LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 47
STENOGRAMA

2013 m. gegužės 7 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotoja I. DEGUTIENĖ

PIRMININKĖ (I. DEGUTIENĖ, TS-LKDF). Laba diena, gerbiamieji kolegos, pradedame 2013 m. gegužės 7 d. vakarinį plenarinį posėdį. (Gongas) 
Prašau registruotis. 
Užsiregistravo 48 Seimo nariai.

15.01 val.
Medžioklės įstatymo 7, 8, 9, 11, 12, 13, 14, 18, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymas Nr. XP-3116GR, Aplinkos apsaugos rėmimo programos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymas Nr. XP-3145GR, Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymas Nr. XIIP-406GR (pateikimas)

Gerbiamieji kolegos, Prezidentės grąžinti projektai Nr. XP-3116, Nr. XP-3145 ir Nr. XIIP-406. Kviečiu į tribūną R. Svetikaitę, Lietuvos Respublikos Prezidento vyriausiąją patarėją, pateikti Medžioklės įstatymo 7, 8, 9, 11, 12, 13, 14, 18, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą ir lydimuosius Aplinkos apsaugos rėmimo programos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą ir Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą.
R. SVETIKAITĖ. Gerbiamoji posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, esu įpareigota pristatyti jums Lietuvos Respublikos Prezidento dekretą, kuriuo Lietuvos Respublikos Seimui yra grąžinamas pakartotinai svarstyti Seimo priimtas ir Respublikos Prezidentei pateiktas pasirašyti ir oficialiai paskelbti Lietuvos Respublikos medžioklės įstatymo 7, 8, 9, 11, 12, 13, 14, 18, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymas ir lydimieji Lietuvos Respublikos savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymas ir Lietuvos Respublikos aplinkos apsaugos rėmimo programos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymas.
Tokį Lietuvos Respublikos Prezidentės sprendimą nulėmė tai, kad priimant Lietuvos Respublikos medžioklės įstatymo 7, 8, 9, 11, 12, 13, 18, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą buvo nesilaikyta Lietuvos Respublikos Konstitucijos ir Seimo statute įtvirtintų įstatymų leidybos taisyklių, dėl ko galima daryti išvadas, kad minėtas įstatymas neatitinka Konstitucijos pagal jo priėmimo tvarką.
Pagal Konstitucijos 69 straipsnio 2 dalį įstatymai, išskyrus konstitucinius įstatymus ir įstatymus dėl Konstitucijos pakeitimo, laikomi priimtais, jeigu už juos balsavo dauguma Seimo narių, dalyvaujančių posėdyje. Seimo statuto 113 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad įstatymai priimami, kai Seimo posėdyje dalyvauja ne mažiau kaip pusė visų Seimo narių. Taigi įstatymai Seime gali būti priimami, jeigu Seimo posėdyje balsavime dalyvauja ne mažiau kaip 71 Seimo narys. Tai seka iš Konstitucijos nuostatų, jog vienas esminių sprendimų priėmimo Seime demokratinių principų yra daugumos principas. Seimo sprendimuose atsispindi Seimo narių daugumos politinė valia. Seimo valia priimant atitinkamus sprendimus negali būti pareikšta kitaip, kaip tik Seimo nariams balsuojant Seimo posėdyje ir priimant atitinkamą teisės aktą.
Iš Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos 2013 m. balandžio 25 d. rytinio posėdžio Nr. 44 stenogramos matyti, kad dėl Lietuvos Respublikos medžioklės įstatymo 7, 8, 9, 11, 12, 13, 18, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto priėmimo balsavo 71 Seimo narys: už buvo 67 Seimo nariai, prieš nebalsavo nė vienas Seimo narys, balsuojant susilaikė 4 Seimo nariai. Tačiau nustatytos faktinės aplinkybės, tarp jų ir 2013 m. gegužės 2 d. Lietuvos Respublikos Seimo Etikos ir procedūrų komisijos išvada dėl balsavimo priimant Lietuvos Respublikos medžioklės įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą, patvirtina, kad balsuojant už minėtą įstatymą faktiškai dalyvavo ne 71, o 70 Seimo narių, tai yra mažiau nei minimalus Seimo narių skaičius, kuriam esant gali būti priimamas įstatymas.
Atsižvelgiant į šiuos argumentus laikytina, kad priimant Lietuvos Respublikos medžioklės įstatymo 7, 8, 9, 11, 12, 13, 14, 18, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymą Seimo valia nebuvo tinkamai pareikšta, nes buvo padaryti esminiai įstatymo priėmimo tvarkos pažeidimai, todėl šis įstatymas laikytinas nepriimtu. Ir atsižvelgiant į tai, kad prie šio įstatymo buvo pateikti du lydimieji įstatymai, jie taip pat negalėjo būti pasirašyti ir yra grąžinami kartu. Ačiū už dėmesį.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūsų nori klausti penki Seimo nariai. Pirmasis – K. Masiulis. Nėra. K. Kuzminskas.
