjas turi įgaliojimus įstatyme nustatyti prokuroro atleidimo iš pareigų pagrindus ir tvarką, bet įstatymų leidėjas, įstatyme nustatęs generalinio prokuroro įgaliojimų trukmę, neturi teisės nustatyti bet kokių generalinio prokuroro atleidimo iš pareigų, nepasibaigus įgaliojimų terminui, pagrindų.
    Įstatymų leidėjas pagal Konstituciją gali nustatyti tik tokius generalinio prokuroro atleidimo iš pareigų, nepasibaigus įgaliojimų laikui, pagrindus, dėl kurių pobūdžio generalinis prokuroras apskritai negali eiti savo pareigų.
    Konstitucijos 118 straipsnio 6 dalyje yra nustatyta, kad prokuroro atleidimo tvarką nustato įstatymas.
    Seimo priimto ir grąžinamo pakartotinai svarstyti įstatymo aiškinamajame rašte yra nurodyta, kad šiuo įstatymu siekiama inter alia geriau įgyvendinti Seimo statuto nuostatą, pagal kurią numatyta galimybė Seimui svarstyti dėl prokuroro atleidimo.
    Šiame kontekste pažymėtina, kad Konstitucijos 76 straipsnyje yra nustatyta, kad Seimo struktūrą ir darbo tvarką nustato Seimo statutas. Seimo statutas turi įstatymo galią. Konstitucinis Teismas 2000 m. kovo 30 d. nutarime konstatavo, kad šiame Konstitucijos straipsnyje suformuluota blanketinė norma, leidžianti Seimui pačiam nustatyti savo struktūrą, darbo tvarką, įstatymų ir kitų teisės aktų pateikimo, svarstymo ir priėmimo procedūras, Seimo struktūrinių padalinių kompetenciją ir jų tarpusavio santykius ir reglamentuoti kitus Seimo funkcionavimo klausimus. Pagal Konstitucijos 76 straipsnį tai turi būti nustatyta Seimo statute, kuris turi įstatymo galią.
    Taigi pagal Konstituciją Seimo statutas turi įstatymo galią, bet jis nėra įstatymas. Seimo statute negali būti reglamentuoti generalinio prokuroro atleidimo iš pareigų pagrindai ir tvarka arba atskiri jos elementai, nes pagal Konstitucijos 118 straipsnio 6 dalį tai gali būti nustatyta tik įstatyme. Dėkoju už jūsų dėmesį.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Jūsų paklausti nori nemažai Seimo narių. Pirmasis klausia P. Gylys. Ruošiasi V. Vasiliauskas.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, aš norėčiau priminti, kad Lietuva yra parlamentinė Respublika, su kai kuriais prezidentinės Respublikos elementais. Įstatymus leidžia Seimas. Šiuo siūlymu dėl Prokuratūros įstatymo 22 straipsnio pakeitimo niekas nesiūlo pakeisti Konstitucijos 84 straipsnio, pagal kurį Prezidentė turi teisę, iniciatyvą skirti ir atleisti. Bet jeigu prezidentūra nenori, kad Seimas dalyvautų šį klausimą svarstant, kad Seimas neturėtų teisės siūlyti, tai, aš manau, yra labai rimtas konstitucinis jūsų čia ką tik pristatytos pozicijos trūkumas. Seimas gali siūlyti, Prezidentė gali priimti kitokį sprendimą, bet atimti iš Seimo tokią galią, tokią teisę, aš manau, yra... Kaip jūs manote?
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju už jūsų klausimą. Iš tikrųjų mūsų siūlymas yra, kad įstatymai būtų priimami laikantis Konstitucijos, o Konstitucijoje yra labai aiškiai nustatyta, kad generalinis prokuroras yra atleidžiamas Respublikos Prezidento sprendimu, Seimui pritarus. Tai šiuo atveju taip, iš tikrųjų Seimui pritarus, bet iniciatyva šiuo atveju yra Prezidento rankose.
    Aš norėčiau pasakyti vieną labai paprastą dalyką, kad šiuo įstatymu yra pakeičiama Konstitucijoje nustatyta generalinio prokuroro atleidimo tvarka. Ne, Konstitucija nenustato tokios procedūros, kad generaliniam prokurorui atleisti iš pareigų būtų reikalingas Seimo siūlymas. Tai yra Prezidento sprendimas, kuriam patvirtinti Prezidentas prašo Seimo patarimo. Dėkui.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia V. Vasiliauskas. Ruošiasi L. Balsys.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, ponia Pirmininke. Gerbiamoji vyriausioji patarėja, ar nemanote, kad jūsų dekreto tekste painiojamos sąvokos "prokuratūra", "prokuroras" ir "generalinis prokuroras"? Jūsų cituojamame 118 straipsnyje visos tos Konstitucijos sąvokos yra, kalbama apie prokuroro nepriklausomumą, kuris atlieka ikiteisminį tyrimą, bet nieko nekalbama apie generalinio prokuroro nepriklausomybę. Ir iš tikrųjų, kaip jūs manote, mano klausimas būtų: kaip galima realizuoti Lietuvos prokuratūros įstatymo 4 straipsnio 1 ir 2 dalis, kuriose kalbama, kad "Prokuratūrai vadovauja Lietuvos Respublikos generalinis prokuroras, už prokuratūros veiklą jis atsiskaito Respublikos Prezidentui ir Lietuvos Respublikos Seimui" ir kad (antroji dalis) "Prokuratūros veiklos prioritetus nustato ir prokuratūros parlamentinę kontrolę atlieka Lietuvos Respublikos Seimas"? Ačiū už atsakymą.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju už jūsų klausimą. Iš tiesų ne, aš nemanau, kad dekrete yra painiojamos sąvokos. Kaip jūs teisingai ir paminėjote, generalinis prokuroras vadovauja prokuratūros veiklai. Taip. Jeigu mes paimtume, būtent aiškintume Prokuratūros įstatymo nuostatą, priimto šio vetuoto įstatymo nuostatą taip, kaip ji aiškinama aiškinamajame rašte, pateiktame kartu su įstatymu, tai yra siejama su ataskaitos svarstymu, su ataskaitos svarstymu Seime. Kas gi yra prokuratūros ataskaita? Prokuratūros ataskaita yra ne kas kita, kaip yra atliekamos prokuratūros būtent tos funkcijos ir atsiskaitymas už tas funkcijas Seimui. Tai būtent nepriklausomumą ir suprantame taip, kaip negalimumą atsiskaityti už tai, ką prokuroras turi atlikti nepriklausomai, t. y. vadovaudamasis įstatymu, o ne kieno nors nuomonėmis ar siūlymais, ar kokiais nors kitais dalykais.
    Teisingai, jūsų paminėtos Prokuratūros įstatymo nuostatos šiuo metu galioja, bet, kaip žinome, jos yra kvestionuojamos Konstitucinio Teismo. Matyt, Konstitucinis Teismas sudės visus taškus šioje vietoje. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia L. Balsys. Ruošiasi V. Gailius.
     L. BALSYS (MSNG). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, Prokuratūros įstatymo 4 straipsnis nurodo, kad prokuratūros veiklos gaires nustato ir neprocesinę parlamentinę kontrolę vykdo Seimas, ne prezidentūra ir ne Prezidentė nustato veiklos gaires. Tai kur jūs čia matytumėte kokį nors galių atėmimą arba neteisingą, arba neteisėtą Konstitucijos 118 straipsnio pažeidimą? Nes tas, kas nustato gaires ir vykdo parlamentinę kontrolę, nesikišdamas į procesinę veiklą, iš tikrųjų turėtų teisę turėti pareikalauti ir atsakomybės. Tas nurodymas įstatyme, kad gali atleisti, gali neatleisti, yra neimperatyvus ir tikrai neatima jokių galių. Kaip jūs galėtumėte tai pakomentuoti?
     R. SVETIKAITĖ. Galiu pakomentuoti taip, kad galiojančios jūsų minėtos Prokuratūros įstatymo nuostatos, kaip ir minėjau, atsakydama į prieš tai buvusį klausimą, yra kvestionuojamos šiuo metu Konstitucinio Teismo, dėl to bus pasakyta. Dėl kitų dalykų tikrai niekas neteigia, kad tai yra įpareigojančios nuostatos. Bet jeigu mes kalbame apie pačią struktūrą ir mechanizmą generalinio prokuroro skyrimo ir atleidimo tvarkos ir pagrindų, tai generalinio prokuroro skyrimo ir atleidimo tvarka yra nustatyta Konstitucijoje, o atleidimo pagrindai yra nustatomi įstatyme pagal Konstituciją. Bet įstatymas negali būti sukonstruotas taip, kad jis paneigtų Konstitucijos nuostatas ir esminius principus. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Klausia V. Gailius. Ruošiasi K. Daukšys.
     V. GAILIUS (LSF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, ar tokioje situacijoje, kai netiriamos korupcinės veikos, kai nusikalstamų veikų tyrimas apsiriboja tik mažareikšmėmis veikomis, kai prokuratūra orientuojama tirti tiktai tas veikas, kurios atsispindės prokuratūros statistikoje, kai auga, labai labai auga, išteisinamų asmenų skaičius, kai prokuratūroje nebeveikia apeliacijos sistema, kai netiriamos rezonansą sukėlusios bylos, jos nutraukiamos, nereikia praplėsti Prezidento galių tam, kad Prezidentas turėtų teisę šį kritinį procesą nutraukti ir imtis reikšmingų veiksmų normalizuoti kriminogeninę padėtį ir atkurti teisėtumą valstybėje?
     R. SVETIKAITĖ. Dėkui už jūsų klausimą. Iš tiesų, matyt, apie Prezidento galių praplėtimą kalbėti šioje vietoje... neturėtų būti siejama su šio klausimo svarstymu, nes šis klausimas vis dėlto yra dėl prokuroro atleidimo pagrindų. Tai tie pagrindai yra... tikrai Seimo kompetencija - nustatyti tuos pagrindus. Svarbiausia, kad nustatomi pagrindai nesikirstų su Konstitucijos nuostatomis. O iš tikrųjų apie visus kitus klausimus, kaip sukontroliuoti ir padaryti, na, tą procesą veiksmingesnį ir panašiai, manau, kad tai yra diskusijų dalykas.
     PIRMININKĖ. Dėkojame. Klausia K. Daukšys. Ruošiasi P. Gražulis.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Gerbiamoji patarėja, nusišypsokite, jums labai tinka. Aš noriu paklausti vieno paprasto dalyko. Iš esmės Seimas, pritardamas Prezidentės skiriamam prokurorui ir suformuluodamas prokuratūros darbo gaires, turėtų turėti galimybę taip pat ir nepritarti jo darbui, kaip pritaria paskyrimui, nepritarti ir jo tolesniam darbui. Prašau pasakyti, kodėl jūs manote, kad tai kaip nors kertasi su Konstitucija ir su Prezidentės galiomis?
     R. SVETIKAITĖ. Dėkui už jūsų klausimą. Iš tikrųjų gana daug šiuo klausimu kalbėta, kaip aš minėjau, tikrai laukiame Konstitucinio Teismo išaiškinimo šiuo klausimu. Bet pagrindinis momentas - Seimas, jūs labai teisingai pasakėte, kad Seimas vis dėlto dalyvauja generalinio prokuroro tiek skyrimo, tiek atleidimo procese. Bet esminis šiuo atveju klausimas, kylantis tiek visiems konstitucionalistams, tiek teisininkams, ar generalinis prokuroras turi atsiskaityti, dėl jo ataskaitos turi būti balsuojama ir jai pritariama ar ne, ar tiesiog jis turi savo ataskaitą pristatyti, išklausyti kokių nors pastabų ir panašiai, vykdyti tokią savo veiklą nesikišant, sakykim, ir nesikišant toms institucijoms, kurios negali kištis į šį procesą. Šiuo atveju čia tik tas esminis klausimas: ar dėl ataskaitos turi būti balsuojama ir jai pritariama, ar ataskaita yra išklausoma, jos... net ne ataskaita, o pranešimas apie veiklą ir panašiai, nes iš tikrųjų Seimas šituo atveju dalyvauja atleidimo procese.
     PIRMININKĖ. Paskutinysis klausia P. Gražulis, nes laikas jau baigėsi.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamoji pranešėja, jūs kalbate, kad prokuroras turi būti nepriklausomas ir laisvas. Aš norėjau jūsų paklausti, ar prokuroras naktį purtydamas, įsakydamas STT pareigūnams, pavesdamas jiems atlikti tyrimą, naktį purtyti žurnalistus, ieškoti slaptų pažymų vadovavosi įstatymu ar Prezidentės nurodymu?
     R. SVETIKAITĖ. Man atrodo, į šitą klausimą jau buvo pareikšta labai griežta pozicija. Manau, kad šitų panaudotų priemonių adekvatumas, proporcingumas bus įvertintas teismo.
     PIRMININKĖ. Ačiū pranešėjai. Motyvai vienas - už, vienas - prieš. Tik noriu priminti, tie, kuri pasisako už, pasisako už svarstymą iš naujo, kas pasisako prieš, pasisako už tai, kad laikytume nepriimtu. Už kalbėti norinčių nėra. Prieš - V. Vasiliauskas.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, ponia Pirmininke. Iš tikrųjų mes šiandien diskutuojame dėl Konstitucijos 118 straipsnio, kuriame sakoma, kad generalinį (pabrėžiu) prokurorą skiria ir atleidžia Prezidentė Seimo pritarimu. Seimas gali iš tikrųjų pritarti, gali ir nepritarti. Jis gali atsiimti savo pritarimą. Šitai bandoma užginčyti prisidengiant neva prokuroro nepriklausomybe, tačiau Konstitucijoje nieko nekalbama apie generalinio prokuroro nepriklausomumą, kalbama tiktai apie prokuroro, kuris vykdo ikiteisminį tyrimą, nepriklausomumą. Mano manymu, šitai yra labai ryškiai dekrete painiojama. Iš tikrųjų čia problemos ir nebūtų, nes čia Seimas juk nesikėsina į Prezidentės diskreciją, Juk Seimas negali paskirti generalinio prokuroro tol, kol jo nepateikia Prezidentė, bet negali ir atleisti generalinio prokuroro tol, kol šito atleidimo nepateikia Seimui. Mes galime, kaip ir yra įstatyme korektiškai pasakyta, tiktai siūlyti.
    Man atrodo, čia jokios problemos nėra, bet man yra kita daug svarbesnė mūsų valstybės problema - tai Seimo ir prezidentūros santykiai. Konstitucinis Teismas yra išaiškinęs, kad mūsų valstybės sandaroje įtvirtintas atsvarų ir stabdžių principas nėra rungtyniavimo, konkurencijos principas, o yra partnerystės, bendradarbiavimo principas, kuris gali būti gero valstybės valdymo požymis. Šito požymio kol kas... man gero valstybės valdymo ir stinga, todėl aš, skatindamas mūsų atskirų valdžios šakų bendradarbiavimą ir partnerystę...
     PIRMININKĖ. Laikas!
     V. VASILIAUSKAS (DKF). ...siūlau šitą dekretą atmesti. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Aš dar kartą noriu paprašyti. Tie, kurie užsirašė prieš, jūs, jeigu sakysite prieš, pritarsite Prezidentei. Visada mes... Supratau, kad pagal pasisakymą jūs kalbėjote lyg ir priešingai. Dabar vis tiek yra užsirašęs už K. Daukšys. Prašome.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Iš tikrųjų, man atrodo, kad tas, kas kalbėjo prieš, iš tikrųjų buvo už tai, kad būtų svarstoma iš naujo. Aš norėčiau pasakyti, kad negali būti nė vienos bent kokios įtakingos įmonės ar įstaigos, ar organizacijos administracijos vadovo, kurio Seimas negalėtų paklausti ir parekomenduoti jam dirbti ar nedirbti. Šioje vietoje klausimas... Seimas tikrai nesistengia spręsti vienų arba kitų bylų. Seimas tikrai nepasako vienam ar kitam prokurorui, kaip jis turi dirbti. Reikia pasakyti, kad galų gale generalinis prokuroras vis tiek nėra nepriklausomas nuo Seimo, nes kiekvienais metais tvirtinant biudžetą jam tvirtinamas tam tikras biudžeto dydis. Šitoje vietoje aš manyčiau, kad vis tiek tas mūsų priimtas įstatymas buvo gerai išbalansuotas... tik rekomendavo Prezidentei ir pasakė, kad Seimas tam tikrais prokuroro veiklos metais yra nepatenkintas. Prezidentės reikalas pasakyti, kad aš patenkinta ir aš neteiksiu, arba Prezidentės reikalas pateikti tą atstatydinimą.
    Kitu atveju, jeigu šito nėra, turint omeny, kad Seimas gali būti ir šiek tiek užpykęs ant ko nors, jis gali kitais dalykais sužaisti. Aš manau, kad tai yra kur kas švaresnis reikalas tokiu būdu, negu daryti kitokias nesąmones. Aš todėl ir sakau, kad šitą įstatymą reikia svarstyti iš naujo ir priimti tokį, koks jis buvo mūsų priimtas.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Kadangi pateikimo stadijoje po vieną kalbantį, kad visiems būtų aišku, aš dar kartą perskaitau, ką siūlo Prezidentė. Lietuvos Respublikos prokuratūros įstatymo 22 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymą laikyti nepriimtu. Dabar skelbiant balsavimą dėl pateikimo, tie, kurie balsuoja už, balsuoja, kad būtų svarstoma iš naujo, tie, kurie balsuoja prieš, balsuoja už tai, kad būtų laikomas nepriimtu, t. y. pritariate Prezidentės siūlymui laikyti nepriimtu. Skelbiame alternatyvų balsavimą. Kas už - svarstyti iš naujo, kas prieš - laikyti nepriimtu. Prašome balsuoti.
    Balsavo 103 Seimo nariai: už - 79, prieš - 24. Svarstysime iš naujo. Pagrindinis komitetas yra Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Siūloma svarstyti gruodžio 10 d. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Ačiū.