K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamoji pranešėja, manau, kad Prezidentė priėmė teisingą sprendimą, nes mes ir Seime jau po balsavome įspėjome Seimo daugumą, kad tai yra neleistina, ir netikėjome, kad duos Prezidentei pasirašyti. Norėjau jūsų paklausti, į kurią stadiją dabar grąžinate šį įstatymą? Ar vėl nuo pateikimo bus, ar tik balsavimas lieka? Ačiū.
R. SVETIKAITĖ. Ačiū už jūsų klausimą. Šiuo atveju įstatymas, matyt, turėtų būti iš naujo svarstomas, iš naujo teikiamas.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia B. Pauža.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, aš manau, kad jūs garbingai ir nuosekliai viską išdėstėte, dėl ko grąžinamas. Su tuo turbūt reikia sutikti. Tačiau prašau pasakyti, visos kitos to įstatymo nuostatos, kurios buvo priimtos, Prezidentės požiūriu, yra tinkamos? Ačiū.
R. SVETIKAITĖ. Ačiū už jūsų klausimą. Iš tiesų pastabų dėl įstatymo kitų nuostatų šiuo atveju mes neišreiškėme dėl to, kad iš principo yra pateikiamos pastabos dėl pačios įstatymo priėmimo procedūros pažeidimo. Ačiū.
PIRMININKĖ. A. Stancikienė klausia.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Mano klausimas yra toks. Ačiū Prezidentei, kuri prižiūri, kad Seimas laikytųsi Seimo statuto. Iš tikro ar Prezidentė nebandė išsiaiškinti, kodėl Seimo Pirmininkas taip skubėjo pasirašyti šitą įstatymo projektą, atkreipiant dėmesį į tai, kad jau paties posėdžio metu po balsavimo iš karto iškilo klausimas dėl balsavimo teisėtumo (kaip žinote, Seimo nariai balsavo vienas už kitą). Be abejonės, mane domina, kodėl jūs nepareiškėte pastabų dėl turinio, ar tik todėl, kad, na, matėte, kad jis priimtas neteisėtai, tai yra balsų neužteko, tai yra procedūriniai dalykai, ir po to nagrinėsite turinį, bet antrą kartą dekretu negalėsite grąžinti. Kada jūs pareikšite savo pastabas dėl turinio dėl galimo neatitikimo su Konstitucija?
R. SVETIKAITĖ. Ačiū už jūsų klausimą. Iš tiesų tai procedūrai, kuri vyksta Seime, iki išsiunčiant Respublikos Prezidentui, mes niekaip neturime įtakos. Bet gavęs įstatymą, pasirašytą nustatyta tvarka, Prezidentas turi tik dvi išeitis: t. y. arba grąžinti pakartotinai svarstyti, arba jį pasirašyti, o jis negalėjo būti pasirašytas. 
Dėl turinio. Iš tikrųjų norėčiau pažymėti, kad šitas įstatymas vis dėlto yra įgyvendinantis Konstitucinio Teismo nutarimą, dėl daugelio nuostatų buvo priimtas kompromisinis sprendimas. Tokia Seimo valia, sakykime, dėl tokio įstatymo, kuriuo įgyvendinamas Konstitucinio Teismo nutarimas, todėl ir nebuvo pareikšta pastabų.
PIRMININKĖ. Klausia K. Komskis. 
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamoji pranešėja, iš tiesų jūs grąžinote net tris įstatymus. Bet, kaip žinome, pažeidimų buvo, ir mūsų Etikos ir procedūrų komisija konstatavo… kad vis dėlto ne visi. Ar gal reikėjo vis dėlto elgtis principingai ir kitų negrąžinti, kaip jūs manote?
R. SVETIKAITĖ. Dėkoju už jūsų klausimą. Iš tiesų norėjau jau pristatymo metu pasakyti dėl Teisės departamento išvados ir pastabų. Tokia yra įstatymų leidybos ir įstatymų pasirašymo tvarka, kad Medžioklės įstatymas yra pagrindinis įstatymas ir kiti du įstatymai yra lydimieji. Todėl lydimieji įstatymai be pagrindinio įstatymo įsigalioti negali. Tai paprasčiausiai tik dėl to yra grąžinami, nes jie negali įsigalioti be pagrindinio įstatymo. Tai būtų ydinga įstatymų leidyba, jeigu pagrindinis įstatymas yra nepriimamas, o įsigaliotų lydimieji. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkui. Daugiau nėra norinčių jūsų paklausti. 
Gerbiamieji kolegos, noriu su jumis pasitarti. Nėra užsirašiusių kalbėti prieš, nes pagal Seimo statutą mes galime turėti du variantus: arba laikyti įstatymą nepriimtu, arba svarstyti iš naujo. 