11.07 val.
    Nesąžiningos komercinės veiklos vartotojams draudimo įstatymo 1, 2, 5, 6, 7, 13, 15, 16, 18, 20, 22, 23 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-614(3)ES (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Nesąžiningos komercinės veiklos vartotojams draudimo įstatymo 1, 2, 5, 6, 7, 13, 15, 16, 18, 20, 22, 23 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-614(3). Priėmimo stadija. Kviečiu į tribūną pranešėją V. Skarbalių.
    1 straipsnis. Pasiūlymų nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Pritarta. 2 straipsnis. Pasiūlymų nėra gauta. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Ačiū. 3 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū. Pritarta. 4 straipsnis. Pasiūlymų, pataisymų nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Ačiū. Pritarta. 5 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 6 straipsnis. Yra Seimo nario V. Skarbaliaus pasiūlymas dėl 6 straipsnio. Prašome pristatyti, nors komitetas bendru sutarimu pritarė, bet prašome pristatyti, nes reikės 29 Seimo narių palaikymo.
     V. SKARBALIUS (DPF). Taip. Todėl, kad svarstymo stadijoje buvo nepritarta, Ekonomikos komitetas teikė, aš manau, kad jeigu nepriimsime šitos pataisos, nebus įgyvendintas direktyvos 13 straipsnis, nustatantis, kad valstybės narės turi užtikrinti veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas už nesąžiningą komercinę veiklą. Pagrindinis mano pasiūlymas yra už pakartotinę veiklą skirti baudą iki 120 tūkst. Lt, jeigu šita bauda neviršija 6 % komercinės veiklos subjekto metinių pajamų.
     PIRMININKĖ. Gal galime bendru sutarimu pritarti, kad svarstytume? Galime. Ačiū. Motyvai už, prieš pataisą. Nėra nei už, nei prieš. Gal galime bendru sutarimu pritarti, nes komitetas pritarė bendru sutarimu? Ačiū. Pritarta pataisai. 6 straipsnis su V. Skarbaliaus pataisa yra priimtas.
    Toliau 7 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Ačiū. Priimtas. 8 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Priimtas. 9 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 10 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 20 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. (Balsai salėje: 12 straipsnis) 11 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 12 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 23 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Taip, 12 straipsnis. Mes jau nusprendėme bendru sutarimu. Taigi visi straipsniai yra priimti.
    Dabar motyvai dėl viso. Ačiū pranešėjui. Motyvų už, prieš nėra. Balsuojame. Kas už tai, kad įstatymas būtų priimtas, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 79 Seimo nariai: už - 77, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-614(3) yra priimtas. (Gongas)

11.12 val.
    Seimo kontrolierių įstatymo 3 straipsnio pakeitimo ir Įstatymo papildymo 191 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-433(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Seimo kontrolierių įstatymo 3 straipsnio pakeitimo ir įstatymo papildymo 191 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-433(2). Pranešėja - D. Kuodytė. Priėmimo stadija. Prašom.
    Dabar priimsime pastraipsniui. 1 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū. Priimtas. 3 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Atsiprašau, 2 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabų ir pasiūlymų. Prašom pranešėją gal trumpai.
     D. KUODYTĖ (LSF). Pirmai pastabai, kur yra 2 straipsniu teikiamo 19... (Balsai salėje) Pirmai Teisės departamento pastabai komitetas siūlo pritarti - 191 straipsnio 1 dalyje brauktini žodžiai kaip pertekliniai. Teisės departamento pastabai dėl 191 straipsnio 3 dalies komitetas siūlo pritarti. Ir trečiai pastabai komitetas siūlo nepritarti, nes mano, jog siūloma nuostata yra perteklinė.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Ar galime priimti 2 straipsnį su tomis pataisomis, kurioms pritarė komitetas? Galime bendru sutarimu? Ačiū.
    3 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Ačiū.
    Motyvai dėl viso. Dėkojame Daliai už pristatymą.
    Motyvų už, prieš nėra. Balsuojame dėl įstatymo priėmimo. Kas pasisako už įstatymo priėmimą, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 73 Seimo nariai: už - 72, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymas Nr. XIIP-451(2) priimtas. (Gongas) Atsiprašau. Įstatymas Nr. XIIP-433(2) priimtas. (Gongas)

11.15 val.
    Įstatymo "Dėl Konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą fakultatyvaus protokolo ratifikavimo" projektas Nr. XIIP-451(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - įstatymo "Dėl Konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą fakultatyvaus protokolo ratifikavimo" projektas Nr. XIIP-451(2). Pranešėjas - V. Simulikas. Priėmimo stadija.
     V. SIMULIK (LSDPF). Gerbiamoji Pirmininke, mielieji kolegos. Užsienio reikalų komitetas buvo pagrindinis dėl įstatymo "Dėl Konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą fakultatyvaus protokolo ratifikavimo" projekto Nr. XIIP-451(2). Komitetas, išklausęs teikiamus dokumentus, išklausęs Seimo kontrolierių supratimą, pritarė bendru sutarimu. Dėkoju.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Pastraipsniui. 1 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra gauta. Galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū. Pritarta. 2 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Motyvai dėl viso už, prieš. Motyvų nėra.
    Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 73 Seimo nariai: už - 73, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-451(2) yra priimtas. (Gongas)

11.17 val.
    Nacionalinės teismų administracijos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-668(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Nacionalinės teismų administracijos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-668(2). Priėmimo stadija. Pranešėjas - S. Šedbaras.
    Vienas straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra gauta. 1 straipsnis. Ar galime priimti bendru sutarimu? Ačiū. Motyvų dėl viso už, prieš nėra.
    Balsuojame. Kas pritariate, kad įstatymo projektas būtų priimtas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 80 Seimo narių: už - 79, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-668(2) yra priimtas. (Gongas)

11.19 val.
    Administracinių bylų teisenos įstatymo papildymo 851 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-1073(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Administracinių bylų teisenos įstatymo papildymo 851 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-1073(2). Pataisų, pasiūlymų nėra. Tik vienas straipsnis. Ar galime 1 straipsnį priimti bendru sutarimu? Priimtas.
    Motyvai už, prieš. Nėra. Balsuojame. Kas už tai, kad pritartume įstatymo projektui, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 81 Seimo narys: už - 78, prieš - 1, susilaikė 2. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1073(2) yra priimtas. (Gongas)

11.20 val.
    Civilinio proceso kodekso 284 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1074(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Civilinio proceso kodekso 284 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1074(2). Priėmimo stadija. 4 - už, 4 - prieš. Norinčių kalbėti nėra. Balsuojame. Kas pritaria įstatymo projektui, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 86 Seimo nariai: už - 82, prieš - 2, susilaikė 2. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1074(2) yra priimtas. (Gongas)
    Noriu pasitarti. Darbotvarkėje yra numatyta pertrauka, bet gal galime nedaryti pertraukos, nes dar yra priėmimų? (Balsai salėje) Ačiū už supratimą.

11.22 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos nacionalinės kovos su korupcija 2011-2014 metų programos patvirtinimo" pakeitimo ir papildymo" projektas Nr. XIIP-912(3) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos nacionalinės kovos su korupcija 2011-2014 metų programos patvirtinimo" pakeitimo ir papildymo" projektas Nr. XIIP-912(3). Priėmimo stadija. Pataisų ir pasiūlymų nėra. Siūlau priimti pastraipsniui.
    1 straipsnis. Ar galime priimti bendru sutarimu? Ačiū. 2 straipsnis. Ar galime priimti bendru sutarimu? Ačiū, priimtas.
    Motyvai dėl viso. Motyvai už ir prieš. Už - P. Gylys. Kažkodėl man rodo. P. Gylio nėra. Motyvai prieš - R. Šimašius.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų nėra čia gyvybės ar mirties klausimas. Aš pats balsuodamas susilaikysiu, ne "prieš" mygtuką spausiu, bet mes turime žinoti, ką priimame. Pagrindiniai pakeitimai iš esmės yra datų nukėlimai. Yra Kovos su korupcija programa, nustatyti terminai, kada kas turi būti padaryta. Ateina laikas kada nors atsiskaityti už programas, ir, užuot aiškiai pamatę, kas padaryta laiku, o kur yra pavėluota, mes, kai ateis laikas atsiskaityti, to nepamatysime labai aiškiai, nes ką mes šiandien padarome? Mes nukeliame datas.
    Mano supratimu, yra labai paprastas dalykas: jeigu mes planuojame ką nors padaryti, mes arba padarome laiku, arba pavėluojame. Jeigu pavėluojame, aiškinamės kodėl - ar dėl pagrįstų priežasčių, ar ne dėl pagrįstų. Dabar mes darome tuščius apsisukimus. Man tikrai gaila ir tų ministerijų žmonių, ir kitų, kurie gaišta savo laiką, veliasi į popierizmą vien tik tam, kad galai būtų sukišti į vandenį, kad niekas nepamatytų, kada kas kur ką pavėlavo. Todėl aš manau, kad mes priimame beprasmį nutarimą, ir kviečiu... Iš esmės, sakau, aš pats susilaikysiu, ne prieš balsuosiu, bet kviečiu susilaikyti. Prasmės priimti tą nutarimą iš esmės nėra.
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę. Balsuojame. Kas pritaria Seimo nutarimo projektui, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio nutarimo priėmimas

    Balsavo 84 Seimo nariai: už - 63, prieš nėra, susilaikė 21. Seimo nutarimas (projekto Nr. XIIP-912(3) yra priimtas.

11.25 val.
    Valstybinių pensijų įstatymo 4 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-3614(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Valstybinių pensijų įstatymo 4 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-3614(2). Pasiūlymų ir pataisų nėra. Ar galime?.. 4 - už, 4 - prieš.
    Yra du straipsniai. 1 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 2 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas.
    Motyvai dėl viso. Už, prieš nėra, gal galime nekalbėti? Sutinkate. Ačiū už supratimą. Balsuojame. Kas pritaria įstatymo projektui, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 79 Seimo nariai: už - 69, prieš nėra, susilaikė 10. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-3614(2) yra priimtas. (Gongas)
    Kitas darbotvarkės klausimas Nr. XIIP-578. Atsiprašau, gerbiamasis V. Juozapaitis. Prašom.
     V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Labai atsiprašau, balsuojant dėl prieš tai buvusio klausimo aš turėjau nedalyvauti. Išskaičiuokite mano balsą. Aš tiesiog tikrai labai atsiprašau, automatiškai paspaudžiau.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Protokole bus pažymėta. Ačiū.

11.26 val.
    Pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo 16 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-578(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo 16 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-578(2). Priėmimas. Pasiūlymų ir pastabų nėra. Galime priimti pastraipsniui?
    1 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 2 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas.
    4 - už, 4 - prieš. Norinčių kalbėti nėra. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 79 Seimo nariai: už - 78, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-578(2) yra priimtas. (Gongas)

11.28 val.
    Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo 1, 2, 15, 19, 20, 21, 23, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 35, 36 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir 18 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIP-4111(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo 1, 2, 15, 19, 20, 21, 23, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 35, 36 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir 18 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIP-4111. Priėmimo stadija.
    Pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime pradėti pastraipsniui?
    1 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. Ačiū. 2 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 3 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 4 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 5 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 6 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 7 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 8 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 9 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas.
    10 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 11 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 12 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 13 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas.
    14 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 15 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 16 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 17 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas.
    Teisės departamento pastabos yra grynai redakcinio pobūdžio, todėl redaktorės suredaguos.
    Motyvai už, prieš. Kalbėti norinčių nėra. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 85 Seimo nariai. Už - 84, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymas (projekto Nr. XIP-4111(2) priimtas.

11.32 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 17229 straipsniu ir 224, 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4113(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 17229 straipsniu ir 224, 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4113(2). Pasiūlymų, pastabų nėra. Galime priiminėti pastraipsniui.
    1 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Priimta. 2 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime bendru sutarimu? Priimtas. 3 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 4 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta.
    Motyvų dėl viso už, prieš nėra. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 76 Seimo nariai. Už - 75, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymas (projekto Nr. XIP-4111(2) priimtas.

11.33 val.
    Valstybės kontrolės įstatymo 9 ir 14 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4114(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Valstybės kontrolės įstatymo 9 ir 14 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4114(2). Priėmimas.
    Pasiūlymų, pastabų nėra. Ar galime pastraipsniui?
    1 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Ačiū, priimtas. 2 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 3 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas.
    Dėl motyvų dėl viso už, prieš nėra norinčių kalbėti. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 79 Seimo nariai. Už - 79, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Įstatymas (projekto Nr. XIP-4115(2) priimtas. (Gongas)

11.35 val.
    Sveikatos draudimo įstatymo 131 ir 14 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4115(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Sveikatos draudimo įstatymo 131 ir 14 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4115(2). Priėmimo stadija. Pasiūlymų, pastabų nėra gauta. Ar galime pastraipsniui?
    1 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. 2 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. 3 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta.
    Motyvai dėl viso. Už, prieš kalbėti norinčių nėra. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 85 Seimo nariai. Už - 83, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymas (projekto Nr. XIP-4115(2) priimtas.

11.36 val.
    Garantinio fondo įstatymo 8 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4119(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Garantinio fondo įstatymo 8 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4119(2). Priėmimo stadija. Pasiūlymų, pataisų nėra gauta. Galime priimti pastraipsniui?
    1 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 2 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? 3 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas.
    Motyvų dėl viso už, prieš nėra. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 83 Seimo nariai. Už - 81, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymas (projekto Nr. XIP-4119(2) priimtas. (Gongas)

11.38 val.
    Valstybės skolos įstatymo 12 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4120(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Valstybės skolos įstatymo 12 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4120(2). Pastabų ir pasiūlymų nėra gauta. Galime pastraipsniui?
    1 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 2 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. Motyvų už, prieš nėra. Prašome balsuoti. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 77 Seimo nariai. Už - 76, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymas (projekto Nr. XIP-4120(2) priimtas. (Gongas)

11.39 val.
    Vietos savivaldos įstatymo 27 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4121(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Vietos savivaldos įstatymo 27 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4121(2). Priėmimo stadija.
    Pastabų, pasiūlymų nėra. Du straipsniai. Ar galime priimti 1 straipsnį bendru sutarimu? Priimtas. 2 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. Teisės departamentas teikia tik redakcines pastabas. Redakcinė komisija suredaguos. Balsuojame dėl viso įstatymo projekto. Nuomonių už ir prieš nėra. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui su redakcinėmis pastabomis, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 81 Seimo narys: už - 79, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymas, projekto Nr. XIP-4121(2), priimtas. (Gongas)

11.41 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Rezervinio (stabilizavimo) fondo nuostatų patvirtinimo" pakeitimo" projektas Nr. XIP-4122(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Rezervinio (stabilizavimo) fondo nuostatų patvirtinimo" pakeitimo" projektas Nr. XIP-4122(2). Priėmimo stadija. Pastabų, pasiūlymų nėra. Vienas straipsnis. Keturi - už, keturi - prieš. Norinčių kalbėti nėra. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio nutarimo priėmimas

    Balsavo 72 Seimo nariai: už - 72, prieš nėra ir susilaikiusių nėra. Įstatymas Nr. XIP-4122(2) priimtas. (Gongas) Atsiprašau, Seimo nutarimas, projekto Nr. XIP-4122(2), priimtas. (Gongas)
    Noriu pasitarti su Seimo nariais. Labai ačiū, mes labai produktyviai dirbame. Ar dabar darome pertrauką, ar toliau svarstome rytinio posėdžio darbotvarkę? (Balsai salėje) Yra dvi nuomonės: vieni prašo pertraukos, kiti prašo svarstyti toliau. Siūlau balsuoti.
    Kas už pertrauką, balsuoja už, kas už tai, kad posėdį tęstume toliau, balsuoja prieš. Alternatyvus balsavimas. (Balsai salėje)
    Balsavo 71 Seimo narys: už pertrauką - 30, prieš - 41. Tęsiame rytinį posėdį.
    Kadangi Prezidento patarėjos dar nėra, siūlome svarstyti rezervinius klausimus.

11.45 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių skaičiaus" pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1288 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Rezervinis 1 klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių skaičiaus" pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1288. Kviečiu pavaduoti mane, posėdžio pirmininkę, gerbiamąjį K. Komskį.
     PIRMININKAS (K. KOMSKIS, TTF). Laba diena. Rezervinis 1 klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių skaičiaus" pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1288. Pranešėja - Seimo Pirmininkė L. Graužinienė.
     L. GRAUŽINIENĖ. Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Pakeitimas yra labai paprastas. Užsienio reikalų komitetas didinamas vienu nariu ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitete vienu nariu mažinama. Prašau pritarti.
     PIRMININKAS. Kolegos, pateikimas, svarstymas ir priėmimas. Užsirašiusių klausti nėra. Kolegos, ar galime bendru sutarimu? Ai, nori. Prašom. J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Atsiprašau, čia nerimtas pateikimas. Pirmininkė turi pasakyti, kokia frakcija inicijuoja, su kokiomis frakcijomis susijęs tas pakeitimas. Aritmetiką mes ir taip mokame, kad vienas.
     PIRMININKAS. Prašom.
     L. GRAUŽINIENĖ. Labai ačiū. Aš galiu pakartoti. Seniūnų sueigoje, gerbiamasis Jurgi, buvote, bet jeigu jūs nepasakėte visiems savo frakcijos nariams, aš galiu pasakyti, kad kai kalbėsime dėl sudėties, tada ir matysime, kokie frakcijos nariai keičiasi. Inicijavo Socialdemokratų frakcija, koalicija pritarė ir jūs visi Seniūnų sueigoje pritarėte bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į visus klausimus. Kolegos, ar galime pritarti bendru sutarimu po pateikimo? Taip. Ačiū.
    Svarstymo stadija. Kalbėti užsirašiusių nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritarta. Ačiū.
    Priėmimo stadija. Pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Dėl 2 straipsnio galime pritarti? Pritarta. Balsuojame už visą įstatymą. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio nutarimo priėmimas

    Užsiregistravo 70 Seimo narių, balsavo 70: už - 60, susilaikė 10. Seimo nutarimas "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių skaičiaus" pakeitimo" priimtas. (Gongas)

11.48 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų sudėties patvirtinimo" pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1289 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Papildomas r-1b klausimas (išgirsime, kokios yra pavardės) - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų sudėties patvirtinimo" pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1289. Pranešėja - Seimo Pirmininkė L. Graužinienė. Prašom.
     L. GRAUŽINIENĖ. Labai ačiū, posėdžio pirmininke. Kaip ir sakiau, Socialdemokratų frakcija siūlo į Užsienio reikalų komitetą įrašyti D. Petrulį, kuris yra išbraukiamas iš Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto. Seniūnų sueigoje buvo pritarta bendru sutarimu, klausimų nekilo.
     PIRMININKAS. Užsirašiusių klausti nėra. Ačiū pranešėjai. Kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti pateiktam projektui? Pritarta. Ačiū.
    Svarstymo stadija. Užsirašiusių kalbėti nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Ačiū. Pritarta.
    Priėmimo stadija. Pastraipsniui. Ar galime pritarti 1 straipsniui bendru sutarimu? Ačiū. Pritarta. Ar galime pritarti 2 straipsniui bendru sutarimu? Pritarta. Ačiū. Ir 3 straipsniui galime pritarti? Pritarta.
    Balsuojame. Kas pritariate, prašome balsuoti už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Užsiregistravo 62 Seimo nariai, balsavo 62: už - 59, susilaikė 3.