Dėl vedimo tvarkos – B. Bradauskas.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Aš norėjau pasakyti prezidentūros atstovei, kad Seimo statutas nenumato, kada Etikos ir procedūrų komisija rekomenduoja susilaikyti priimant vieną ar kitą įstatymą, nenumato nedalyvauti posėdyje. Aš tai ir padariau. Tiktai registravausi, per klaidą paspaudžiau „susilaikau“, bet per šoninį mikrofoną pareiškiau, kad aš tik registravausi. Bet ir tai mano susilaikymas buvo Etikos ir procedūrų komisijos sprendimo vykdymas. Aš galėčiau labai daug kalbėti apie to priimto sprendimo teisingumą, kai kai kurių komisijos narių nebuvo ir lėmė ten komisijos pirmininko balsas ar panašiai. Komisijos pirmininko kompetencija šioje srityje mums išryškėjo. Be politikos jis ten daugiau nieko nemato, mes galbūt prieš šito klausimo grįšime, bet dalyvauti posėdyje man privalu, taip pat pasižymėti, kad esu darbe. Aš nežinau, kokiomis nuostatomis prezidentūra rėmėsi, kad viena iš veto priežasčių, kad aš registravausi. Nesuprantami dalykai. Gal jūs paskaitykite gerai Statutą? 
PIRMININKĖ. Gal dar dėl vedimo tvarkos? G. Steponavičius.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Aš norėčiau pasiūlyti gerbiamajam B. Bradauskui vieną dieną apsiraminti, nes, gerbiamasis Broniau Bradauskai, jūs esate šitame Seime kaip Tautos atstovas, o ne kaip vienos interesų grupės reikalų stūmėjas. Supraskite, kad yra labai aiškiai… pasiskaitykite Statutą, jeigu, jūsų supratimu, to nesuvokiate. Pasikvieskite profesionalus, kurie jums papasakotų elementarius dalykus, ir nekiškite ten savo baksnojimo balsavimo būdu piršto, kai jūs pats po to turėsite ir turite bėdų. Čia yra nuoširdus jums palinkėjimas ateity to vengti, nes matote, kiek mes dėl jūsų veiksmų jau sugaišome ir trikdome normalų Seimo ritmą ir darbą. Aš tik palinkėčiau, kad vengtume daugiau tokių… 
PIRMININKĖ. Ar galima trumpinti? Gerbiamieji kolegos, gal mes priimkime kokius nors sprendimus, o po to bus replikos po balsavimo? Aš taip siūlyčiau. Taigi pagal Seimo statuto 165 straipsnio 2 dalį mes turime balsuodami apsispręsti, ar svarstyti grąžintą įstatymą iš naujo, ar laikyti įstatymą nepriimtu. Kaip dabar čia užsirašė? Suprantu, kad gal pirmiausia ir balsuojame arba balsuosime po to, kai jūs išreikšite savo poziciją laikyti įstatymą nepriimtu. 
K. Masiulis už? Nėra. A. Stancikienė – už.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Gerbiamoji Seimo posėdžio pirmininke, iš tikro mes turėtume grįžti prie šio įstatymo svarstymo iš naujo, nes nepriimtu… tai reiškia mes paliktume Konstitucinio Teismo jau nutarimu nustatytus Konstitucijos pažeidimus. Mes to palikti negalime. Norime, nenorime, mes turime grąžinti įstatymą atgal į Seimo svarstymo stadiją. Ir einame prie to.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, mes dabar… Dėmesio, gerbiamoji Stancikiene! Mes dabar kalbame apie tai, ką pateikė Prezidentės patarėja. Ten Prezidentės yra vienintelis siūlymas, kad laikome šį įstatymą nepriimtu… Ne, tai palaukite! Nes jūs kitaip kalbėjote. 
Kitas dalykas. Mes tada, natūralu, po Konstitucinio Teismo išaiškinimo, kad reikia keisti Medžioklės įstatymą ir daryti pataisas, iš naujo įregistruojame Medžioklės įstatymą, ar su tom pačiom pataisom, ar su kitom, bet iš esmės Prezidentė dėl Medžioklės įstatymo turinio jokių pataisų neturėjo. Buvo pasakyta, kad tiktai procedūriškai. 
A. Skardžius – prieš.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Išties, gerbiamieji kolegos, keičiasi prezidentai, bet Medžioklės įstatymas kaip netaisomas, taip netaisomas. Juk patys matėte, jau nebe pirma Prezidento kadencija, bet niekaip neišeina patobulinti to įstatymo, kad jis atitiktų laiko dvasią. Aš vis dėlto kolegoms siūlyčiau, kadangi nebuvo pateikta pataisų, o procedūriniai pažeidimai, tai mes patys turime, gerbiamieji kolegos ir ypač Etikos ir procedūrų komisijos pirmininke, aiškiai išsiaiškinti procedūras, kada mes galime svarstyti, kada įstatymas dar guli Seime, ar mes galime svarstyti ir jūs galite dirbti, svarstyti šį įstatymą, kada jis iškeliavęs jau iš Seimo. Tuo atveju aš tikrai siūlyčiau, kolegos, kad įstatymas vis dėlto pasiliktų toks, koks jis buvo priimtas Seime. Todėl aš prieš veto. (Balsai salėje) 
PIRMININKĖ. Balsuojame! Kas už tai, kad laikytume įstatymą nepriimtu, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Dabar vyksta balsavimas. (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, suprantu, kad kažkas neaišku. (Balsai salėje) Nutraukiame šitą balsavimą. Dar kartą paklausykite. Balsuosime taip, kaip ir siūlo Prezidentė – laikyti Medžioklės įstatymą nepriimtu. (Balsai salėje) Tie balsuoja už, o jūs kalbėjote prieš, tai jūs ir balsuosite prieš. Jūs manote, kad to nereikia. Tada paklausykite toliau, kad būtų aiškiau. Jeigu mes šito… Balsuojame, tarkim, kitaip ir tas įstatymas lieka kaip priimtas, tada yra kita statutinė norma ir vėlgi cituoju. Tada balsuosime dėl to, ar svarstyti grąžintą įstatymą iš naujo. Bet dabar yra pirmas etapas. Žiūrint, kaip baigsis pirmas etapas. 
Gerbiamasis A. Skardžius.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamoji posėdžio pirmininke, išties visą laiką pirmininkaujant iškyla tie patys klausimai, kada reikia apsispręsti dėl Prezidento veto. Todėl būtų labai aišku, jeigu paaiškintumėt visiems Seimo nariams, ką reiškia balsavimas už, ką reiškia balsavimas prieš, ir aiškiai formuluotumėt klausimą.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, matyt, nesugebu išaiškinti, bet kiti linksi galva, kad suprato. Dar kartą bandau tai pasakyti. Už balsuoja tie, kurie mano, kad reikia laikyti šį įstatymą nepriimtu, kiti, kurie turi kitą nuomonę, balsuoja prieš. Tai yra pirmas etapas. 
Dabar balsuojame. Kas už tai, kad laikytume šį įstatymą nepriimtu, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Gerbiamieji kolegos, balsavo 85: už – 31, prieš – 45. Mano kompiutery išnyko, kiek susilaikė. Susilaikė 9. Taigi siūlytas pirmas variantas – nepritarta laikyti nepriimtu. 
Dabar turime antrą etapą. Kas už tai, kad svarstytume grąžintą įstatymą iš naujo, balsuosite už, kas turite kitą nuomonę, balsuosite prieš arba susilaikysite. 
Balsavo 83: už – 80, prieš – 1, susilaikė 2. Šis Medžioklės įstatymas ir lydimieji įstatymai bus svarstomi iš naujo. 
Dabar cituoju 165 straipsnio 4 dalį: „Jeigu nusprendžiama grąžintą įstatymą svarstyti iš naujo (kaip mes ir nusprendėme), tame pačiame posėdyje Seimas turi paskirti svarstymo Seimo posėdyje datą. Šis svarstymas turi įvykti ne vėliau kaip po savaitės.“ (Balsai salėje) Siūlome svarstyti gegužės 14 d. Vadinasi, grįžta į komitetus. 
Dabar repliką po balsavimo – B. Bradauskas.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamoji pirmininke, iš tikrųjų vėl vykdydamas tą operaciją, ypač įkvėptas G. Steponavičiaus kalbos, netyčia paspaudžiau. Laikykite, kad aš užsiregistravau, bet nebalsavau niekaip, ką antrą kartą ir padariau. 
O G. Steponavičiui norėčiau pasakyti: neteikite mano personai tokio didelio dėmesio! Jūs važinėjate po Kaišiadoris, agituojate ten. Nedarykite sarmatos savo partiečiams, merui ir kitiems, kurie Kaišiadoryse yra kur kas protingesni už tamstą. Būkite malonus! 
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, aš tiesiog noriu paprašyti: grįšime į svarstymo stadiją, procedūrą užbaigsime, o B. Bradauskas dalyvavo, bet niekaip nebalsavo. 
Dabar replika po balsavimo. Prašau, V. Stundys. 
V. STUNDYS (TS-LKDF). Kadangi čia daug kartų buvo minima Etikos ir procedūrų komisija, tai tiems, kurie vertina jos darbą arba jos priimtus sprendimus ir kompetenciją, linkėčiau labai atidžiai perskaityti Seimo statuto 18 straipsnį ir nekils kompetencijos klausimų tam, kuris juos kelia. Būtų malonu, kad visi laikytumėtės Statuto, o Etikos ir procedūrų komisija priims tokius spendimus, kuriuos priklauso priimti taip, kaip nustato pats Statutas. 
PIRMININKĖ. A. Salamakinas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamasis Seime, aš prašyčiau, kad būtų svarstoma šį ketvirtadienį. Tai yra susiję su tuo, kad antradienį vis dėlto į Dubliną išvyksta nemažai Seimo narių, pasirengimas pirmininkavimui. Mes rytoj komitete apsvarstome, o ketvirtadienį tikrai galima daryti priėmimą.
PIRMININKĖ. Yra siūlymas svarstyti gegužės 9 d. Ar sutinkate? Bendru sutarimu galime tam pritarti? Gerai. (Balsai salėje) Svarstymas komiteto pirmininko siūlymu, pritarus Seimui, gegužės 9 d. 
Tai visi trys įstatymai (pagrindinis – Medžioklės ir lydimieji Aplinkos apsaugos rėmimo ir Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos įstatymai) Seime bus svarstomi gegužės 9 d. Dėkoju. 