    Šio nutarimo priėmimas

    Nutarimas "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų sudėties patvirtinimo" 13 ir 14 straipsnių pakeitimo" priimtas. (Gongas)
    Toliau pirmininkaus Seimo Pirmininkė L. Graužinienė.
     PIRMININKĖ (L. GRAUŽINIENĖ). Dabar yra siūlymas grįžti prie pagrindinės darbotvarkės.

11.52 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas Nr. XIIP-1125 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Darbotvarkės klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas Nr. XIIP-1125. Pranešėjas - R. Šimašius. Pateikimas, svarstymas, priėmimas.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, kai rengiausi praeitą savaitę pateikti tą projektą, tai būčiau sakęs, kad tikrai mano siūlomas projektas ir dėl to siūlomas darbų programos pakeitimas yra nebūtinai dėl ponios I. Tobias atvejo ir dėl dailiojo čiuožimo, nes nesu tikras, ar jai reikia projekto, ar nereikia, nes, mano supratimu, pasiekimai yra dideli, o ar moka kalbą, ar ne, nežinau. Tai čia kaip iliustracija to, kas jau įvyko vakar. Aš tuo labai džiaugiuosi.
    Jeigu bus įtraukta į darbotvarkę, tai tikrai pristatysiu, kodėl vis dėlto šitas įstatymo projektas reikalingas ir jis turi prasmę, nors galbūt ir neturi tokios skubos, kokia, natūralu, ne vieno mūsų galvoje kirbėjo. Iš tikrųjų labai kviečiu papildyti darbotvarkę ir suteikti progą man pristatyti šį projektą.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Niekas jūsų nenori paklausti. Gal galime po pateikimo pritarti bendru sutarimu? Ačiū. Pritarta.
    Svarstymo stadija. Gal galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
    Priėmimo stadija. Tuoj, kompiuteris nespėja, palaukime. Norinčių kalbėti dėl straipsnių nėra. Du straipsniai. 1 straipsnis. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 2 straipsnis. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
    Dėl viso motyvai už ir prieš. Kalbėti norinčių nėra.
    Balsuojame. Kas pritariate, kad būtų priimtas Seimo nutarimas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio nutarimo priėmimas

    Balsavo 52 Seimo nariai: už - 52, prieš nėra, susilaikė 5, Seimo nutarimas (projekto Nr. XIIP-1125) priimtas.

11.54 val.
    Pilietybės įstatymo 20 ir 41 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1091(2) (pateikimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Pilietybės įstatymo 20 ir 41 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1091(2). Pateikimas. Pranešėjas - R. Šimašius. Prašom.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, ačiū, kad suteikėte progą pristatyti šį įstatymo projektą. Iš tiesų aš suprantu, kad jeigu vakar nebūtų Prezidentės sprendimo suteikti poniai I. Tobias pilietybę, dabar būtų daugiau aistrų dėl to projekto, daugiau dėmesio ir visko. Aš džiaugiuosi, kad tos įtampos yra išvengta. Ne kartą sakiau ir kolegų vardu, jie kartu pasirašė tą įstatymą teikdami, mes tikrai negalime pasakyti, ar įstatymas buvo reikalingas poniai I. Tobias ar ne, pasirodo, kad tikrai nebuvo reikalingas, nes kalbos mokėjimas - faktas, jis yra, tam įrodymų Prezidentė turėjo. Patekimas į olimpiadą buvo laikomas ypatingu nuopelnu, ko anksčiau nebuvo, kai sausio mėnesį ponia I. Tobias kreipėsi dėl pilietybės. Tuomet buvo manoma, kad tų nuopelnų dar nėra.
    Kas iš tiesų pasikeistų, jeigu būtų priimtas įstatymas, kurį pateikiau kartu su kolegomis iš įvairių frakcijų? Būtų suteikta daugiau galimybių Prezidentei išskirtinai išimtiniais atvejais suteikti pilietybę. Dabartinė redakcija yra tokia, kad Konstitucinis Teismas labai aiškiai konstatavo, kad pilietybę galima suteikti tada, kai yra faktiniai ypatingi nuopelnai. Kada tas faktas jau įvykęs, kad yra ypatingi nuopelnai, o kada žmogus kur nors dalyvavo garsindamas Lietuvą, ar tie nuopelnai yra, ar nėra, ar bus, ar nebus, dar neaišku, bet vienareikšmiai pilietybės suteikimas yra naudingas Lietuvos Respublikai, nes tai būtų Lietuvos vardo garsinimas pozityviąja prasme. Mes įsiveliame į didelę ekvilibristiką, į didelę diskusiją, ir matėme Lietuvoje nuo sausio mėnesio. Jeigu būtų pritarta mano siūlomai nuostatai, kad pilietybę galima suteikti nebūtinai tada, kai jau yra faktiniai ypatingi nuopelnai praeityje, bet kai tiesiog yra Lietuvos vardo garsinimas filantropijos, meno, sporto ir kitose srityse, tai Prezidentui leistų turėti laisvesnes rankas ir neįsivelti į tas kartais beprasmes, nors ir žavias diskusijas, kurias mes tuo metu turėjome.
    Antras rimtas pakeitimas, kuris yra siūlomas, yra siūlymas šiek tiek supaprastinti dėl kalbos mokėjimo. Tiesą sakant, dėl pirmojo projekto varianto aš kėliau klausimą, ar tikrai išimties tvarka suteikiant pilietybę reikia reikalauti, kad žmogus mokėtų kalbą. Tarkime, du šių metų Nobelio premijos laureatai yra kilę iš Lietuvos: vienas - lietuvis, kitas - žydų tautybės, abu jie yra lietuvių kilmės. Dabar klausimas. Abu jie to neslepia, neneigia, prisistato visur, yra tam tikra prasme Lietuvos ambasadoriai. Tai, kad jie dažniau kalbėtų apie tai, kad jie yra iš Lietuvos, dažniau kalbėtų, kad Lietuva yra gera šalis, aš manau, mums būtų tik į naudą. Realybė yra tokia, kad nė vienas iš jų nekalba lietuviškai. Išimties tvarka pagal dabartinį įstatymą jiems negalima suteikti pilietybės, net jeigu jie pramoktų bazinių žinių, tik bazinių žinių, kas čia ne kartą sklandė su kolegomis šnekant, na, įgijęs net išimties tvarka pilietybę, žmogus gali ateiti ir balsuoti, kad bent suprastų, kas yra parašyta balsavimo biuletenyje.
    Iš tiesų, mano supratimu, kalbos reikalavimas yra labai svarbus, bet, kalbant apie pilietybės suteikimą išimties tvarka, daugeliu atvejų, labai dažnai bent jau, žmonės garsina Lietuvos vardą ir taip prisideda prie jos interesų, atstovauja jos interesams dažnai ne lietuvių kalba, o kitomis kalbomis. Ir lietuvių kalba, aš nedrįstu sakyti, yra nieko dėta, iš tiesų dažnai yra svarbus dalykas, bet tai nėra pirmaeilis dalykas. Mano siūlymas dabar yra supaprastintas, sušvelnintas, nesiūlome visiškai atsisakyti dėl kalbos siūlomų reikalavimų palikti bazines žinias. Tiesą sakant, bus galima diskutuoti, ko gero, svarstant dėl to, kaip čia turėtų atrodyti. Aš tikrai manau, tai yra gana svarbus ir esminis dalykas.
    Ką dar noriu pasakyti? Iš tikrųjų labai aiškiai matyti, kad Lietuvoje, kalbant apie pilietybės išimties tvarka suteikimą, mes esame, ko gero, bene griežčiausiai apribojanti pilietybės suteikimą valstybėje visoje Europoje. Netgi šnekant apie tą patį dailųjį čiuožimą, aš dabar nežinau, ar jau suteikta, ar ne, kad už mūsų poros esanti slovakų pora, kur atvirkščiai, moteris - slovakė, o vyras - užsienietis, tik ir laukė, kad lietuviai iškristų. Ir jau suteikia iš esmės pilietybę ar planavo suteikti, dabar galutinio rezultato nedrįstu pasakyti, planavo suteikti pilietybę vyriškiui, kuris nėra slovakas. Jie mato, kad tai yra naudinga.
    Iš tiesų pilietybę kiti suteikia šiek tiek plačiau negu Lietuvoje, ir aš drįstu teigti, kad, deja, kai J. Borisovas daro įtaką Lietuvai, tai po ilgo laiko jis pradėjo šiek tiek daryti įtaką ir dabar. Nes mes visi taip persigandę, kad, gink Dieve, kas nors negautų Lietuvos pilietybės, iš tiesų taip uždarėme visą šitą sistemą, kad bet koks atvejis mums darosi panašus į J. Borisovo atvejį, nors akivaizdu, kad tai buvo visiškai išskirtinis, išimtinis pilietybe prekiavimo atvejis, kuris nieko bendro neturi su adekvačia pilietybės suteikimo situacija išimties tvarka.
    Yra tikrai, negaliu pasakyti, kad daug, bet yra nemažai atvejų, kai, na, verta tą pilietybę išimties tvarka suteikti ir tai atitinka, ką noriu pabrėžti, nebūtinai tų žmonių, kurie gauna pilietybę, interesus, bet tai atitinka Lietuvos piliečių interesus ir Lietuvos Respublikos interesus. Ir iš tikrųjų nuodėmė tokiais atvejais nepasinaudoti ir neatstovauti Lietuvos žmonių interesams.
    Suma summarum drįstu teigti, kad tas įstatymas galbūt ir netenka tokios skubos, jeigu kas nors galvoja apie dailųjį čiuožimą ir yra dideli jo fanai, aš asmeniškai nesu didelis dailiojo čiuožimo fanas, tai netenka tokios skubos ir tikrai neprašysiu skubos tvarkos, bet iš tiesų yra labai aktuali tema. Aš manau, kad sava eiga, normaliai mes galime tą klausimą apsvarstyti ir priimti protingus sprendimus. Labai kviesčiau šitą projektą palaikyti. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū už išsamų pristatymą. Jūsų nori paklausti šeši Seimo nariai. Pirmas klausia E. Šablinskas. Ruošiasi D. Jankauskas.
    Toliau posėdžiui pirmininkaus Pirmininko pavaduotojas A. Sysas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui Pirmininkei. Jūs faktiškai, kolega, įtikinote, bet, žiūriu, jūsų pataisoje tas ypatingas vienoje vietoje išbraukiamas, po to vis tiek išlenda ir išeina dviprasmybė. Kartais galima ir neypatingais, o kartais pabrėžiama ypatingais. Manau, kad čia reikia tikrai taip sureguliuoti, kad vis dėlto kaip pirmasis šalies autoritetas, šiuo atveju pagal prasmę yra Prezidentė, turėtų didesnes teises. Tą ypatingą išbraukti, ir ji galėtų apsispręsti išreikšdama savo nuomonę. Dėkui.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Ačiū, gerbiamasis Eduardai. Iš tiesų dėl teksto visą laiką galima padirbėti. Aš paskyriau tam nemažai laiko ir su teisininkais bendravau vėliau, ir su Konstitucinio Teismo teisėjais kalbėjome apie tai. Iš esmės koks pakeitimas čia yra? Kad nebėra tiktai praeities ypatingi nuopelnai, yra vardo garsinimas. Bet, aišku, tas vardo garsinimas, na, vis tiek turi būti išskirtinis. Negali būti, kad bet kas bet kada, kuris tiktai ką nors gero Lietuvai padaro, iš karto turi teisę gauti pilietybę, jeigu Prezidentas taip mano. Manau, kad tas tam tikras išskirtinumas turi išlikti, ar jis taip, ar kitaip apibrėžtas, kad būtų adekvačiai, bet tikrai galime diskutuoti vėliau, be jokios abejonės.
     PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Klausia D. Jankauskas. Ruošiasi G. Mikolaitis.
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Iš tikrųjų, gerbiamasis kolega, beveik įtikinote ir teoriškai, ir praktiškai. Sakykite, jūs minėjote apie kalbos mokėjimą arba bazines kalbos žinias, siūlyme esančius dalykus. Gal galėtumėte šiek tiek daugiau detalizuoti? Bazinis žinojimas arba bazinės žinios apie kalbą, kas čia telpa?
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Taip. Iš tikrųjų ačiū, tikėjausi šito klausimo ir laukiau. Tiesą sakant, kadangi nesu kalbininkas, tai nedrįstu į šitą vandenį labai giliai lįsti, bet tiktai noriu atkreipti dėmesį, kad mes irgi analizavome, kaip tą kompromisą padaryti dėl to visiško galbūt nereikalavimo mokėti ir normalaus mokėjimo, kai visas egzaminas išlaikytas. Iš tiesų pagrindinės kalbos žinios yra sąvoka, jau vartojama Lietuvos įstatymuose, ir tam tikra praktika yra nusistovėjusi. Tai aš iš tiesų, na, nedrįsčiau vėlgi pasakyti, kaip ta praktika rutuliosis toliau, nes vis tiek tai yra dinamika ir tai yra galiausiai kalbininkų daugiau reikalas netgi negu politikų ar teisininkų.
    Vis tiek aš turiu savo įsivaizdavimą, kas yra pagrindinės žinios. Vėlgi įsivaizduoju, kad balsavimo biuletenį tikrai reikėtų suprasti, pasisveikinti ir paprastai komunikuoti, bet nebūtinai, na, sofistikuotai, sakykime, sudėtinius šalutinius sakinius jungti. Aš tai taip įsivaizduoju, bet tikrai drįsčiau palikti kalbininkams visą šitą atsakymą ir juo labiau kad tai yra dinaminis procesas. Kaip matome, kalbininkai ne vieną naują žodį irgi įtraukė į kalbą. Taigi kalba yra gyvas dalykas.
     PIRMININKAS. Klausia G. Mikolaitis. Ruošiasi L. Balsys.
     G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, jūs labai išsamiai čia pateikėte šį klausimą. Bet aš dar iš kito kampo. Kadangi mes Pasaulio Lietuvių Bendruomenės ir Seimo komisijoje svarstėme dvigubos pilietybės klausimą, tai ten pagal vienus teisininkus reikia konstitucinės pataisos, pagal kitus nereikia. Jūsų, kaip teisininko, nežinau, kokia nuomonė. Bet jeigu praplėtus pagal jus galią Prezidentei suteikti tiems, kurie šiek tiek nusipelnė Lietuvai daugiau būdami tenai, tai gal ano svarstymo iš viso nereikėtų, užtektų šito? Kaip jūs manote?
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Iš tiesų aš galbūt turiu savo nuomonę dėl anos problemos, tos didžiosios problemos iš tikrųjų, kur daug su Lietuva susijusių žmonių, daug emigrantų paliečia. Bet atsakant į šitą klausimą, tai ne, manau, šitas projektas nėra sprendimas tos didžiosios problemos, nes Konstitucinis Teismas aiškiai yra pasakęs, kad išimtiniai atvejai tai ir yra išimtiniai, negalime mes masiškai ar pagal kokius nors kriterijus suteikti pilietybės. Kiekvienas atvejis turi būti nagrinėjamas atskirai, ir nuo to momento, kai būtų pastebima, kad yra masiškumas tiesiog pagal tam tikrą kriterijų, tarkim, visi gimę ten ir ten arba visi labai dalyvavę kokiam nors labai masiniame renginyje, tai tikrai nebeatitiktų Konstitucinio Teismo aiškinimo apie Konstitucijos raidę. Tai čia vis tiek turės likti akivaizdžiai išimtiniai atvejai.
     PIRMININKAS. Klausia L. Balsys. Ruošiasi V. A. Matulevičius.
     L. BALSYS (MSNG). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis kolega, galima pritarti, idėja gera - iš tikrųjų palengvinti ten tuos varžtus ir visa kita. Bet mano klausimas labiau principinis. Ar mes čia tuos varžtus ar sąlygas lengvinsime, ar sunkinsime, vis tiek iš esmės tai nieko nekeičia, nes vis tiek pagrindinė galia suteikti išimties tvarka pilietybę lieka šalies Prezidento absoliučiai vienvaldišku sprendimu. Tai ar jums neatrodo, kad reiktų vis dėlto galbūt ar šį, ar kitą, ar kitus įstatymus kompleksiškiau pažiūrėti ir stiprinti Pilietybės komisijos vaidmenį, padarant ją labiau privalomą net ir Prezidento institucijai, kad ji nebūtų patariamoji, o kartais, labai dažnai, tik pritariamoji? Nes nežinau, kiek jums yra tekę matyti tų bylų pilietybės suteikimo, bet kai kuriose, kurias aš mačiau, tai yra, na, toks formalus nuopelnas. Pavyzdžiui, nuopelnas vienos veikėjos, kuriai suteikta pilietybė išimties tvarka, kad ji Lietuvoje pagimdė du vaikus. Tai žinote, čia galima vis tiek... Mes galime priimti įstatymą vienokį ar kitokį, o Prezidentas gali daryti ir toliau, ką nori, ir gerų darbų, ir labai blogų darbų. Gal reikėtų kompleksiškiau žiūrėti ir stiprinti Pilietybės komisijos vaidmenį?
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Aš iš tikrųjų nedrįstu dabar atsakyti dėl Pilietybės komisijos, tiesiog tai nebuvo, na, negalvojau apie tai. Galbūt ir reikia, bet nėra to projekto dalis, čia turbūt kitų projektų dalis, jeigu verta. Bet dėl to, kad Prezidentas gali daryti, ką nori, na, ir gerąja, ir blogąja prasme, kaip jūs sakote, tai iš tiesų šitas projektas padidina Prezidento galimybes padaryti gerus sprendimus. Dėl blogų sprendimų tai aš pasakysiu, kad, ko gero, Lietuva turi išsamiausią jurisprudenciją, galbūt net visame pasaulyje, kur labai detaliai išdėstoma, ko Prezidentas negali daryti suteikdamas pilietybę. Šia prasme Lietuvos teisinė raida, konstitucinės teisės raida, kaip kažkada būdavo "iki revoliucijos" ir "po revoliucijos", tai čia iki J. Borisovo atvejo ir po J. Borisovo atvejo. Nes iki J. Borisovo iš tikrųjų mes turime labai daug iš esmės masinio pilietybės suteikimo ir tų atvejų ir formalių kriterijų yra pilna. Tas pats J. Borisovo atvejis išskirtinis, kai ryte yra suteikiama, pasirašomas dekretas, o vakare jau su lietuvišku pasu žmogus išskrenda iš Lietuvos. Iš tikrųjų tų atvejų yra labai daug ir nelabai adekvačių, bet po to aš drįstu sakyti, kad, na, šita tezė, antitezė buvo labai radikali. Man atrodo, mes turime ateiti galiausiai prie sintezės šitų dalykų ir turėti adekvačią sveiko proto sistemą. Tai aš drįstu sakyti, kad nuo blogų atvejų apsaugą mes tikrai turime labai didelę. Aš manau, kad kiekvienas prezidentas turi būti labai atsargus vertindamas tą suteikimą ir įvertinti įvairias aplinkybes, nes standartas yra iškeltas labai aukštai šia prasme.
     PIRMININKAS. Klausia V. A. Matulevičius. Ir paskutinis klaus V. Mazuronis.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis pranešėjau, jūs čia tokį įdomų aspektą palietėte, prisiminėte du šių metų Nobelio premijos laureatus, kurie iš tikrųjų savo viešuose pasisakymuose prisimena, kad jie yra susiję su Lietuva. Ar jūs nemanote, kad ta pačia proga galbūt būtų prasminga pagalvoti apie Lietuvos Respublikos garbės piliečio institutą? Savivaldybės turi garbės piliečius, taip? Kodėl negali turėti Lietuvos Respublika? Mes, pavyzdžiui, turėjome, didžiavomės, kad turime Nobelio laureatą, kad turėjome iš Lietuvos kilusį garsųjį lenkų rašytoją, pavyzdžiui, Cz. Miłoszą. Ir dabar iš tikrųjų mes turėtume ne vieną Nobelio premijos laureatą savo gretose. Ačiū.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Taip. Iš tiesų irgi gera mintis. Aš iš tikrųjų apie garbės piliečio statusą tikrai negalvojau ir nepagalvojau, ir nesu apsvarstęs, galbūt tai yra ateities projektų dalykas. Bet mano asmeniniu supratimu, bet čia nebūtinai irgi, čia nuo Prezidento tikrai priklauso, mano asmeniniu supratimu, išimties tvarka suteikimas pilietybės tikrai galėtų būti ir Nobelio premijos laureatui, jeigu jis demonstruoja ryšį su Lietuva ir norą tą ryšį palaikyti. Kalbant apie šituos du Nobelio premijos laureatus, apie vieną daugiau žinau, apie kitą mažiau, bet bent jau to, apie kurį daugiau žinau, tikrai tas ryšys yra sistemingai demonstruojamas, labai sąmoningas pabrėžimas, kad aš esu kilęs iš Lietuvos. Natūralu, kad tai yra natūralus ambasadorius. Aš netgi manau, kad tas žmogus galėtų būti ne tik garbės piliečiu, bet ir tiesiog piliečiu.
    Tačiau reikia pripažinti, kad dabartinė redakcija vis dėlto Nobelio premijos laureatams dar neatveria kelio, jeigu jie nemoka lietuvių kalbos. Galbūt svarstant paaiškės, kad vis dėlto tą kalbos reikalavimą galima kaip nors kitaip suformuluoti, bet aš manau, kad taip, Nobelio premijos laureatai... Mes turime pagalvoti, kaip tokiais atvejais pasinaudoti jų galimybėmis atstovauti Lietuvai.
     PIRMININKAS. Klausia V. Mazuronis.
     V. MAZURONIS (TTF). Labai ačiū. Gerbiamasis kolega, pirmiausia aš pasakysiu, kad tikrai pritariu šitam jūsų siūlymui, kaip ir tikrai pritariu Prezidentės D. Grybauskaitės priimtam sprendimui suteikti pilietybę I. Tobias, nes manau, kad tai naudingas Lietuvai, naudingas mums visiems sprendimas.
    Mano klausimas būtų jums kaip teisininkui. Atsiminus tą istoriją, kurią jūs minėjote, kai už pilietybės suteikimą žmogui, apdovanotam medaliu už nuopelnus Lietuvos valstybei (pabrėžiu), buvo nušalintas Prezidentas R. Paksas, ar tiek Prezidentės priimtas sprendimas, tiek jūsų siūlymas nedaužo į šipulius konstitucinių dvasių priimto nutarimo ir ar neverčia jo juridiniu fiasko? Jeigu rimčiau, ar jūs manote, kad jūsų pasiūlytas sprendimas, prisimenant prezidentų nušalinimus už žmones, nusipelniusius valstybei, t. y. apdovanotus medaliais, ar jis neprieštarauja konstitucinėms dvasioms?
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamasis Valentinai, tikėjausi, kad panašus klausimas gali būti užduotas. Aš manau, iš tikrųjų atvejai yra labai skirtingi. Seimas ne vieną savaitę sugaišo nagrinėdamas viską ir aiškindamas, Konstitucinis Teismas taip pat. Atvejai yra skirtingi dėl kuo įvairiausių aplinkybių kiekviename žingsnyje. Vėlgi mes tai puikiai matome. Aš vieną aspektą jau paminėjau. Naujai iškeptas pilietis gauna pilietybę, jis po pietų jau gauna pagamintą pasą ir išskrenda su lietuvišku pasu. Jeigu taip paprastai žiūrėtume, jeigu bet koks Lietuvos žmogus norėtų, kad būtų pagamintas naujas pasas, neįmanoma, kad per tokį laiką tai būtų padaryta. Akivaizdu, kad buvo viskas suderinta iš anksto, ir argumentų... Vėlgi aš nedrįstu veltis į teisinį ginčą, kuris yra jau daug metų senumo, bet situacija, mano supratimu, yra visiškai kita šiuo atveju.
     PIRMININKAS. Dėkojame kolegai. Jūs atsakėte į visus klausimus. Už nori kalbėti E. Masiulis.
     E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Mielieji kolegos, noriu atkreipti dėmesį, kad Seimas tikrai ne pirmą savaitę bando šitą klausimą išspręsti. Aišku, apgailestaujame, kad ir Seimo Teisės departamentas, ir Teisės ir teisėtvarkos komitetas prieš tai buvusias iniciatyvas laikė prieštaraujančiomis Konstitucijai, o po vakarykščių sprendimų prezidentūroje staiga kažkaip tas prieštaravimas Konstitucijai yra dingęs. Man atrodo, kad tai tiesiog yra pamoka į priekį.
    Šiaip, aišku, aš manyčiau, kad Lietuva, brangindama kiekvieną savo pilietį ir būdama nedidele valstybe, tikrai turėtų turėti instrumentus, jeigu žmonės nori garsinti Lietuvos vardą nebūdami Lietuvos piliečiais ir po to tapti Lietuvos piliečiais. Šito įstatymo priėmimas tikrai leistų mums, kaip valstybei, turėti galimybę suteikti išskirtiniais atvejais pilietybę tiems žmonėms, kurie prisideda prie mūsų valstybės garsinimo, prie mūsų valstybės laimėjimų pasaulyje. Kviesčiau palaikyti šitą įstatymo projektą.
     PIRMININKAS. Prieš kalbės P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, man atrodo, mes skaitėme Konstitucinio Teismo išaiškinimus, ir atrodo gal logiškas siūlymas, bet skaudi mūsų praeitis, ir ministras V. Mazuronis minėjo, žmogui, kuris mokėjo lietuvių kalbą, kuris buvo gimęs Lietuvoje, kuris turėjo verslą Lietuvoje, kuris ne vieną dešimtį milijonų skyrė labdarai, Lietuvos aviaklubams ir panašiai ir kuris buvo V. Adamkaus apdovanotas už nuopelnus Lietuvai Dariaus ir Girėno medaliu, už tai, kad Prezidentas R. Paksas apdovanotam žmogui, kuris čia sukūrė tikrai šimtus darbo vietų... buvo apkaltintas ir nušalintas nuo Prezidento pareigų.
    Matome, kokioje absurdiškoje valstybėje mes gyvename, kokie taikomi dvejopi standartai, nors prieš tai du buvę prezidentai - V. Adamkus ir A. M. Brazauskas ir vaikų prievartautojams, ir nusikaltėliams buvo suteikę pilietybes, ir, deja, deja, šitas klausimas niekam nerūpėjo. Taip pat buvo ir kagėbistams (rezervistams, mane taiso) buvo suteiktos pilietybės, bet jie, pasirodo, darė viską teisiškai ir teisingai. Kai norima susidoroti su tautos išrinktu prezidentu, surandama bent kokia mažiausia kaltė.
    Nežiūrint to, kad išsakiau šituos savo samprotavimus ir nuoskaudas, kai buvo įvykdytas perversmas Lietuvos valstybėje, matau, kad šitas įstatymas yra logiškas ir už šitą įstatymą, už šitą įstatymo pataisą, aš balsuosiu.
     PIRMININKAS. Labai suktai, pone Petrai, jūs čia sukalbėjote.
    Balsuojame. Už balsavo 43, prieš nėra, susilaikė 20. Po pateikimo pritarta. Pagrindinis - Žmogaus teisių komitetas, papildomas - Užsienio reikalų komitetas. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje.

12.17 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių pavaduotojų patvirtinimo" 12, 13 ir 14 straipsnių pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1263(2) (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Turime gražaus laiko. Svarstome rezervinį antrą klausimą - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių pavaduotojų patvirtinimo" 12, 13 ir 14 straipsnių pakeitimo" projektą Nr. XIIP-1263. Pranešėjas - V. Gedvilas. Atsiprašau, L. Graužinienė.
     L. GRAUŽINIENĖ. Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš pavaduosiu Vydą. Klausimas labai nesudėtingas. Keičiasi vienas kitą pavaduojantys Seimo nariai. Jums turbūt yra išdalyta, matote, nereikės ir skaityti. Siūlau pritarti.
     PIRMININKAS. Norinčių paklausti nėra? Nėra. Gerai. Ar galime pritarti po pateikimo? Pritariame.
    Svarstymo stadija. Pritariate. Girdžiu šūksnius "Pritariame." Ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritariame.
    Priėmimo stadija. Pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų nėra. Priimtas. Dėl 2 straipsnio pastabų nėra. Priimtas. Dėl 3 straipsnio pastabų nėra. Priimtas. Dėl 4 straipsnio pastabų nėra. Priimtas.
    Norinčių kalbėti už, prieš nėra.

    Šio nutarimo priėmimas

    Balsuojame. Už balsavo 60, prieš nėra, susilaikė 1. Seimo nutarimas "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių pavaduotojų patvirtinimo" 12, 13 ir 14 straipsnių pakeitimo" priimtas. (Gongas)

12.19 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo delegacijos Europos Tarybos Parlamentinėje Asamblėjoje" 1 straipsnio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1269 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Svarstome rezervinį trečią - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo delegacijos Europos Tarybos Parlamentinėje Asamblėjoje" 1 straipsnio pakeitimo" projektą. Pranešėja - Seimo Pirmininkė L. Graužinienė.
     L. GRAUŽINIENĖ. Ačiū gerbiamajam posėdžio pirmininkui. Čia taip pat keičiasi tos pačios frakcijos žmonės, vietoje O. Leiputės įrašoma B. Vėsaitė. Kviečiu pritarti.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti P. Gylys. Nenori. Ačiū. Ar galime pritarti po pateikimo? Pritariam.
    Svarstymo stadija. Norinčių dalyvauti diskusijoje nėra. Ar galime pritarti po svarstymo? Pritarta.
    Priėmimo stadija. Pastraipsniui. 1 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas. 2 straipsnis. Pastabų nėra. Priimtas. Balsuojame dėl viso nutarimo.

    Šio nutarimo priėmimas

    Už - 67, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Seimo nutarimas "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo delegacijos Europos Tarybos Parlamentinėje Asamblėjoje" 1 straipsnio pakeitimo" priimtas. (Gongas)

12.21 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo delegacijos Europos Tarybos Parlamentinėje Asamblėjoje" 2 straipsnio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1207 (pateikimas)