15.23 val.
Valstybės tarnybos įstatymo pakeitimo įstatymo įgyvendinimo įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-385 (pateikimas)

Valstybės tarnybos įstatymo pakeitimo įstatymo įgyvendinimo įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-385. Pateikimas. Kviečiu į tribūną vidaus reikalų ministrą D. A. Barakauską. (Balsai salėje) Atsiprašau, viceministras Ž. Pacevičius.
Ž. PACEVIČIUS. Laba diena, gerbiamoji posėdžio pirmininke, laba diena, gerbiamieji Seimo nariai! Įstatymo projekto tikslas – įgyvendinti 2012 m. liepos 3 d. Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo nutarimą ir pašalinti Lietuvos Respublikos Konstitucijai prieštaraujančias įgyvendinimo įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo nuostatas. Projektu siekiama nustatyti, kad laikotarpis, kai einamos atitinkamos valstybės tarnautojo pareigos, į tarnybos Lietuvos valstybei stažą įskaitomas valstybės tarnautojams, priimtiems ir iki, ir po Valstybės tarnybos įstatymo pakeitimo įstatymo įsigaliojimo 2002 m. liepos 1 d. Į Lietuvos Respublikos Seimo kanceliarijos Teisės departamento išvadoje pateiktą redakcinio pobūdžio pastabą bus atsižvelgta. 
PIRMININKĖ. Dėkoju pranešėjui. Jūsų nori paklausti K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Ar šis įstatymo pakeitimas išspręs visas Teismo iškeltas problemas, ar nebus daugiau nieko? 
Ž. PACEVIČIUS. Nesupratau.
K. DAUKŠYS (DPF). Atsakysite visiškai į Konstitucinio Teismo iškeltus klausimus? Įstatymas normaliai tvarką pakeičia?
Ž. PACEVIČIUS. Taip, būtent Konstitucinis Teismas ir paaiškino, kad negali būti tie terminai kitokie negu, sakykim, vienodos sąlygos. Bus suvienodintos sąlygos.
K. DAUKŠYS (DPF). Supratau.
PIRMININKĖ. Dėkoju pranešėjui. Daugiau klausimų nėra. 
Dabar po pateikimo vienas – už, vienas – prieš. Irgi nėra norinčių kalbėti. Gal galime bendru sutarimu pritarti po pateikimo? Pritarta projektui Nr. XIIP-385 po pateikimo. Pagrindinis komitetas – Valstybės valdymo ir savivaldybių, numatomas svarstymas gegužės 28 d. 

15.26 val.
Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo 2, 18, 23, 37 ir 46 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-441 (pateikimas)

Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo 2, 18, 23, 37 ir 46 straipsnių pakeitimo ir įstatymo priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-441. Pateikimas. Vėl kviečiu viceministrą Ž. Pacevičių. 
Ž. PACEVIČIUS. Lietuvos Respublikos Vyriausybė teikia Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo 2, 18, 23, 37 ir 46 straipsnių pakeitimo ir įstatymo priedo papildymo įstatymo projektą, parengtą atsižvelgus į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 1214/2011 dėl profesionalaus tarpvalstybinio grynųjų eurų vežimo kelių transportu iš vienos euro zonos valstybės narės į kitą ir 2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 258/2012, kuriuo įgyvendintas Jungtinių Tautų protokolo prieš neteisėtą šaunamųjų ginklų, jų dalių ir komponentų bei šaudmenų gamybą ir prekybą jais, papildančio Jungtinių Tautų konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą, 10 straipsnis ir nustatoma šaunamųjų ginklų, jų dalių ir komponentų bei šaudmenų eksporto leidimų sistema, importo ir tranzito priemonės, nuostatas. Įstatymo projekto priėmimas palengvins ginklų, jų šaudmenų ir jų dalių eksportą, importą ir gabenimą tranzitu bei jų vežimo sąlygas fiziniams bei juridiniams asmenims, taip pat Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo nuostatos būtų suderintos su Reglamento 1214/2011 ir Reglamento 258/2012 nuostatomis. Taip pat bus patikslinti kriterijai, kuriems esant laikoma, kad asmuo nėra nepriekaištingos reputacijos, ir bus nustatyta, kad toks draudimas galiotų asmeniui, kuris įstatymų nustatyta tvarka įtariamas arba kaltinamas padaręs ne bet kokią, o tik tyčinę nusikalstamą veiką. 
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, norėjau paklausti gal nevisiškai dėl šio įstatymo pataisos, bet iš esmės. Dabar, jeigu žmogus padarė bet kokį nusikaltimą, o turi ginklą, išduotą savigynai arba medžioklei, jisai iš jo iš karto atimamas. 
Ž. PACEVIČIUS. Taip.
K. DAUKŠYS (DPF). Nežiūrint to, ar jis smurtinis, ar nesmurtinis. Prašom pasakyti, ar jūs negalvojate, kad tą dalyką reikėtų pakeisti? Pavyzdžiui, žmogus gali kažkokį mokestinį nusižengimą padaryti, kitus dalykus ir kažkokį verslą… net gali jam bandyti keršyti, o savigynai išduotas ginklas iš jo bus atimtas. Ar čia nėra… Smurtinis nusikaltimas – aš suprantu, ten reikia, bet čia kodėl? Ar jūs nemanote, kad tą reikėtų pakeisti šiek tiek? 
Ž. PACEVIČIUS. Iš tikrųjų būtų galima svarstyti, bet jeigu jis padarė ir kitokį nusikaltimą, tai ginklas žmogui pavojingas… ne tik kad jis turėtų apsiginti ar kažką, bet ir dėl kitų sumetimų. Žmogaus, žinote, yra ir psichologinė būsena. Man atrodo, kad ginklą turėti yra gana pavojinga. 
PIRMININKĖ. Klausia R. Šimašius.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamasis viceministre, tikrai sveikinu su tuo, kad pateikėte neblogą projektą, kuris sumažina administracinę naštą, bet man kyla klausimas, su ta pačia sistema susijęs, dėl to paties įstatymo. Ar nesiruošiate panaikinti Lietuvoje esančio rudimento – Ginklų fondo monopolinės teisės prekiauti savigynai skirtais ginklais, nes daugelyje valstybių tokios monopolinės teisės niekam nėra suteiktos, prekyba vyksta komerciniais ir konkurenciniais pagrindais. Dabar visi žino, kokias pasekmes sukelia šita situacija, kurią turime šiandien, netgi įskaitant valstybines institucijas, kurios labai elementariai permoka už ginklus. Jeigu jums ta situacija žinoma… Ar žinoma, ar ne, ar ruošiatės ką nors daryti? 
Ž. PACEVIČIUS. Iš tikrųjų situacija yra žinoma. Kitais ginklais gali ne tik Ginklų fondas prekiauti – medžiokliniais ir panašiai, tai (…) komercinės. Kalbant apie savigyną, šiandien yra tokia situacija. Jeigu galvotume, kad keisis valstybės politika, tai galima svarstyti, bet tokie pasiūlymai galės ateityje būti.
PIRMININKĖ. Klausia K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš gal esu kitokios nuomonės. Nemanau, kad čia didelis liberalumas, lankstumas ir administracinės naštos sumažinimas yra esminis dalykas. Aš manau, kad kai kur administracinė našta galėtų būti ir dar didesnė, ypač tokioje srityje kaip ginklai. Tikrai nemanau, kad čia reikėtų padaryti viską, kad kiekvienas lietuvis turėtų garbę ir labai lengvai įsigytų ginklą, ir lengvai vežiotų, ir lengvai judėtų su tais ginklais, ir panašiai. Nemanau, kad čia kažką reikia keisti, viskas buvo iki šiol gerai. Klausimas būtų toksai: o vis dėlto kodėl reikia čia kažką keisti? 
Ž. PACEVIČIUS. Ne, kaip aš ir sakau, pirmiausia su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais šitas yra susiję, kad jie rekomenduoja. Kita vertus, šitie pasiūlymai tikrai nepalengvintų kokios nors galimos nusikalstamos veiklos ar panašiai. Tiems žmonėms, kurie užsiima sportu, medžiokle ir panašiai, pirmiausia tiems palengvės. Kitas momentas. Kalbant apie ginklų apsaugą, šiandien Lietuvos Respublikos įstatymai numato, kad su A kategorijos ginklais įvažiuoti visiškai negalima. Šitie pakeitimai būtų, kad galima būtų įvežti tokius ginklus pagal tam tikrus reikalavimus, kurie yra numatyti Europos Sąjungoje. 
PIRMININKĖ. Dėkoju, jūs atsakėte į visus klausimus. Norinčių kalbėti nėra. Galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Balsuojame. Kas už tai, kad po pateikimo būtų pritarta Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo 2, 18, 23, 37 ir 46 straipsnių pakeitimo ir įstatymo priedo papildymo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Balsavo 71 Seimo narys: už – 64, prieš nėra, susilaikė 7. Po pateikimo projektui Nr. XIIP-441 pritarta. Pagrindinis komitetas – Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas. Svarstymas numatomas gegužės 30 d. 

15.32 val.
Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo 2, 8, 9, 12, 14, 17, 21, 24, 30, 32, 33, 35 ir 41 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-474 (pateikimas)

Ir dar vieną įstatymo projektą – Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo 2, 8, 9, 12, 14, 17, 21, 24, 30, 32, 33, 35 ir 41 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą pateiks viceministras. Tik man labai neaišku, kad 2 straipsnis kartojasi, jau buvo aname įstatyme ir dabar vėl. (Balsai salėje) Supratau. 
Ž. PACEVIČIUS. Šiuo įstatymo projektu siūloma suteikti fiziniams ir juridiniams asmenims galimybę elektroniniu būdu pateikti prašymus gauti leidimus įsigyti, laikyti ar nešioti ginklus. Numatoma, kad elektroninius prašymus dėl leidimų arba ginklų identifikacinius duomenis bus galima pateikti per policijos elektroninių paslaugų sistemas, užpildant atitinkamas formas. Asmuo į policijos įstaigą turės atvykti tik vieną kartą atsiimti leidimo. Elektroninius prašymus pateikti galės tik per policijos elektroninių paslaugų sistemą identifikuoti asmenys. 