    Svarstome r-4 klausimą - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo delegacijos Europos Tarybos Parlamentinėje Asamblėjoje" 2 straipsnio pakeitimo" projektą Nr. XIIP-1207. Pranešėjas - E. Masiulis.
     E. MASIULIS (LSF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Mielieji kolegos, grupė Seimo narių teikia Seimo nutarimo projektą, kuriuo siūloma išbraukti Seimo narį P. Gražulį iš Lietuvos Respublikos Seimo delegacijos Europos Tarybos Parlamentinėje Asamblėjoje.
    Suprantame, kad pagal Seimo statutą delegacija sudaroma paskirstant kvotas tarp mažumos ir daugumos, tarp įvairių frakcijų, todėl mes tikrai nesiūlome vietoj P. Gražulio kokios nors kitos kandidatūros, o siūlome tiesiog tai frakcijai, frakcijai "Tvarka ir teisingumas", išlaikyti tą pačią kvotą ir deleguoti kitą atstovą.
    Kodėl mes tą darome? Iš tikrųjų yra keletas argumentų. Pirmas argumentas yra tas, kad ši organizacija tikrai yra labai svarbi svarstant žmogaus teisių klausimus visoje Europoje ir pasaulyje. Labai dažnai delegacijų atstovai domisi ir rūpinasi žmogaus teisių apsauga įvairiose Europos valstybėse, ir ne tik Europos valstybėse.
    P. Gražulis, vykdydamas savo politinę veiklą, net neslepia, o kaip tik labai atvirai deklaruoja, kad jam žmogaus teisės tikrai nėra joks prioritetas. Dar daugiau, jis yra prasitaręs, kad jo dalyvavimas šioje organizacijoje yra susietas ir su jo asmenine politine veikla, kitaip tariant, galima būtų suprasti, kad po Naujųjų metų, jeigu P. Gražulis taptų šios organizacijos nariu, mes iš tikrųjų išgirstume apie ne vieną originalią P. Gražulio akciją, nors iki šiol šios akcijos apsiribodavo Lietuvos teritorija. Mes dabar, aišku, turėtume šitų akcijų paplitimą visos Europos mastu.
    Aš manau, kad tai yra susiję su mūsų, kaip Seimo, demokratinės institucijos įvaizdžiu visoje Europoje ir visame pasaulyje. Tai yra susiję su politinės veiklos metodais, su politinės kultūros tam tikru puoselėjimu. Manome, kad P. Gražulis dėl savo labai aiškaus homofobiško požiūrio, dėl neigimo žmogaus laisvių, žmogaus gyvenimo pasirinkimo laisvių, iš tikrųjų neturėtų dalyvauti šios organizacijos darbe.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti penki Seimo nariai. Pirmasis klausia V. A. Matulevičius.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis pranešėjau, aš nepalaikiau kai kurių kolegos P. Gražulio įstatymų iniciatyvų, tačiau ar jūs nemanote, kad vis dėlto savo siūlymu jūs, kaip Liberalų sąjūdžio frakcijos vadovas, vis labiau žengiate represijų keliu? Tai yra labai paradoksalus dalykas: partija, kurios vienas iš pagrindinių principų yra žmogaus laisvės, siūlo taikyti tokią priemonę kaip, pavyzdžiui, neįtraukti į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos delegaciją iš esmės dėl pažiūrų arba, pavyzdžiui, pradėti apkaltą nežinia kur esančiai kolegei N. Venckienei. Ačiū.
     E. MASIULIS (LSF). Dėl apkaltos, man atrodo, aš jums atsakiau, kolega, jau praėjusią savaitę.
    Man atrodo, kad šioje delegacijoje turėtų būti žmonės, kurie vis dėlto išpažįsta bendras Europos humanistines vertybes, kurie iš tikrųjų nuoširdžiai tiki žmogaus laisvėmis ir žmogaus teisėmis, kurie nėra apsimetėliai, kurie nenorės šito posto naudoti savo politinės veiklos instrumentams. Tikrai tai neturi nieko bendro su mano, kaip liberalo, pasaulėžiūra, nes aš tiesiog teikiu Seimui tokį pasiūlymą. Seimas yra laisvas apsispręsti, ar pritarti, ar atmesti mano pasiūlymą. Čia yra demokratinė vieta, kur mes galime kiekvienas teikti tokius pasiūlymus.
    Bet jeigu mes kalbame apie tai, kad mes rimtai žiūrime į šitą delegaciją ir į šios organizacijos darbą, tai man atrodo, kad P. Gražulis tikrai pasistengs paversti šitą organizaciją įvairių cirko triukų, atrakcijų vieta. Jeigu mes norime tokio atstovavimo, tai deleguokime. Bet aš, kaip Seimo narys, jaučiu pareigą, kas atstovauja Seimui šioje delegacijoje. Aš noriu, kad toje delegacijoje, toje organizacijoje dirbtų tie žmonės, kurie iš tikrųjų nemes šešėlio ant mūsų parlamento ir ant mūsų valstybės, kaip demokratinės valstybės.
     PIRMININKAS. Dabar klaus mūsų svarstomas P. Gražulis. Norėčiau paprašyti, kad tik be smarkių žodžių.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gal jūs galėtumėte paprašyti, kad išvis aš neklausčiau? Galėčiau gal ir paklausyti jūsų, bet, deja, turiu savo poziciją ir savo nuomonę.
    Pone Eligijau Masiuli, sovietmetis taip pat buvo su savo ideologija - buvo proletariato diktatūra, kuriai aš nepritariau, turėjau savo poziciją. Ir ne tik neturėjau teisės būti renkamas į tam tikras institucijas, neturėjau net teisės įsidarbinti. O dabar yra liberalioji homoseksualų diktatūra, kai taip pat turi būti viena nuomonė Europos Taryboje. Kam jūs atstovaujate? Ar jūs turite savo poziciją, ar jūs, kai keičiasi politinė santvarka, su politine santvarka keičiate ir politinę orientaciją?
     E. MASIULIS (LSF). Čia kas - klausimas buvo? Aš negirdėjau čia klausimo, atvirai sakant.
     PIRMININKAS. Tai galite ir neatsakyti tada. V. Kamblevičius.
     E. MASIULIS (LSF). Tai gerai.
     PIRMININKAS. Klausia V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, man atrodo, kad čia mes žaidžiame tokius žaidimus, kuriuos, sakyčiau, nesolidu net Seime spręsti. Aš savotiškai galvoju, kad jūs darote ir sau, ir P. Gražuliui reklamą - vienas klausia, kitas... Ar čia rimti dalykai, kuriuos galima spręsti Seime?
    Žiūrėkite, dabar aš nenoriu per daug ko nors įžeisti, yra mūsų Seime tų, kurių nuomonė yra diametraliai priešinga P. Gražulio nuomonei. Tai dabar reikia ir tuos svarstyti, kad jie kitokie yra? Čia mes negalime varžyti žmogaus laisvių. Man nesuprantami tokie dalykai. Nesigilinkime! Kuo mes daugiau gilinamės, tuo labiau aštriname situaciją Lietuvoje. Aš tada pagalvoju: mes kažkam dirbame, jeigu taip darome. Yra kitas variantas: jūs kreipkitės į Klaipėdos rajono gyventojus, kad jie perrinktų P. Gražulį, ir pasibaigs problema. Ar ne taip?
     E. MASIULIS (LSF). Aš paprašyčiau, jeigu galima, Seimo Pirmininko pavaduotojo iš tikrųjų P. Gražulį dabar išvesti iš salės, nes jisai yra atsinešęs tam tikrų jam turbūt labai priimtinų daiktų, kuriuos turbūt tuoj pat ruošiasi man įteikti. Jeigu mes norime, kad tuos cirkus P. Gražulis darytų ir tikrai labai svarbioje institucijoje, tai yra Europos Tarybos Parlamentinėje Asamblėjoje, tai šiuo atveju deleguokime. Bet vėlgi mes nekalbame apie tai, kad P. Gražulis, kaip Seimo narys, yra laisvas kalbėti tą, ką jis nori, bet kai kalbama apie mūsų, kaip institucijos, atstovavimą, tikrai P. Gražulis tenai su savo cirkais neatstovaus man, kaip Seimo nariui. Aš tą ir noriu teigti. Ar yra šioje vietoje palaikymas, ar ne P. Gražulio asmeniui, tuoj mes ir įsitikinsime. Kita vertus, man atrodo, kad tai yra kiekvieno žmogaus savigarbos reikalas. Šiuo atveju jūsų valia pasirinkti.
     PIRMININKAS. Klausia Z. Žvikienė.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, jūs, pateikdamas nutarimo projektą, bene tris ar keturis kartus paminėjote demokratiją. Jūs puikiai suprantate, kad demokratija tai yra teisė laisvai reikšti bet kokią savo nuomonę, kuri nekelia nesantaikos ir visokių kitokių dalykų. Tai jūs man pasakykite, ar jūsų pateiktas nutarimas išbraukti poną Petrą nėra pasmerktas nepritarimui vien dėl to, kad pats sau prieštaraujate?
     E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū už klausimą. Aš noriu pasakyti, kad, be jokios abejonės, esu demokratiškas žmogus ir bet kokios idėjos, ir bet kokios mintys turi teisę egzistuoti ir aš jas toleruoju. Bet norėčiau paklausti jūsų, kiek jūs, kaip Seimo narė, kartų svarstėte P. Gražulio imuniteto panaikinimo klausimus? Jeigu jums to neatsibodo daryti, tai man, atvirai sakant, atsibodo. Kitas klausimas yra, kaip tu reiški savo idėjas, kaip tu reiški savo mintis? Ir jeigu nuolatos pažeidinėji įstatymus, jeigu nuolatos veliesi į įvairias muštynes su policija, tai ar mums tauta suteikia mandatą elgtis neatsakingai, elgtis laužant įstatymus, ir paskui, kitaip nei visa tauta, naudojantis imunitetu, dar nebūti patrauktam administracinėn atsakomybėn? Paprastas Lietuvos žmogus, jeigu elgtųsi taip, kaip P. Gražulis, ką, jis parų nebūtų gavęs arba bent piniginės baudos nebūtų sumokėjęs? Dabar P. Gražulis, naudodamas Seimo nario mandatą, siautėja, o mes visi šitą toleruojame.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Už pritarimą kalba D. Kuodytė.
     D. KUODYTĖ (LSF). Gerbiamieji kolegos, iš tiesų daug gražių žodžių buvo pasakyta apie galimybę išreikšti savo nuomonę, apie demokratiją ir panašiai. Bet, man regis, kad mes iš tiesų viską supainiojome, kitaip sakant, Dievo dovaną su kiaušiniene. Mes demokratija, nuomonės raiška vadiname netoleranciją, neapykantos kurstymą, patyčias. Paskui mes stebimės, iš kur mūsų visuomenė tokia, kodėl tiek patyčių, kodėl tiek nepagarbos? Kaip mes galime to reikalauti iš žmonių, jeigu mes tą toleruojame ir už tai mes pasisakome kaip už gėrį šitoje Seimo salėje?
    Man regis, mes jau puikiai pasirodėme Europos Tarybos Parlamentinėje Asamblėjoje, ten turėdami narį, kuris smurtauja prieš žmoną. Dabar mes turime dar vieną iškilų mūsų Seimo narį. Tai gal gana gėdos Lietuvos valstybei ir gal atstovauti jai tarptautinėse institucijose turėtų žmonės, kurie iš tiesų supranta, kas yra demokratija, kas yra žmogaus teisės, kas yra pagarba ir tolerancija bet kam, kad ir kitokiam, kad ir tokiam, kuriam tu nepritari?
    Pasisakau už nutarimo projektą ir kviečiu kolegas, jeigu nors kiek brangi savigarba ir Lietuvos garbė, balsuoti už šią rezoliuciją. Atsiprašau, už šį nutarimą.
     PIRMININKAS. Prieš pirmas užsirašė kalbėti P. Gražulis, bet gal jūs užleisite vietą kolegoms, nes čia sprendžiamas jūsų asmeninis klausimas. Prašom. Petrai, kol jūs nešiojote kelnes, praradote kortelę. (Juokas salėje) Aš suteikiu žodį V. A. Matulevičiui. Leiskite Petrui, nes jis čia pakels vėją. Vytautai, atsiprašau, jis jau rado kortelę.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji, arba kabutėse gerbiamieji liberalai, kurie turėtumėte kalbėti už demokratiją, už teisingumą, už vertybes, bet, be abejonės, liberalų vertybės tai yra niekšybės. Asmeniškai aš, kaip žmogus, ginu Konstitucijoje įtvirtintas vertybes, kad Konstitucija nebūtų vien tik tuščias popieriaus lapas, kur tapus mums Europos Sąjungos nariais mes pamynėme Konstituciją ir bandome pataikauti besąlygiškai Europai, kuri neša supuvimą į mūsų valstybę. Gerbiamieji liberalai, kadangi jūs esate tolerantiški, tai aš jums ir įteiksiu šitas kelnes, kurios yra patobulintos - su užtrauktuku gale. Tai yra langas į Europos vertybes. (Juokas salėje)
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Petrai, aš labai prašau drausmės ir tvarkos. Kolegos, aš paprašysiu išvesti Petrą ir padaryti čia tvarką.
    Gerbiamieji kolegos, prašom balsuoti. Pasisakėte už ir prieš, o dabar balsuokite. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitokią nuomonę, susilaikote arba balsuojate prieš. (Triukšmas salėje)
    Už balsavo 21, prieš - 28, susilaikė 19. Nutarimo projektui nepritarta. Siūlome grąžinti tobulinti. Balsuojame alternatyviai. Kas pritaria tobulinti, balsuoja už, kas siūlo atmesti, balsuoja prieš.
    Gerbiamieji kolegos, mes neturime teisės, galimybės išvesti, tai yra Etikos ir procedūrų komisijos klausimas. Seimo nariui įspėjimas. Perskaitau 20 straipsnį. Gerbiamasis Petrai, dabar kreipiuosi į jus! "Jeigu posėdžio metu Seimo narys pradeda ginčus su Seimo nariais ar kitais posėdžio dalyviais, triukšmauja salėje, nevykdo Etikos ir procedūrų komisijos rekomendacijos dėl interesų konflikto vengimo, posėdžio pirmininkas gali Seimo narį įspėti žodžiu." Aš jus įspėju žodžiu.
    Antras punktas, Petrai, skiriu jums. "Jeigu Seimo narys ir toliau nekreipia dėmesio į posėdžio pirmininko įspėjimą, įspėjimas gali būti įrašytas į posėdžio protokolą. Įspėjimas Seimo nariui gali būti iš karto įrašytas į protokolą už viešus grasinimus savo kolegoms (aš matau, kad jūs grasinate ir spjaudotės), už Seimo nario ar jų grupės įžeidimą, už nesąžiningą balsavimą ar už atsisakymą vykdyti Etikos ir procedūrų komisijos rekomendaciją dėl interesų konflikto vengimo. Įspėjimą, kuris įrašomas į posėdžio protokolą, skiria Seimas posėdžio pirmininko arba Etikos ir procedūrų komisijos teikimu be svarstymo paprasta Seimo narių balsų dauguma."
    Ir paskutinis punktas, man sako, reikia jį perskaityti. "Seimo narys, kuriam siūloma pareikšti tokį įspėjimą, turi teisę prieš balsavimą iki 3 minučių pasiaiškinti Seimui." Tą aš jums ir siūlau padaryti.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, mes dar kartą pamatėme, kokias liberalai propaguoja vertybes, ir, pasirodo, tik viena nuomonė gali būti Europos Parlamentinėje Asamblėjoje. Taip pat, kaip sovietiniais laikais, kas pasisakė prieš Komunistų partiją, prieš proletariato diktatūrą, tas, kas kovojo už Lietuvos laisvę ir nepriklausomybę, už tikinčiųjų laisves, buvo kalinami ir tremiami. Tokie, kaip monsinjoras A. Svarinskas, N. Sadūnaitė ir kiti mūsų tautos didvyriai. Atėjo metas liberaliajai Europos diktatūrai, kuri už kitą nuomonę, už gynimą tų pačių vertybių Seimo narius įspėja, Seimo narius gali niekinti ir užgaulioti salėje, bet posėdžio pirmininkas to negirdi.
    Man gaila, kad yra labai neobjektyvus, labai šališkas Seimo Pirmininkas, rašykite, gerbiamasis Seimo Pirmininke ir posėdžio pirmininke, nors dešimt protokolų, aš savo pozicijos nepakeisiu ir neišduosiu. Aš sakau, kad gyniau ir ginsiu tas vertybes, dėl kurių mes kovojome, kad būtų laisva ir nepriklausoma Lietuva, o ne tai, kad mes nueitume šunkeliu, kuris veda mus į Europos Sąjungą.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Petrai, jūsų laikas baigėsi!
     P. GRAŽULIS (TTF). Ačiū jums visiems už dėmesį.
     PIRMININKAS. Galima ginti laisves gražesne forma.
    Gerbiamieji kolegos, aš siūlau vis dėlto įrašyti į protokolą įspėjimą, todėl reikia balsuoti. Prieš tai balsavimą... nutarimas yra atmestas. Todėl dabar balsuojame, ar įrašyti kolegai Petrui įspėjimą į protokolą. Kas už balsuoja, spaudžia mygtuką "už", kas turi kitokią nuomonę, spaudžia kitaip.
    Už balsavo 26, prieš - 30, susilaikė 17. Į protokolą neįrašyta.
    Prieš tai buvo balsuota dėl nutarimo. Už redagavimą - 16, prieš - 38. Čia dėl protokolo. Projektas atmestas.
    Per šoninį mikrofoną - D. Kuodytė.
     D. KUODYTĖ (LSF). Gerbiamieji kolegos, Seimo Liberalų sąjūdžio frakcija iš tiesų didžiai vertina kolegos, kurio sąskaitose apskriti nuliai, dovaną, tačiau priimti jos, deja, negali. Jūsų valia tie džinsai kolegai labai pravers važiuojant į Europos Tarybos Parlamentinę Asamblėją, ten jis atrodys iš tiesų išskirtinai ir originaliai ir atstovaus Lietuvai deramai.
     PIRMININKAS. Grįžtame prie darbotvarkės. Aistros nurimsta.

12.42 val.
    Seimo nutarimo "Dėl pritarimo laikinai perkelti Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo teisėją Dalią Višinskienę į Lietuvos apeliacinį teismą" projektas Nr. XIIP-1258 (pateikimas)

    Darbotvarkės 1-15 klausimas - Seimo nutarimo "Dėl pritarimo laikinai perkelti Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo teisėją Dalią Višinskienę į Lietuvos apeliacinį teismą" projektas Nr. XIIP-1258. Pranešėja - R. Svetikaitė, Lietuvos Respublikos Prezidento vyriausioji patarėja.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, šiandien esu įpareigota pristatyti jums tris Respublikos Prezidento dekretus, susijusius su personaliniais pokyčiais Lietuvos apeliaciniame teisme. Atsižvelgdama į Seimo posėdžio darbotvarkę, į klausimų eiliškumą, trumpai pristatysiu kiekvieną iš teikiamų klausimų. Visų pirma, kaip pranešė gerbiamasis posėdžio pirmininkas, dėl teisėjos D. Višinskienės perkėlimo iš Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo į Lietuvos apeliacinį teismą.
    Spalio mėnesį Seime buvo priimtos ir jau įsigaliojo Respublikos Prezidentės inicijuotos Teismų įstatymo 63, 64, 66, 67, 68 ir 105 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo pataisos, kurios sudarė galimybę dėl padidėjusio teismo darbo krūvio teisėją laikinai perkelti į kitą teismą, kad būtų užtikrintas tinkamas to teismo funkcionavimas. Įstatymas leidžia šia tvarka perkelti teisėją ne ilgesniam kaip vienerių metų laikotarpiui ir ne dažniau kaip kartą per trejus metus.
    Teisėjų taryba, įvertinusi Apeliacinio teismo teisėjų darbo krūvį, numatomą dalies šio teismo teisėjų atleidimą, pasibaigus jų įgaliojimų laikui, ir teisėjos D. Višinskienės nuomonę, 2013 m. lapkričio 21 d. nutarimu konstatavo esant poreikiui laikinai vienerių metų laikotarpiui Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo teisėją D. Višinskienę perkelti į Lietuvos apeliacinį teismą. Su tokiu siūlymu Teisėjų taryba kreipėsi į Respublikos Prezidentę. Teismų įstatymo 63 straipsnis numato, kad tokiais atvejais teisėjas yra perkeliamas į kitą teismą laikantis Teismų įstatyme nustatytos teisėjo skyrimo į pareigas tvarkos.
    Atsižvelgusi į tai, kad pagal Konstituciją ir Teismų įstatymą Lietuvos apeliacinio teismo teisėjus skiria Respublikos Prezidentas Seimo pritarimu, Respublikos Prezidentė prašo Seimo pritarimo dėl laikino Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo teisėjos D. Višinskienės perkėlimo į Lietuvos apeliacinį teismą.
    Noriu atkreipti jūsų, gerbiamieji Seimo nariai, dėmesį į tai, kad teisėja D. Višinskienė, iki paskyrimo Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo teisėja 2012 m., 13 metų dirbo teisėja Vilniaus apygardos teismo Civilinių bylų skyriuje ir nagrinėjo civilines bylas. Todėl jos profesinė patirtis yra neabejotinai naudinga Lietuvos apeliaciniam teismui, kuriame civilinių bylų srautai yra iš tiesų dideli. Dėkoju už dėmesį.
     PIRMININKAS. Klausia Vitalijus. Norėčiau paprašyti grįžti, yra norinčių jūsų paklausti. Klausia V. Gailius.
     V. GAILIUS (LSF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, žinodamas D. Višinskienės biografiją, jos profesinę patirtį, žinias ir tai, kad ji dirbo Vyriausiajame administraciniame teisme ir jos sprendimu buvo kreiptasi į Konstitucinį Teismą, kuris, beje, išlaisvino teisėjus iš Valstybės saugumo departamento įtakos ir šiandien teisėjos D. Višinskienės ir Konstitucinio Teismo dėka teisėjai yra nepriklausomi nuo Valstybės saugumo departamento, ar šis jos sprendimas kreiptis į Konstitucinį Teismą ir kiti jos labai kategoriški sprendimai, kurie galėjo papiktinti Valstybės saugumo departamentą, nėra priežastis pažeminti teisėjos D. Višinskienės pareigas perkeliant ją į Apeliacinį teismą? Nes suprantame, Vyriausiasis administracinis teismas yra paskutinė instancija viešojo sektoriaus ginčuose, o siūloma jos pareigas pažeminti.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju už jūsų klausimą. Tai tikrai nėra pareigų pažeminimas. Visų pirma tai yra daroma teisėjos D. Višinskienės sutikimu. Tokia jos pozicija yra išreikšta ir tai jokiu būdu nėra pažeminimas. Tiesiog yra konstatuotas Teisėjų tarybos poreikis šiuo metu, laikinai, t. y. vienerių metų laikotarpiu, padėti Lietuvos apeliaciniam teismui tvarkantis su civilinėmis bylomis.
    Noriu atkreipti dėmesį, kad Vyriausiajame administraciniame teisme dirba trys teisėjai, kurie yra nagrinėję civilines bylas, ir gerbiamoji D. Višinskienė buvo viena iš tų teisėjų, kuri sutiko padėti Lietuvos apeliaciniam teismui. Tokias galimybes laikinai perkelti teisėją sudarė Teismų įstatymo pataisos. Jomis naudodamasi Teisėjų taryba įžvelgė tą poreikį. Lietuvos apeliacinio teismo pirmininkas šiuo atveju galėtų pakomentuoti, nes jis dalyvauja Seimo posėdyje, ir pati teisėja D. Višinskienė. Dėkui.
     PIRMININKAS. Aš turėčiau atsiprašyti patarėjos, vis dėlto turėtų stovėti tribūnoje teisėja, ne jūs. Aš dėkoju už teisėjos pristatymą ir norėčiau pakviesti kandidatę ar, tiksliau, teisėją, dėl kurios perkėlimo mes priimsime sprendimą.
    Gerbiamieji kolegos, kurie užsirašę. Gerbiamoji teisėja, jūs norėsite pasakyti keletą žodžių? Jūs turite teisę iki 10 min. kalbėti.
     D. VIŠINSKIENĖ. Kaip jau girdėjote, buvau pristatyta. Iš tikrųjų ilgą laiką dirbau bendrosios kompetencijos teismuose. Savo karjerą 1992 m. pradėjau Rokiškio apylinkės teisme. Po to dirbau Vilniaus rajono apylinkės teisme ir, kaip jau buvo kalbėta, dirbau Vilniaus apygardos teisme, kur nagrinėjau tik civilines bylas. Ir beveik dveji metai dirbu Lietuvos vyriausiajame administraciniame teisme.
    Galbūt iš karto norėčiau atsakyti į gerbiamojo Seimo nario klausimą, kuris yra iškilęs. Tą patį klausimą uždavė ir Teisėjų taryboje, kai svarstė mano kandidatūrą. Taigi ar aš laisva valia vienerius metus sutikau dirbti Lietuvos apeliaciniame teisme?
    Noriu atsakyti į šį klausimą, kad taip, aš sutikau, tai yra mano valia. Kaip žinote, įstatyme nėra nurodyta prašyti sutikimo. Bet mūsų teisme šis klausimas buvo sprendžiamas demokratiškai. Visi teisėjai galėjo pasisakyti, kas sutiktų, kas nesutiktų. Aš, kaip viena iš paskutiniųjų, atėjusi į šį teismą, dar tikriausiai visiškai nenutolusi nuo civilinių bylų, jų nagrinėjimo, jų problematikos žinojimo, be abejo, ir sutikau.
    Buvo ir kitos kandidatūros svarstomos, ir kiti asmenys davė sutikimus. Kai buvo pasiūlyta vienam asmeniui iki vienerių metų, būtent man, aš netgi raštu parašiau tokį sutikimą. Tiesiog apsvarsčiau klausimą: jei ne aš, tai kas, jei ne dabar, tai kada? Kaip žinote, kurią nors dieną iš tikrųjų gali būti tokia pat padėtis, kai reikės eiti į kitą teismą padėti dirbti, ir į bendrosios kompetencijos teismą. Tai šiandien, kai aš esu dar ne taip nutolusi, kur kas lengviau yra išeiti pirmai. Be to, Lietuvoje, kaip žinote, tai yra pirmas atvejis, man ir pačiai įdomu išbandyti, kaip veiks ši teisėjų laikino perkėlimo sistema, nes, kaip žinote, Lietuvoje tokio atvejo dar nebuvo. Galbūt tiek.
     PIRMININKAS. Klausia R. Šimašius.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Ačiū, gerbiamoji teisėja už prisistatymą ir atsakymus. Iš tiesų man kyla dar tam tikrų klausimų. Pats teisėjų perkėlimo institutas buvo sugalvotas tam, kad vienodo lygio teismų teisėjus reikia perkelti dėl to, kad krūviai yra labai netolygūs. Institutas labai geras ir jį reikia naudoti, ko gero, plačiau. Man kelia abejonių pirmas atvejis, teismas yra nevienodas, todėl kyla klausimas, kuris aukštesnis, kuris žemesnis, jeigu yra atskiros hierarchijos. Jeigu kalbėtume konkrečiai apie jūsų perkėlimą, jūs esate puiki teisėja, jūsų vyras irgi yra puikus teisėjas, jūsų vyras dirba Apeliaciniame teisme. Ar jūs neįžiūrite, kad tai gali sukelti tam tikrų problemų formuojant kolegijas, skirstant bylas ir t. t.? Man atrodo, su tuo yra susiję šiokie tokie niuansai. Be to, Apeliacinio teismo problemos dėl krūvio vargu ar yra laikinos. Gerbiamasis Žilvinas turbūt pasakytų. Problemos yra esminės ir klausimas, ar nereikia perskirstyti kompetencijų arba nuolatiniam laikui ten padidinti teisėjų skaičių?
     D. VIŠINSKIENĖ. Ačiū už klausimą. Dėl laikino perkėlimo, dėl etato perkėlimo, kiek žinau, yra pirmininkų susitarimas, yra kalbėta aukštesniu lygiu. Aš nesprendžiu tokių klausimų ir nedalyvauju tokius klausimus sprendžiant. Matyt, taip yra apsispręsta, kad, per vienus metus paėmus ir išnagrinėjus dalį bylų, teismo būklė bus pagerinta. Dėl šito išsamiau pasakyti negalėčiau.
    Dėl sutuoktinio. Nuo tada, kai susituokėme, ir prasidėjo visos problemos. Ta problema mane lydi nuolat, nes mes ir susituokėme būdami teisėjais. Vienas buvo vieno teismo, kitas - teismo... Valstybėje jau buvo sprendžiamas klausimas, ką su mumis, dviem teisėjais, daryti. Tas klausimas kyla nuolat. Aš daugelį metų nekandidatavau į Apeliacinį teismą, tiesiog neleidau sau parašyti prašymo, nors, kaip žinote, įstatymas nedraudžia dirbti dviem sutuoktiniams teisme, išskyrus atvejus, kad nebūtų pavaldumo, kad vienas iš sutuoktinių nebūtų viršininku. Suprasdama, kad gal neetiška, gal kaip nors ne taip bus suprasta, niekada ir neparašiau. Bet dabar, kai buvo svarstoma dėl vienų metų, kai aš išklausiau argumentus, dėl kurių galėčiau eiti, man nepasirodė, kad bus kokių nors problemų. Kaip žinote, dirba beveik 18 teisėjų, 9 kolegijos, dalis bylų, atskirieji skundai nagrinėjami vienasmeniškai. Be to, Apeliacinis teismas, kaip žinote, yra ne galutinė instancija. Taigi mūsų priimtus sprendimus, ką sutuoktinis nuspręs savo byloje, aš savo byloje, patikrins Aukščiausiasis Teismas. Jeigu dėl sutuoktinio.
     PIRMININKAS. Klausia E. Šablinskas. Klausimui - minutė.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis pirmininke. Dėkui teisėjai už prisistatymą, per kurį iš esmės ir atsakėte. Bet vis dėlto teisiškai jūs labai teisingai pasakėte, matyti, kad labai sąžiningai dirbate ir tapote ta kraštutine, kuri vis dėlto sutiko eiti į pagalbą ir pirmą kartą - metams. Sakykite, ar jūs nemanote, palyginti su kitais, kurie bus tvirtinami nuolatiniam darbui, kad iš šalies etine prasme tai atrodo šiek tiek neteisėta? Palinkėčiau, kad jums neatsakytų, kad jus iš karto po metų paskirtų į Aukščiausiąjį Teismą. Dėkoju.
     D. VIŠINSKIENĖ. Be abejo, ne man spręsti. Ačiū už gražius žodžius, bet yra taip, kaip yra. Atvirai kalbant, Lietuvos vyriausiajame administraciniame teisme yra daugybė įdomių bylų, darbas tikrai yra labai įdomus. Taigi mane tenkina ir darbas Lietuvos vyriausiajame administraciniame teisme. Tie bendrosios kompetencijos metai leis dar kartą prisiminti civilinę teisę, padėti kolegoms, manau, man bus tik į naudą.
     PIRMININKAS. Klausia P. Auštrevičius.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamoji teisėja, aš suprantu, šeimos finansų prasme jūs sutaupysite, kartu su vyru važiuosite į darbą, bus patogiau.
    Tačiau ar jūs kalbėjote šeimoje su vyru? Aš noriu sužinoti, jums teks dirbti su vyru vienoje institucijoje, vienoje teismo institucijoje, ar tai nesustabdys vieno iš jūsų tolesnės karjeros? Kaip žinote, negalėsite nagrinėti tų pačių bylų, toje pačioje kolegijoje būti ir panašiai. Ar vyras priėmė tokį sprendimą lengvai?
     D. VIŠINSKIENĖ. Na, neprieštaravo, gal taip reikėtų pasakyti, taip būtų teisingiau. Ką aš norėčiau pasakyti? Buvo dar vienas motyvas, kodėl aš sutikau dėl to perkėlimo, jeigu jau mes visi čia taip kalbame, kadangi situacija dėl sutuoktinio tikrai gana komplikuota. Mano sutuoktinis buvo vienas iš tų iniciatorių, kad reikia tokios pataisos. Kiek žinau, jis ir Teisėjų taryboje sakė, kad taip būtų galima išspręsti krūvių klausimą, perkelti teisėjus. Šiandien galbūt net labai etiška, kad einu būtent aš, o ne kitas teisėjas, nes jis buvo tos pataisos šalininkas. Nors jis buvo ir kitokių pataisų šalininkas, pavyzdžiui, dėl rezervo sukūrimo. Pavyzdžiui, teisėjai, kurie šiandien kandidatuoja į aukštesnį teismą, mes teisme svarstėme tokį variantą, jūs žinote, kad yra daug kandidatuojančių teisėjų į Lietuvos apeliacinį teismą, daug kas yra perėjęs atranką, o kodėl neleisti tokiam teisėjui laikinai padirbėti? Jis įrodys, ką jis sugeba, ar jis gali dirbti tą laikiną, o pasibaigus būtinumui bus perkeltas vėl atgal. Tai galėtų būti vienas iš variantų. Bet įstatymų leidėjas yra pasirinkęs kitą variantą ir teisėjai gerbia jo valią.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, norėčiau, kad jūs klaustumėte iš esmės, o neklaustumėte, kaip kiti giminės ir artimieji reagavo į perkėlimą. Klausia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Pašom pasakyti, gerbiamoji pranešėja, ar jums neatrodo, kad jeigu krūviai skiriasi, tai gal tai galima išspręsti įstatymais? Kada mažėja teisingumo, tai bylų tik didėja. Būtų naivu manyti, kad bylų skaičius teismuose sumažės. Aš netikiu. Tada man kyla klausimas, kokiu tikslu tas laikinas perkėlimas vykdomas, kodėl ne nuolatinai ar kaip nors kitaip? Ar nepažeminamas teisėjo munduras?
     D. VIŠINSKIENĖ. Atsakysiu trumpai tiek, kiek man yra žinoma. Iš tikrųjų buvo sprendžiamas klausimas dėl etato perkėlimo, Apeliaciniame teisme padidinti etatų skaičių, kad vieno teisėjo nebūtų Lietuvos vyriausiajame administraciniame teisme. Buvo susitarimas pabandyti per tą laikotarpį išspręsti tą klausimą nepaimant etato, tik laikinai. Kaip jūs visi žinote, nuolat yra rašoma žiniasklaidos, kad administraciniuose teismuose yra daugybė pareiškimų dėl atlyginimų ir darbo užmokesčio. Šiandien tos bylos nagrinėjamos tik pirmosios instancijos lygiu, bet jos juk bus perkeltos į Apeliacinį teismą, Lietuvos vyriausiąjį administracinį teismą. Galime prognozuoti, kad po metų krūvis padidės. Netikslinga tikriausiai vėl bus perkelti etatą iš kažkur. Žinoma, aš bendravau su kolegomis iš Vilniaus apygardos teismo, jūs irgi žinote, kad yra padaryti pakeitimai ir truputį yra pakeistas bylų priskirtinumas, ką nagrinėja Vilniaus apygardos teismas, apskritai, ką nagrinėja apygardos teismai. Daug kas paskirta apylinkės teismams. Kaip jūs žinote, kada bylos yra išnagrinėjamos apylinkės teisme, jos eina į Aukščiausiąjį Teismą, jos eina į apygardos ir Aukščiausiąjį Teismą, jos aplenkia Apeliacinį teismą. Aš mačiau, kad dar nagrinėjamos mano bylos, kai aš prieš beveik dvejus metus esu išėjusi, priėmusi sprendimus, o jos dar nagrinėjamos Apeliaciniame teisme. Tai rodo, kad yra susidaręs didelis krūvis ir tos bylos tiesiog tempiamos dar nuo seno. Pasikeitus teismingumui, bylų, matyt, turėtų sumažėti, bent jau aš manau, kad to tikisi teismų vadovai.
     PIRMININKAS. Paskutinis klausia R. Kupčinskas.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Mano klausimo paklausė. Dėkoju, pirmininke.
     PIRMININKAS. Dėkojame teisėjai, labai ačiū už atsakymus. Gerbiamieji kolegos, ar galime... Sako, nereikia. Nereikia, tai nereikia. Pagrindinis komitetas - Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Siūloma svarstyti gruodžio 12 d. Susitikimai su frakcijomis yra suderinti, frakcijos dėl to jau susitarė. Taigi stebėkite frakcijų pranešimus.

12.59 val.
    Seimo nutarimo "Dėl pritarimo skirti Audronę Kartanienę Lietuvos apeliacinio teismo teisėja" projektas Nr. XIIP-1259 (pateikimas)

    Svarstome darbotvarkės 1-16 klausimą - Seimo nutarimo "Dėl pritarimo skirti Audronę Kartanienę Lietuvos apeliacinio teismo teisėja" projektą. Pranešėja - R. Svetikaitė.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, turiu pristatyti Lietuvos Respublikos Prezidento dekretą dėl teisėjos A. Kartanienės, dėl pritarimo dėl teisėjos A. Kartanienės skyrimo Apeliacinio teismo teisėja.
    Gerbiamoji A. Kartanienė yra Vilniaus apygardos teismo Baudžiamųjų bylų skyriaus teisėja, turinti 22 metų teisėjos darbo patirtį. Iš jų Vilniaus apygardos teisme dirba 18 metų. Teisėjos gyvenimiška ir profesinė patirtis lemia aukštus jos jurisdikcinės veiklos rodiklius. Pavyzdžiui, apeliacine instancija išnagrinėtų bylų apskųstų nuosprendžių stabilumas yra kur kas aukštesnis, bylų nagrinėjimo trukmė trumpesnė nei šių rodiklių vidurkis Respublikos apygardų teismuose.
    A. Kartanienė yra apibūdinama kaip sąžininga, pareiginga ir principinga teisėja. Teisėjų atrankos komisija šią teisėją įvertino kaip aiškią lyderę tarp dvylikos pretendentų į Apeliacinį teismą. Todėl Respublikos Prezidentė, atsižvelgdama į tokią atrankos komisijos išvadą, Apeliacinio teismo nuomonę ir gavusi Teisėjų tarybos pritarimą, prašo Seimo pritarimo skirti A. Kartanienę Lietuvos apeliacinio teismo teisėja. Dėkoju.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu pretendentę A. Kartanienę į tribūną.
     A. KARTANIENĖ. Laba diena, gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai. Kaip ir buvau pristatyta, esu A. Kartanienė, dirbu Vilniaus apygardos teisme Baudžiamųjų bylų skyriaus teisėja nuo 1995 m. sausio mėnesio. Tikiuosi, kad įgyta praktinio darbo ir gyvenimiška patirtis bus naudinga ir Lietuvos apeliaciniam teismui, jeigu jūs pritarsite siūlymui paskirti mane šio teismo teisėja. To, žinoma, aš ir tikiuosi. Ačiū.
     PIRMININKAS. Gerbiamoji teisėja, jūsų nori paklausti keletas Seimo narių. Pirmasis klausia A. Skardžius. Kad jums būtų lengviau orientuotis, iš kur klausia, ekrane yra raudonas taškelis, tada įsivaizduosite.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Aš norėčiau paklausti pretendentės į apygardos teisėjas dėl viešojo intereso gynimo. Teismas suformavo tokią praktiką, kad ginant viešąjį interesą kaip ir prokuratūra tampa bedante. Bedante ta prasme, kad suformavus tokią teisminę praktiką, kaip vakar komisijoje pristatė Generalinės prokuratūros viešąjį interesą ginantis prokuroras K. Vagneris situaciją, kad praktiškai prokuratūroje galima ginti viešąjį interesą, jeigu veika arba kas nors padaryta tol, kol nesibaigęs sandoris. Kai pasibaigęs sandoris, tada lyg ir nebegalima ginti jo. Aš nežinau, jūsų nuomonė dėl viešojo intereso.
     A. KARTANIENĖ. Tiesą sakant, nagrinėjant baudžiamąsias bylas, pas mus prokurorai palaiko tik valstybinį kaltinimą. Tai aš nežinau, ar jūs šitoje plotmėje norite girdėti apie tą viešojo intereso gynimą, ar būtent civilinėse bylose? Baudžiamojoje byloje? Konkrečiai dėl sandorių?
     PIRMININKAS. Kadangi, kiek aš supratau, nelabai supratote klausimą, tai bus...
     A. KARTANIENĖ. Negirdėjau klausimo.
     PIRMININKAS. ...tai bus proga paklausti kitą kartą. Gerbiamieji kolegos, suformuokite klausimą, o po to improvizuokite. R. Kupčinskas.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamoji pretendente, aš norėjau jūsų paklausti gal tradicinį klausimą, kurį dažniausiai teikiu. Kokia jūsų nuomonė apie visuomenės atstovus teismų darbe, pradedant nuo apylinkių, apygardų, be abejo, ir Apeliaciniame. Bet iš esmės apylinkių visuomenės atstovai, tarėjai arba kitokia forma būtų išreikšta visuomenės galimybė dalyvauti teisingumo vykdyme? Ačiū.
     A. KARTANIENĖ. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų mano nuomonė šiuo klausimu būtų teigiama. Tik galbūt kyla tokia diskusija, galbūt turėtų kilti diskusija, kokia forma tie visuomenės atstovai dalyvautų teismų darbe. Būtų labai pageidautina, kad visuomenės atstovai, dalyvaudami teismų darbe, būtų gana aktyvūs, kad jie turėtų ir teises, ir pareigas, ir atsakomybę. O kokia forma jie dalyvautų šiame darbe, kaip būtų atrenkami asmenys atstovauti visuomenei, tai, manau, čia jau įstatymų leidėjų apsisprendimo reikalas. Ačiū.
     PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamoji pretendente, prašau pasakyti, ar nežadate jūs praktinio darbo derinti su moksliniu darbu, su darbu akademiniame sektoriuje, tai būtų žavu - geras praktikas, geras mokslininkas, geras teoretikas ir žinių perteikėjas akademiniam jaunimui?
     A. KARTANIENĖ. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų šiandien aš to nebandžiau daryti, kadangi realiai negalėjau padaryti dėl beprotiškai didelių krūvių, dėl beprotiškai didelės atsakomybės už savo darbą, už tai, ką aš šiandien darau. Žinoma, galbūt vienas iš kriterijų, dėl ko kandidatuoju į Apeliacinį teismą, manau, šioje vietoje gal ir būtų didesnės galimybės pasidalinti savo patirtimi, savo įdirbiu, kaip jūs sakote, su akademine visuomene. Galbūt labiau pasitikėtų manimi ta prasme, kad aš esu aukštesnio lygio teisėja.
     PIRMININKAS. Klausia A. Dumčius.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Laba diena, pretendente. Štai iki 1993 m. mūsų visuomeninės organizacijos galėdavo nusiųsti stebėtoją ir gynėją iš tų organizacijų. Po to, kai panaikino tą galimybę, šiandien žmonės labai nepasitiki teismais. Duodu pavyzdį, kad ir praeitą mėnesį, tai yra nurašo apylinkės teismo išvadą ir Apeliacinis, ir Aukščiausias Teismas, bado akis, pažeidimas - 200 tūkst. yra pavogta. Suprantate, kaip jums atrodo, kaip mes tą pasitikėjimą teismais pagerinsime, kai žmogus užblokuotas?
     A. KARTANIENĖ. Aš manau, kad valstybė imasi žingsnių gerinti pasitikėjimą teismais. Teismai tapo kur kas atviresni, teismo posėdžiai yra vieši. Gali dalyvauti, kaip ir sakote, ir žmogaus teisių stebėtojai, stebėti, aš turiu omeny, ne kaip aktyvus, bet kaip pasyvus stebėtojas tikrai gali dalyvauti tokiuose procesuose. Juo labiau, kaip jau girdėjome iš klausimų ir taip suprantu iš to, kas vyrauja viešojoje erdvėje, sprendžiamas vis dėlto visuomenės įtraukimo į teisminį bylų nagrinėjimą klausimas. Gal būtų tiek.
     PIRMININKAS. V. A. Matulevičius.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamoji pranešėja, kokia jūsų nuomonė, ar pasiteisino ta visiška teismų nepriklausomybė, kuri buvo iš pat pradžių po Nepriklausomybės atkūrimo suteikta teisminei valdžiai avansu? Ar iš tikrųjų efektyviai dirba ir veikia teismų savivaldos institucijos? Ar jos pajėgios išspręsti tas pagrindines teismų vidines problemas? Ačiū.
     A. KARTANIENĖ. Ačiū jums už klausimą. Aš manau, kad vidinės savivaldos tikrai dirba efektyviai, reaguoja į kiekvieną pažeidimą, nusižengimą ir panašiai, taikomos griežtos sankcijos, tvarkomasi viduje, siūlomi įvairūs projektai dėl vienų ar kitų klausimų gerinimo. Aš manau, kad tas dalykas yra teigiamas, bent jau šiandien veikia, o ateities realijos parodys.
     PIRMININKAS. Klausia G. Mikolaitis.
     G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamoji pretendente, man, kaip inžinieriui, tai yra aišku, dukart du - keturi, kiek inžinierių skaičiuos, visada suskaičiuos vienodai. Teisininkai, mano galva, visada kodeksą skaito nevienodai. Kaip jūs manote, jeigu apylinkės teismas nuteisia, apygardos teismas išteisina, Apeliacinis vėl nuteisia, ir dažnai tai kartojasi, tai išteisina, tai teisia, ar jie kodeksą nevienodai skaito? Ar jūs vienodai skaitote, ar čia kažkas?.. Ar aš ko nesuprantu?
     A. KARTANIENĖ. Pirmiausia tai ir yra tam sukurta instancinė teismų sistema, kad būtų galima peržiūrėti žemesnių teismų priimtų sprendimų teisėtumą ir pagrįstumą. Tai, kad būna priimami, kaip jūs sakote, nevienodi sprendimai, tai galbūt lemia daug faktorių, ir įstatymų kaita, ir galbūt pačių teisėjų kitą kartą ir nepakankamas profesionalumas. Net negalėčiau pasakyti profesionalumas, galbūt dar ir patirties stoka, yra daug faktorių, bet, sakau, dėl to ir sukurta ta teismų instancinė sistema, kuri tikrai ištaiso tas klaidas.
     PIRMININKAS. Dėkoju, gerbiamoji Audrone. Ačiū, jūs galite sėstis.
    Gerbiamieji kolegos, pagrindinis komitetas - Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Svarstysime gruodžio 12 d.