Taip pat įstatymo projekte numatoma, kad ginklais prekiaujantys subjektai iš asmens, pageidaujančio įsigyti ginklus, privalės pareikalauti pateikti leidimą laikyti ginklus ir per policijos elektroninių paslaugų sistemą pateikti užklausą, ar asmeniui, kuris pateikė leidimą laikyti ginklus, leidžiama įsigyti jo pageidaujamų ginklų. 
Policijos elektroninių paslaugų sistema subjektą, prekiaujantį ginklais, aktualiu laiku informuotų apie ginklų rūšis, kurias leidžiama įsigyti konkrečiam asmeniui. Parduoti ginklą ginklais prekiaujantys subjektai galės tik gavę teigiamą atsakymą iš policijos elektroninių paslaugų sistemos, kad asmeniui leidžiama įsigyti konkrečios rūšies ginklą. Pardavę ginklą, ginklais prekiaujantys subjektai ginklo pardavimo dieną apie ginklo pardavimą elektroninėmis priemonėmis informuos policijos įstaigas, kurios tvarko civilinėje apyvartoje esančių ginklų, jų savininkų ir valdytojų apskaitą. O asmeniui, įsigijusiam ginklą, išduos ginklo pažymėjimą. 
Įstatymo projekte taip pat siūloma nustatyti, kad ginklais prekiaujantys subjektai informaciją apie įvežtus, išvežtus ir įgytus ginklus teiks elektroninėmis priemonėmis, taip bus taupomas jų laikas ir išlaidos. Asmeniui, pageidaujančiam užregistruoti ginklą, nereikės antrą kartą vykti į policijos įstaigą dėl ginklo įregistravimo, kadangi jis bus užregistruotas pagal ginklų parduotuvės pateiktus duomenis. 
Atsižvelgiant į tai, galima pagrįstai teigti, kad priėmus ir įgyvendinus įstatymą sumažės administracinė našta fiziniams ir juridiniams asmenims, kurie pageidauja gauti leidimus ar juos užregistruoti, kadangi jiems rečiau reikės vykti į policijos įstaigas. Pastaboms, išdėstytoms Lietuvos Respublikos Seimo kanceliarijos Teisės departamento išvadoje, iš esmės pritarta. 
PIRMININKĖ. Dėkui. Klausia K. Starkevičius. 
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Iš tikrųjų labai geros pataisos, geri pasiūlymai, tačiau norėtųsi ir antros dalies. Kaip žinote, kas penkeri metai reikia pratęsti leidimą. Tai ar negalima tokių pat įstatymo pataisų, kad būtų elektroniniu būdu ir tas pratęsimas? Aišku, pasitikrini sveikatą, nurodai, kad turi tokią pažymą, kitas žingsnis būtų. 
Ž. PACEVIČIUS. Aš manau, jeigu šita sistema veiks, tai taip ir bus. 
PIRMININKĖ. Klausia B. Bradauskas. 
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Aš, pratęsdamas kolegos Kazimiero klausimą, norėčiau paklausti. Jūs panaikinote tuos ginklų pratęsimo ir leidimų išdavimo rajonuose skyrius. Sakykime, dabar norint prasitęsti leidimą ginklui reikia vežti šautuvus, kurių patikrina numerius ir panašiai, į Vilnių. Žmonėms yra didelis nepatogumas. Jeigu tikrai jūs padarysite tai, ką sakote, labai sveikintina, bet tikrai reikia tą padaryti, o ne galbūt bus. Arba padarykime ten po vieną žmogų atsakingą, jam paveskime tas funkcijas, kad nereikėtų žmonėms per visą Respubliką gabentis šautuvų. Gerai, jei vieną šautuvą turi, bet jeigu turi kelis šautuvus, tai įsivaizduokite, su tais baladotis per visą Respubliką. 
Antras dalykas, ar čia savigynai išduodamų ginklų klausimas neliečiamas, ar nenorima liberalizuoti ir parduoti per visas parduotuves savigynai pistoletus ir panašiai, kas yra dabar per Ginklų fondą. 
Ž. PACEVIČIUS. Ne, iš tikrųjų šitas klausimas dėl savigynos… kad leidimus galės gauti tokiu elektroniniu būdu ir savigynai taip pat galės gauti. Iš esmės šita forma jokiu būdu nesusilpnins kontrolės ir panašiai, tik palengvins žmonėms, nereikės vaikščioti, kaip aš ir minėjau. O dėl tų ginklų, tai matote, aš dabar galėčiau tik pasakyti, kad jūs puikiai žinote, kas turite ginklus, kad po tam tikro laikotarpio vis tiek ginklus reikia atvežti tiesiog prišaudyti, jeigu taip galima pasakyti. Be jokios abejonės, aš dabar negalėčiau pasakyti, kad terminai keisis ar ne, bet šitas įstatymas apie tai dabar… Mes apie tai dabar nekalbame, apie šituos pakeitimus. 