13.10 val.
    Seimo nutarimo "Dėl pritarimo skirti Dalią Kačinskienę Lietuvos apeliacinio teismo teisėja" Nr. XIIP-1260 (pateikimas)

    Svarstome 1-17 klausimą - Seimo nutarimą "Dėl pritarimo skirti Dalią Kačinskienę Lietuvos apeliacinio teismo teisėja". Pranešėja - R. Svetikaitė.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju pirmininkui. Gerbiamoji D. Kačinskienė yra Vilniaus apygardos teismo Civilinių bylų skyriaus teisėja, turinti 18 metų darbo teisėja stažą, iš jų 6 metus dirba Vilniaus apygardos teisme. Iki tol ji dirbo teisėja Vilniaus miesto 1-ajame apylinkės teisme. Teisėja nagrinėja civilines bylas, jos jurisdikcinės veiklos rodikliai pagal daugelį šios veiklos pozicijų, pavyzdžiui, sprendimų stabilumą, vidutinę bylos nagrinėjimo trukmę, taip pat yra geresni nei šių rodiklių vidurkiai Respublikos apygardų teismuose.
    Respublikos Prezidentė, atsižvelgdama į atrankos komisijos, kuri gerbiamąją teisėją išskyrė kaip vieną tinkamiausių pretendentų užimti Apeliacinio teismo teisėjo pareigas, išvadą, taip pat Apeliacinio teismo nuomonę ir, gavusi Teisėjų tarybos patarimą, prašo Seimo pritarimo skirti D. Kačinskienę Apeliacinio teismo teisėja. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Kviečiu D. Kačinskienę.
     D. KAČINSKIENĖ. Laba diena, posėdžio pirmininke. Laba diena, Seimo narės ir Seimo nariai. Mane jau pristatė, vardą, pavardę pasakė. Noriu pasakyti, kad visą savo profesinę karjerą kol kas sieju tik su teismais, nesu dirbusi jokioje kitoje darbovietėje, ilgus metus dirbau Aukščiausiajame Teisme įvairiose pozicijose, tada pradėjau savarankiško darbo patirtį apylinkės teisme dirbdama teisėja, ir, kaip girdėjote, šiuo metu dirbu apygardos teisme.
    Ką dar norėčiau pasakyti? Labai daug diskutuojama visuomenėje apie pasitikėjimą teismais ir teisėjais, kiekvienu iš teisėjų. Tai labai nuoširdžiai viliuosi, kad aš savo darbu, na, neprisidėjau prie tokios opinijos. Tikiuosi, kad nesudariau pagrindo tam nepasitikėjimui. Gal norėtumėte paklausti? Tai būtų tiek.
     PIRMININKAS. Taip, gerbiamoji teisėja, norinčių atsirado. V. A. Matulevičius.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamoji teisėja, aš norėčiau išgirsti jūsų kompetentingą požiūrį į štai tokią problemą. Įstatymas egzistuoja taikant bausmes, gal čia labiau baudžiamąją teisę liečia, bet tai yra ir su civiline susiję. Labai platus diapazonas nuo - iki. Ypač tai akivaizdu baudžiamojoje teisėje, pavyzdžiui, ar bauda, ar laisvės atėmimas. Tai yra absoliučiai nesugretinami dalykai, ypač pasiturinčiam žmogui, taip? Ar tai nėra tam tikro piktnaudžiavimo terpė, tarkime, neatsakingiems teisėjams? Ir ar nepadėtų šitos problemos spręsti detalesnis proceso reglamentavimas konkrečiau siejant bausmę su nusikaltimo mastu? Ačiū.
     D. KAČINSKIENĖ. Dėkoju už klausimą. Gal aš iš tiesų nelabai tas adresatas, kuris kompetentingai galėtų atsakyti, labai seniai nenagrinėjau baudžiamųjų bylų, bet pabandysiu pasamprotauti.
    Teisinis reglamentavimas yra įstatymo leidėjo, t. y. jūsų, gerbiamieji Seimo nariai, kompetencija. Taip, kaip tas klausimas sureguliuotas, ir jeigu teismui suteikta diskrecijos teisė taikyti vienokią ar kitokią bausmę už konkretų pažeidimą ar nusikaltimo padarymą, tai aš manau, kad teisėjas ja ir naudojasi remdamasis savo vidiniu įsitikinimu. Juk niekas geriau nemato, nežino ir negalėtų turbūt už teisėją nuspręsti, kokia bausmė toje konkrečioje situacijoje tam konkrečiam asmeniui, konkretų nusikaltimą padariusiam, yra teisingiausia. Konstitucijoje skelbiama, kad teismas vykdo teisingumą. Aš manau, kad ne formaliai taiko tas bausmes, o parenka iš leistino sąrašo, kokia ta bausmė atitiktų bausmės tikslus, t. y. pataisyti nusikaltusį asmenį ir kitus tikslus, kurių siekiama skiriant bausmę.
     PIRMININKAS. Klausia R. Kupčinskas.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamoji pretendente, aš irgi norėčiau dar paklausti, kaip ir praėjusį kartą, ką jūs galvojate apie visuomenės atstovų dalyvavimą vykdant teisingumą?
    Ir dar vienas klausimas, nes per tą laiką aš dar turiu teisę paklausti. Ką jūs galvojate apie tai, kad turtinė nelygybė ir nevienodos pajamos vis dėlto neleidžia tiems, kurie turi mažesnes pajamas, siekti teisingumo teismuose, juo labiau kad ir advokato paslaugos toli gražu nevienodos ir garantuotas teisinis aprūpinimas tokio mažas pajamas turinčio žmogaus tikrai neleidžia jam pasiekti to teisingumo? Ačiū.
     D. KAČINSKIENĖ. Ačiū jums. Dėl visuomenės dalyvavimo šiame procese aš manau, kad puikiausiai realizuojama ta teisė. Visų pirma daug visuomenės atstovų dalyvauja įvairiose atrankos procedūrose, vertinimo procedūrose, vertinimo komisijose skiriant į aukščiausius postus, kaip šiandien, tarkim, kalbame apie mūsų su kolegėmis paskyrimą. Būtent visuomenės atstovai išreiškia savo pritarimą ar nepritarimą, t. y. žmonių balsas būna išgirstas per jūsų turbūt dalyvavimą procedūrose.
    O jeigu klausimas buvo susijęs su visuomenės tarėjų dalyvavimu, tai iš tiesų, kiek aš žinau, tas procesas nestovi vietoje, kažkokie klausimai yra sprendžiami ta linkme, manau, yra jūsų rankose.
    Antrasis klausimas, atsiprašau?
     PIRMININKAS. Teisėja, kalbėkite per mikrofoną, tada geriau visi girdės.
     D. KAČINSKIENĖ. Antrasis...
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Dėl turtinės nelygybės.
     D. KAČINSKIENĖ. Dėl nelygybės.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ypač civilinėse bylose.
     D. KAČINSKIENĖ. Supratau. Taip, iš tikrųjų visuomenėje yra gaji tokia nuostata, kad kuo brangesnis, brangiau apmokamas advokatas, galbūt geresnis teisingumas, bet aš kategoriškai su tuo nesutinku ir manau, kad ne turtinė padėtis turi lemiamą reikšmę šioje situacijoje. Aš manau, kad jeigu žmogus teisus, tai jis ir be brangiai apmokamo advokato, be jo paslaugų tikrai sugebės įrodyti teisingumą, savo tiesą toje konkrečioje byloje, kad ir pasitelkdamas valstybės garantuojamą teisinę pagalbą, kuri yra skiriama kiekvienu atveju, kai tam yra objektyvus poreikis, kai žmogus neturi lėšų sumokėti už tokias paslaugas iš asmeninių savo lėšų.
     PIRMININKAS. V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamoji pretendente, visą laiką galvoju, kad gyvenu teisinėje valstybėje, tačiau iš tikrųjų kartais man neatrodo. Kai pasižiūriu į teisminį procesą, ir jūs teigiate, kad teismai vykdo teisingumą, tačiau iš advokatų pusės aš to nematau. Sakykite, kada išnyks, kaip jūs manote, Lietuvoje nepasitikėjimas teismais?
     D. KAČINSKIENĖ. Aš taip pat...
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Kaip prognozuojate?
     D. KAČINSKIENĖ. Aš taip pat gyvenu toje pačioje teisinėje valstybėje ir įsivaizduoju, kad tokioje ir gyvenu.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Puikus atsakymas. E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui pirmininkui. Gerbiamoji pretendente, sakykite, kaip jūs žiūrėtumėte, žinant Apeliacinio teismo apkrovas, kai vis dėlto ne metus, o ir daugiau vyksta nagrinėjimas, t. y. bylos pradžia, svarstymas, ir kartu teisėjai, manau, gali užsiimti dėstytojo praktika universitetuose, kaip tai atsiliepia darbingumui ir bylų skaičiaus mažėjimui?
     D. KAČINSKIENĖ. Galvoju, kad kiekvienas individualiai sprendžia, kiek jis gali padaryti. Jeigu jis turi tiek laiko ir energijos, kurią gali padalyti ir byloms, ir studentams, tai turbūt nereikėtų kliudyti ar abejoti tokio žmogaus sugebėjimais. Iš tikrųjų bylų skaičius vienodai yra paskirstomas, ir gal vienam asmeniui reikia daugiau laiko įsigilinti, kitam mažiau, ir yra laisvo laiko, kodėl ne?
    Dėl bylų skaičiaus. Ne teisėjai prisigalvoja tų bylų, ne teisėjai susikuria to darbo. Kol egzistuoja tokių problemų, kurias galėtų padėti išspręsti tik teismai, tol darbo turėsime.
     PIRMININKAS. Klausia A. Dumbrava.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Gerbiamoji teisėja, noriu jūsų paklausti nuomonės dėl antstolių darbo. Žmonės, na, kažkaip yra nusivylę, tie, kurie pirmą kartą susiduria su teismais, susiduria su antstoliais, jie yra šokiruoti. Ką jūs manote apie tuos didžiulius antstolių atskaitymus? Ar tai yra teisinga, jūsų nuomone? Ačiū.
     D. KAČINSKIENĖ. Užmokestis už antstolio paslaugas yra vėlgi reglamentuotas teisės aktų. Kad antstoliai laikytųsi tų teisės aktų reikalavimų, egzistuoja teismai. Aišku, kiekvienam asmeniui, kuris mano, kad antstolis nepagrįstai apskaičiuoja arba apskaičiuoja jam kokias nors lėšas už tas paslaugas, kurių nėra atlikęs, nėra padaręs, vėlgi yra garantuojama teisė kreiptis į teismą ir prašyti pasižiūrėti, ar gerai suskaičiuotos išlaidos. Aš asmeniškai pati ne vieną kartą esu nagrinėjusi tokias bylas, ne vieną kartą esu perskaičiavusi tas išlaidas ir ne vieną kartą jos sumažėjo būtent to asmens, o ne antstolio naudai. Kad būtų didesnės, neprisimenu tokio atvejo iš savo praktikos. Tiesiog kviečiu visus pasinaudoti ta teise ir kreiptis į teismą aktyviau. Teismas, visada atsivertęs tuos pačius aktus, padės suskaičiuoti.
     PIRMININKAS. Klausia A. Dumčius.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Laba diena, gerbiamoji pranešėja. Aš pratęsiu klausimą. Prieš kurį laiką esu siūlęs, kad jeigu jau tarėjų mes neįvedame institucijos, tai bent visuomenės atstovų, ekspertų specifinėms byloms, kaip dabar pagal Civilinį kodeksą, sakykim, profesinė sąjunga gali teikti savo atstovą dėl darbo ginčų. Bet aš noriu pavyzdį, sakykim, žalos atlyginimas sveikatos apsaugoje, medicinoje. Kaip galima be mediko eksperto galutinai išspręsti tą klausimą? Arba dėl neįgalaus vaiko, kuris neturi nei globėjų... gal neturi tėvų ir panašiai. Specialiai visuomenės atstovas, specialistas profesionalas. Ne tik stebėtojo, bet ir gynėjo teisėmis, eksperto teisėmis. Kaip, jūsų nuomone?
     D. KAČINSKIENĖ. Aš įtariu, kad jūs kalbate turbūt apie baudžiamąjį procesą, ar ne? Aš nesu to proceso specialistė.
    Jeigu apie civilinių bylų procesą, tai iš tikrųjų niekada nesprendžiami jokie klausimai be specialistų pagalbos. Visais atvejais teismas naudojasi galimybe paskirti ekspertizę, nes yra taip pat sprendžiami, tarkim, ir žalos sveikatai padarymo klausimai, ir kokie nors medikų veiksmai vertinami. Tam yra pasitelkiami ekspertai, atliekami tyrimai ir pateikiamos išvados. Teismas neretai kviečiasi tokius ekspertus, užduoda papildomų klausimų ir kartu ieško to teisingiausio varianto ir to teisingiausio sprendimo.
     PIRMININKAS. Dėkoju gerbiamajai teisėjai. Labai ačiū už atsakymus.
    Gerbiamieji kolegos, kaip ir dėl prieš tai buvusių nutarimų, pagrindiniu komitetu yra siūlomas Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Svarstome gruodžio 12 d. Taip pat primenu, kad yra su frakcijom suderinti susitikimai, ir jūs galėsite dar paklausinėti frakcijose.
    Baigėme 1-17 klausimo svarstymą.

13.22 val.
    Seimo nutarimo "Dėl 2013 metų Laisvės premijos paskyrimo Sigitui Juozui Tamkevičiui" projektas Nr. XIIP-1240 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Svarstome 1-19 - Seimo nutarimo "Dėl 2013 metų Laisvės premijos paskyrimo Sigitui Juozui Tamkevičiui" projektą. Pranešėjas - P. Auštrevičius, kuris vėl atsirado.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, mielieji kolegos, turiu garbę ir malonumą pateikti jums Seimo nutarimą dėl 2013 metų Laisvės premijos laureato.
    Pateikdamas šį sprendimą, aš vadovaujuosi Laisvės premijos įstatymu, Laisvės premijų komisijos reglamentu ir 2013 m. lapkričio 20 d. Laisvės premijų komisijos balsavimo protokolu Nr. 1, kuriame skelbiama: "Siūlyti 2013 metų Laisvės premiją skirti kovotojui už Lietuvos laisvę ir žmogaus teises, aktyviam Lietuvos neginkluotojo pasipriešinimo dalyviui, politiniam kaliniui, pogrindinės spaudos leidinio "Lietuvos Katalikų Bažnyčios Kronika" steigėjui, redaktoriui, Tikinčiųjų komiteto nariui arkivyskupui Sigitui Juozui Tamkevičiui." Taip pat komisija savo posėdyje nusprendė, vieningai balsuodama už šitą kandidatą, ir prašo jūsų, mielieji kolegos, pritarti šitam sprendimui.
    Mūsų balsavimas nebuvo vieno kandidato patvirtinimas. Mes rinkomės iš keleto kandidatų, todėl mūsų sprendimas nebuvo atsitiktinis. Jis buvo pagrįstas ir yra visiškai politiškai patvirtintas.
    Mielieji kolegos, kad jums būtų lengviau savo sprendimu pritarti Laisvės premijų komisijos sprendimui, aš norėčiau pateikti daugiau informacijos apie mūsų kandidatą, tai yra arkivyskupą S. J. Tamkevičių, kodėl mes manėme, kad dėl jo gyvenimo, veiklos ir atliktų darbų mes galime siūlyti šitą rimtą kandidatą 2013 metų Laisvės premijai gauti.
    Mielieji kolegos, Laisvės premijos kandidatas S. Tamkevičius gimė 1938 m. lapkričio 7 d. Gudonių kaime, Lazdijų rajone, ūkininkų šeimoje. Šeimoje buvo jauniausias iš keturių brolių.
    1955 m. baigė Seirijų vidurinę mokyklą ir įstojo į Kauno tarpdiecezinę kunigų seminariją. 1957-1960 m. buvo pašauktas atlikti tarnybą sovietinėje armijoje, o 1962 m. Telšių vyskupo P. Maželio įšventintas kunigu.
    1968 m. kunigas S. Tamkevičius įstojo į Jėzuitų ordino gretas.
    1969 m. perkeltas į Vilkaviškio parapiją į vikaro pareigas.
    Kunigas S. Tamkevičius drauge su kitais uoliais kunigais parengė peticiją sovietų valdžiai, kurioje reikalavo, kad būtų panaikintas į Kauno kunigų seminariją priimamų studentų limitas. Drauge su bendražygiu kunigu J. Zdebskiu per dvi Advento savaites jis surinko apie 60 Vilkaviškio vyskupijos parapijų kunigų parašų ir už šį "nusikaltimą" kunigas S. Tamkevičius kelis kartus buvo tardomas KGB būstinėje Vilniuje. Tuo tarpu jam ir kunigui J. Zdebskiui metus uždrausta eiti kunigo pareigas. Teko įsidarbinti darbininku Vilkaviškio metalo dirbinių gamykloje. Vėliau kartu su kunigu J. Zdebskiu dirbo Prienų melioracijoje.
    Baigiantis 1969 m., buvo paskirtas vikaru Simno parapijoje.
    1971 m. gruodžio mėn. S. Tamkevičiaus ir kitų aktyvių kunigų dėka buvo parengtas Tikinčiųjų memorandumas, skirtas Komunistų partijos generaliniam sekretoriui L. Brežnevui.
    Tokiomis sąlygomis buvo brandinama Simno miestelyje pasirodžiusio pogrindinio leidinio "Lietuvos Katalikų Bažnyčios Kronika" leidybos idėja. "Kronikos" pagrindiniu sumanytoju, jos leidėju bei redaktoriumi (aš pabrėžiu - 11 metų iš eilės) iki pat suėmimo ir įkalinimo 1983 m. buvo Simno vikaras, o vėliau, 1972 m., 1975 m., 1983 m., - Kybartų klebonas S. Tamkevičius.
    Aktyvi Kybartų klebono veikla neliko nepastebėta. 1983 m. gegužės 6 d. kunigas S. Tamkevičius buvo suimtas A. Svarinsko teismo metu. 23 tomų baudžiamojoje byloje kaltintas antitarybine propaganda ir agitacija, kad 1978-1983 m. šmeižė tarybinę valstybinę ir visuomeninę santvarką, ragino prieš ją kovoti, žemino TSRS tarptautinį prestižą, kad Tikinčiųjų teisėms ginti katalikų komiteto vardu parengtuose ir išplatintuose dokumentuose pateikdavo iškraipytus faktus, šmeižikiškus "prasimanymus", ragino pažeidinėti tarybinius įstatymus, reguliuojančius Bažnyčios atskyrimą nuo valstybės, ir nepaklusti vietinės valdžios organams.
    1983 m. gruodžio mėn. nuteistas 10 metų laisvės atėmimo - 6 metų bausme griežto režimo lageryje ir 4 metais tremties.
    Tik 1988 m. pabaigoje S. Tamkevičius buvo paleistas į laisvę ir džiaugsmingai sutiktas didelės tikinčiųjų minios Vilniaus geležinkelio stotyje.
    Atgimimo laikmečiu ir atkūrus nepriklausomybę, 1989 m. S. Tamkevičius paskirtas Kauno tarpdiecezinės kunigų seminarijos dvasios tėvu, vėliau - šios seminarijos rektoriumi.
    1991 m. Jonas Paulius II paskyrė tituliniu Turudos vyskupu ir Kauno arkivyskupijos augziliaru.
    1996 m. gegužės 4 d. paskirtas Kauno arkivyskupu metropolitu ir iki šiol vadovauja Kauno arkivyskupijai iki atitinkamo jos sprendimo ir rašto popiežiui. S. Tamkevičius yra ilgametis Vytauto Didžiojo universiteto Katalikų teologijos fakulteto didysis kancleris, Kauno arkivyskupijos "Caritas" pirmininkas, 1999-2002 m. ir nuo 2005 m. iki dabar yra Lietuvos vyskupų konferencijos pirmininkas.
    Kauno arkivyskupo metropolito S. Tamkevičiaus aktyvi pilietinė veikla ginant tikinčiųjų teises sovietinio režimo metais 1996 m. Vokietijoje buvo įvertinta Georgo von Hertlingo medaliu. Jis taip pat apdovanotas Sausio 13-osios atminimo medaliu, Lietuvos Didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Komandoro didžiuoju kryžiumi, Lietuvos nepriklausomybės medaliu, Vyčio Kryžiaus ordino Komandoro kryžiumi ir tais pačiais, 2002 m., už heroizmą, parodytą ginant Lietuvos Katalikų Bažnyčią okupacijos metais, už nuopelnus steigiant ir leidžiant "Kroniką" jam įteiktas Šv. Pranciškaus Ksavero medalis, medalio steigėjas yra Šv. Pranciškaus Ksavero universitetas JAV.
    Gerbiamieji Seimo nariai, aš esu nuoširdžiai dėkingas Laisvės premijų komisijos nariams už jų veiklą atrenkant šį kandidatą į 2013 m. Laisvės premijos laureatus ir tikiuosi jūsų paramos ir pritarimo priimant sprendimą. Dėkoju už jūsų dėmesį.
     PIRMININKAS. Labai išsamiai pristatėte. Labai ačiū. Bet jūsų vis tiek nori paklausti, ne visi suprato. A. Dumbrava.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju, gerbiamasis komisijos pirmininke. Tikrai, manau, jūsų sprendimas yra teisingas ir, manau, čia dauguma Seimo narių pritartų. Bet aš galbūt praklausiau, o kas buvo kiti kandidatai, galėtumėte įvardyti? Ačiū.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Mielas kolega, mes vadovaujamės diskretiškumo principu. Mes atrenkame laureatą. Teikimai buvo padaryti, tikrai labai aktyviai dalyvavo tos organizacijos ir institucijos, kurios galėjo pateikti. Bet aš nenorėčiau kalbėti apie kitus kandidatus. Svarbu koncentruotis į laureatą. Aš tik prašau jūsų pasitikėjimo Laisvės premijų komisija ir jos padarytu sprendimu. Juo labiau kad mes turime pagerbti ir išaukštinti tą, kuris labiausiai vertas šiais metais. Manau, kad kitais metais mes galime matyti vėl tas pačias pavardes, kurios buvo nagrinėjamos ir 2013 metais.
     PIRMININKAS. Klausia V. A. Matulevičius.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis pranešėjau, nors aš pats esu komisijos narys ir galėčiau neklausti, bet vis dėlto aš norėčiau savo klausimu atkreipti kolegų dėmesį į šios premijos išskirtinę svarbą. Norėčiau komisijos pirmininko paklausti ir pasidomėti, kaip jūs manote, ar nereikėtų į šitą procesą, siekiant padaryti šią premiją dar reikšmingesnę ir skambesnę, turint omenyje tas iškilias asmenybes, kurios pretenduoja, kokiu nors būdu labiau įtraukti visuomenę? Suprantate, yra nuolat renkami tie populiariausi, aš nenoriu, kad tai būtų paversta šou, galbūt galėtų prisidėti nacionalinis transliuotojas ir panašiai, kad taptų dar reikšmingesniu įvykiu tos premijos įteikimas. Ačiū.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Petrai, protokolui turiu pasakyti, kad klausė V. A. Matulevičius, nes reikia stenogramai.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Ačiū, pirmininke. Pažįstu V. A. Matulevičių, pažįstu kaip savo kolegą ir komisijos bendradarbį. Iš tikrųjų Sausio 13-oji visiems brangi, ypatinga diena. Tai diena, kada Seimo iškilmingo posėdžio metu šalia prisiminimų apie Sausio 13-ąją, šalia pagerbimo tų aukų ir tų didvyrių, kurie dalyvavo ir kovojo, mes turime antrą mūsų ceremonijos dalį, susijusią su sausio arba Laisvės premijos reikalais - laureato pagerbimu tais metais. Posėdis yra transliuojamas. Visuomenė, žinoma, gauna tą informaciją, tačiau aš visiškai sutinku su jumis, kad per tokių asmenybių išaukštinimą, o tai jau bus trečias laureatas, treti metai iš eilės mes turime štai šį sprendimą, aš manau, mums reikia galvoti, kokiu būdu per to laureato atliktus darbus, per jo indėlį kovojant už žmogaus teises ir už suvereniteto ir nepriklausomybės užtikrinimą Rytų ir Vidurio Europoje mes galėtume parodyti tą visą procesą, parodyti per konkrečius darbus, per žmogaus gyvenimą.
    Mes svarstome galimybę leisti leidinius apie tuos laureatus ir, matyt, būtų prasminga, kad moksleivija, tie, kurie domisi plačiau ir giliau, galėtų gauti tą informaciją ir kad tai nebūtų tik oficialios valdžios sprendimas. Aš tikiuosi, kad gal ir komisija dar susirinkusi vieną kitą kartą pasiūlys tuos būdus, kaip mes galėtume paviešinti laureatus, paviešinti jų atliktus darbus ir kad tai pagaliau neliktų vien tik Lietuvoje, nes šių žmonių indėlis nėra vien tiktai kova už Lietuvą. Kaip žinome, "Lietuvos Katalikų Bažnyčios Kronikos" atgarsiai buvo pasklidę plačiai po pasaulį. Aš nenoriu vardyti, į kokias kalbas buvo išversta "Lietuvos Katalikų Bažnyčios Kronika", tai buvo vienas rimčiausių darbų, veiksmų judinant Berlyno sienos pamatus.
     PIRMININKAS. Klausia A. Dumčius.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis komisijos pirmininke, labai džiaugiuosi, kad jūs pasirinkote Jo Ekscelenciją metropolitą arkivyskupą S. Tamkevičių trečiam apdovanojimui. Norėčiau, kad jūs savo pranešimą papildytumėte, kad jis yra Kauno garbės pilietis, kad jis šiuo metu yra Vytauto Didžiojo universiteto didysis kancleris. Labai malonu.
    Ko norėčiau paklausti. Ar jūs įspėjate autorių, kad bus teikiama, ar jūs tą darote autoriui nežinant? Labai įdomu.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Kolega, pradėsiu nuo pradžių. Jis yra ne tik garbingo, antrojo pagal dydį Lietuvos Kauno miesto garbės pilietis, bet jis yra ir Lazdijų rajono garbės pilietis, tai yra jo gyvenamoji vieta. Taip įvertino jo tėviškės politikai šį jo indėlį.
    Matot, tuomet, kai yra teikiamos kandidatūros, tie žmonės žino. Mes iki šios dienos negavome jokio atsisakymo iš šio pretendento. Arkivyskupas S. Tamkevičius žino apie mūsų komisijos sprendimą, nes tai yra vieša ir kitaip negali būti, ir aš tikiuosi, kad nebus nereikalingų nesusipratimų šioje srityje.
     PIRMININKAS. Klausia E. Zingeris.
     E. ZINGERIS (TS-LKDF). Malonu, gerbiamasis Pirmininko pavaduotojau. Komisijos pirmininke, aš manau, kad buvo atliktas labai kruopštus darbas. Yra pasirinktas geriausias kandidatas, bet minint Laisvės premijos aplinkybes artimiausiais metais (jūs tai komisijai toliau vadovausite), kalbant apie tas tarptautines figūras, asmenybes, kurios atvykusios čia rizikavo kartu su mumis ir yra, aš nenoriu minėti pavardžių, jūsų kandidatų sąraše, ar jūs numatote, kad jų kandidatūros kitais metais bus svarstomos? Tai yra labai rimtos tarptautinės asmenybės ir labai nusipelniusios Lietuvai, jos buvo kartu su mumis prieš 23 metus čia ir pasaulyje, reiškė savo nuomonę apie nepriklausomą Lietuvą, kai Lietuvai buvo sunku. Atleiskite, aš nenorėčiau minėti pavardžių dėl diskrecijos. Ačiū.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Ačiū, kolega. Jūs padarėte labai rimtą užuominą. Iš tikrųjų negalime ir neturime laikyti šios premijos, šito apdovanojimo vien tik Lietuvos teritorijos ribose. Už mūsų laisvę, kaip ir mes šiandien kalbėjome apie Ukrainą, kovojo ir stengėsi daugelis valstybių, daugelis politinių organizacijų ir atskirų žmonių.
    Bet, kolega, aš noriu pabrėžti vieną dalyką. Kova už Lietuvos laisvę neprasidėjo prieš 23 metus. Kas yra ypač įdomu, aš atkreipiu tik jūsų dėmesį - S. Kovaliovas, A. Terleckas ir S. Tamkevičius faktiškai yra tos pačios kartos žmonės, kurie pradėjo savo veiklą 1960 metais. Žinote, labai simboliška, kad mes kalbame apie tos pačios kartos žmones. Karta, kuri galbūt ne visą laiką bus su mumis, bet mes tą turime laiku ir visapusiškai vertinti. Man atrodo, šitas sprendimas turi ir šitą simbolinę prasmę, atsižvelgiant į šituos reikalus. Todėl man yra labai malonu, kad mūsų sprendimas yra būtent toks, apie kokį aš čia ir kalbu.
     PIRMININKAS. Dėkoju Petrui. Gerbiamieji kolegos, ar būtina kalbėti dėl pritarimo, ar galime balsuoti? Balsuojame.
    Už balsavo 53, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Po pateikimo pritarta.
    Seimo Pirmininkė siūlo ypatingą skubą. Ar galime pritarti? Pritariame.
    Svarstymo stadija. Norinčių kalbėti... V. V. Margevičienė, girdžiu balsą. Nerandu užrašo. Ar galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo? Pritariame.
    Priėmimo stadija. Pastraipsniui.
    Dėl 1 straipsnio pastabų nėra. Priimta. Dėl 2 straipsnio pastabų nėra. Priimta.
    Norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Balsuojame.

    Šio nutarimo priėmimas

    Už balsavo 52, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Seimo nutarimas "Dėl 2013 metų Laisvės premijos paskyrimo Sigitui Juozui Tamkevičiui" priimtas. (Gongas) (Plojimai)

13.42 val.
    Seimo protokolinio nutarimo "Dėl Kęstučio Vilkausko peticijos "Dėl Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso 182 straipsnio pakeitimo" priėmimas

    Gerbiamieji kolegos, dar turime šiek tiek laiko, kviečiu P. Čimbarą pristatyti keletą Seimo peticijų. Protokoliniai Peticijų komisijos nutarimai. Pirmoji - Kęstučio Vilkausko.
     P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, komisija šių metų lapkričio 20 d. posėdyje iš esmės išnagrinėjo K. Vilkausko peticiją "Dėl Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso 182 straipsnio pakeitimo" ir priėmė sprendimą atmesti jo pateiktą pasiūlymą Baudžiamojo kodekso 182 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytas bausmes už sukčiavimą sumažinti atitinkamai nuo 3 iki 1 ir nuo 8 iki 6 metų.
    Komisija sprendimą atmesti peticijoje pateiktą pasiūlymą priėmė atsižvelgusi į Teisingumo ministerijos pateiktą nuomonę ir dėl motyvų, išdėstytų išvadoje.
    Norėčiau tik pažymėti, kad Baudžiamojo kodekso 182 straipsnio 1 dalyje... iš nustatytų bausmių plataus sąrašo teisėjas, įvertinęs visas bylos aplinkybes ir skirdamas galutinę bausmę asmeniui, gali pasirinkti nebūtinai laisvės atėmimo bausmę; kad sukčiavimas padaromas tik esant kaltininko tiesioginei tyčiai, kas rodo nusikaltimo pavojingumo laipsnį; kad sukčiavimo sudėtis yra materiali, t. y. visada būtina nustatyti nusikalstamos veikos atsiradusius padarinius; kad Baudžiamojo kodekso pakeitimai turėtų būti siūlomi sistemiškai, t. y. svarstant visus panašaus pobūdžio straipsnius, kuriuose reglamentuojamos atitinkamos nuostatos, o ne išskiriant vieną straipsnį iš bendro baudžiamojo įstatymo normų konteksto ir t. t.
    Atsižvelgus į visa tai, prašau pritarti komisijos išvadai priimti protokolinį sprendimą atmesti pasiūlymą pakeisti Baudžiamąjį kodeksą taip, kaip siūlo pareiškėjas.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, ar galime bendru sutarimu atmesti? Galime. Ačiū.

13.45 val.
    Seimo protokolinio nutarimo "Dėl Kęstučio Vilkausko peticijos "Dėl Lietuvos Respublikos bausmių vykdymo kodekso 154 straipsnio pakeitimo" priėmimas

    Kitas K. Vilkausko kreipimasis dėl 154 straipsnio.
     P. ČIMBARAS (DPF). Komisija lapkričio 20 d. posėdyje iš esmės išnagrinėjo K. Vilkausko peticiją "Dėl Lietuvos Respublikos bausmių vykdymo kodekso 154 straipsnio pakeitimo" ir priėmė sprendimą atmesti jo pateiktą pasiūlymą Bausmių vykdymo kodekso 154 straipsnio 1 dalį papildyti žodžiais "aukštojo mokslo", kad nuteistiesiems, laikomiems pataisos namuose lengvosios grupės sąlygomis, taip pat daliai kitų nuteistųjų galėtų būti leidžiama išvykti be sargybos už pataisos įstaigos ar kardomojo kalinimo vietos teritorijos ribų, jeigu to reikia dėl bendrojo lavinimo, profesinio mokymo ir aukštojo mokslo.
    Komisija sprendimą atmesti peticijoje pateiktą pasiūlymą priėmė atsižvelgusi į Teisingumo ministerijos pateiktą nuomonę ir dėl motyvų, išdėstytų išvadoje.
    Atsižvelgus į visa tai, prašau pritarti komisijos išvadai ir priimti Seimo protokolinį nutarimą atmesti pasiūlymą pakeisti Bausmių vykdymo kodeksą taip, kaip siūlo pareiškėjas.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, ar galime bendru sutarimu atmesti? Galime. Dėkoju. Dėkoju P. Čimbarui.
    Gerbiamieji kolegos, registracija. Galite nesiregistruoti.
    Užsiregistravo 45 Seimo nariai. Gerbiamieji kolegos, Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. gruodžio 3 d. rytinis posėdis baigtas. (Gongas) Pertrauka iki 15.00 val.