PIRMININKĖ. B. Pauža. Patikslinti? Prašom. 
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Aš ir kalbu apie tai – prišaudymas, tai padarykite surinkimo punktą kur nors rajonuose, kad nereikėtų žmonėms vežti į Vilnių, štai apie ką kalbama. Prišaudymas, viskas gerai, galimas, aš neprieštarauju, bet patogumą žmonėms sudarykime. Buvo visuose vidaus reikalų skyriuose galimybė, o dabar panaikinta. Ir sakykime, iš kažkur važiuoti į Vilnių, vežti tuos šautuvus, štai kur yra problema. 
Ž. PACEVIČIUS. Iš tikrųjų šita problema yra žinoma, be jokios abejonės, tai yra tam tikros policijos reformos pasekmė. Bet aš galvoju, kad šitą klausimą iš tikrųjų reikia spręsti ir spręsti policijos… 
PIRMININKĖ. Klausia B. Pauža. 
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis viceministre, ar aš čia ko nors nesupratau, bet jūs sakėte, kad prašymą bus galima paduoti per policijos informacinę sistemą. O po to sakote, kad tik vieną kartą reikės atvykti į policiją. Tai aš supratau, kad reikės atvykti į policijos informacinį centrą ir pateikti prašymą? Ar aš blogai supratau? Tai jau bus du kartai. 
Ž. PACEVIČIUS. Ne, jūs turėsite ateiti pasiimti leidimą. 
PIRMININKĖ. K. Daukšys. 
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamasis viceministre, kiek maždaug laiko užims patikrinimas informacinėje sistemoje, kokiam ginklui įsigyti asmuo turi leidimą ir jo užregistravimas, ar ta sistema dabar išbandyta ir veikia? 
Ž. PACEVIČIUS. Iš tikrųjų dabar pasakyti, kiek laiko… Aš, be jokios abejonės, suprantu, kad elektrininėje erdvėje žymiai viskas pagreitėtų, nes, kaip aš ir sakau, iš esmės jeigu mes kalbame, kad parduotuvėje įsigijo ginklą, tai tą pačią dieną policija gaus, kad jis tą ginklą įsigijo, tai turėtų būti labai greitai. 
PIRMININKĖ. Klausia R. Kupčinskas. 
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, čia jūs minėjote, kad pareiškimą bus galima elektroniniu būdu pateikti. Bet vis tiek, teikdamas pareiškimą, kažkokį elektroninį parašą ar kitokį identifikavimo žymenį turi būti pateikęs pareiškimą teikiantis asmuo. Ir dar vienas dalykas. Ar keičiasi tvarka dėl dujinių ginklų? Ar registracijos, ar tos registracijos nereikalavimo ir panašiai? Ačiū.
Ž. PACEVIČIUS. Kaip aš jau ir minėjau, tai galės padaryti tik per policijos elektroninių paslaugų sistemą identifikuoti asmenys (būtent su elektroniniu parašu arba per elektroninę bankininkystę), tai ir šiandien yra. Norėčiau pasakyti, kad neatsisakome kitų būdų, kurie dabar yra. Žmonės, kurie negalės internetu, taip pat galės kreiptis. O dėl dujinių čia kol kas tvarka nesikeičia. 
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūs atsakėte į visus klausimus. Po pateikimo vienas – už, vienas – prieš. Gerbiamasis Vitalijau, nėra prieš, gal… Ar norite būtinai kalbėti? Ar galime bendru sutarimu pritarti po pateikimo? Galime. Taigi projektui Nr. XIIP-474 po pateikimo pritarta. Pagrindinis komitetas – Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas. Numatomas svarstymas gegužės 30 d. 

15.41 val.
Konkurencijos įstatymo 33 straipsnio 3 dalies ir 39 straipsnio 1 dalies pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-498 (pateikimas)

Konkurencijos įstatymo 33 straipsnio 3 dalies ir 39 straipsnio 1 dalies pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-498. Pateikimas. Kviečiu į tribūną K. Daukšį.
K. DAUKŠYS (DPF). Gerbiamoji posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, teikiame konkretaus įstatymo pakeitimą, kuriuo siūloma, kad kai Konkurencijos taryba nustato baudą, tos baudos mokėjimas būtų atidėtas iki to laiko, kol teismas priims sprendimą, jeigu ta bauda apskundžiama. 
PIRMININKĖ. Dėkui. Jūsų niekas nenori klausti. Ar galime bendru sutarimu po pateikimo pritarti? Pritarta. Pagrindinis komitetas – Ekonomikos komitetas. Numatomas svarstymas (kažkaip labai vėlai) birželio 20 d. Siūlau gegužės 28 d. Ar pritariate gegužės 28 d.? Gerai. 
Taigi, gerbiamieji kolegos, visi klausimai išnagrinėti. Seimo narių pareiškimų nėra. Siūlau registruotis. 
Iš 141 užsiregistravo 76 Seimo nariai. 2013 m. gegužės 7 d. vakarinis plenarinis posėdis baigtas. (Gongas)