LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 42
STENOGRAMA

2013 m. balandžio 23 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. GAPŠYS
ir Seimo Pirmininko pavaduotojas A. SYSAS

PIRMININKAS (V. GAPŠYS, DPF). Labas rytas, gerbiamieji Seimo nariai! Pradedame 2013 m. balandžio 23 d. plenarinį posėdį. (Gongas)

10.02 val.
Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. balandžio 23 d. (antradienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

Darbotvarkės tvirtinimas. Informuoju, kad per Seniūnų sueigą buvo apsispręsta išbraukti Muziejų įstatymo 4, 5, 7, 9, 12, 13 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą Nr. XIP-4724(4). Seniūnų sueigoje buvo taip pat nuspręsta išbraukti visą bloką 1-4a–1-4f klausimų – Aplinkos apsaugos įstatymo 1, 7, 15 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 191 ir 192 straipsniais įstatymo projektą ir lydimuosius teisės aktus.
Ar bus kitų prašymų dėl Seimo šiandienos darbotvarkės? Prašom. S. Bucevičius per šoninį mikrofoną.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Frakcijos vardu prašytume iš šiandieninės darbotvarkės išbraukti 1-6 klausimą – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 412 ir 415 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIP-4794(2). Ir dar vienas būtų taip pat frakcijos vardu dėl 1-15 klausimo, tai yra įstatymo projekto „Dėl 1992 m. Helsinkio konvencijos dėl Baltijos jūros“. Aš trumpai informuoju kolegas. Kaimo reikalų komitetas buvo susirinkęs, taip pat svarstė ir dar kartą paprašė mokslininkų išvados dėl šio įstatymo galimo taikymo mūsų žemdirbiams. Taigi prašau du klausimus išbraukti. Ačiū.
PIRMININKAS. Pasiūlymas yra dėl dviejų projektų. Tik šiandienos jau patikslintoje darbotvarkėje tai yra 1-13 klausimas, projektas Nr. XIP-2619(3), tai yra įstatymo „Dėl 1992 m. Helsinkio konvencijos dėl Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos III priedo“, ir yra 1-4 šiandienos darbotvarkėje – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 412 ir 415 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4794(2).
Ar dėl šių klausimų galime sutarti bendru sutarimu? Negalime. Prašom. P. Auštrevičius. Užsiregistruosime. Viskas savo laiku.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Posėdžio pirmininke, aš tik noriu atkreipti dėmesį, kad dėl Helsinkio konvencijos Papildomo protokolo ratifikavimo mes neatsakingai atsiliekame ir tas atsilikimas… faktiškai mes esame paskutinė valstybė narė, kuri neratifikavo. Mano manymu, papildomų mokslininkų išvadų gavimas nieko nepakeis, jūs pamatysite. Jokių ten išvadų nėra ir įtaka žemės ūkiui yra iš esmės minimali. Aš siūlyčiau palikti ir šiandien svarstyti šitą klausimą.
PIRMININKAS. Kaip suprantu, bendru sutarimu galime pritarti dėl 1-4 klausimo – Administracinių teisės pažeidimų kodekso išbraukimo. Prieštaraujančių nėra? (Balsai salėje) Dėl šito? Ne dėl šito. Supratau.
Dar A. Salamakinas per šoninį mikrofoną ir tada balsuodami apsispręsime dėl konvencijos. Prašom.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš taip pat norėčiau porą žodžių dėl konvencijos. Išties, kaip sakė kolega, mes žiauriai atsiliekame. Antras dalykas, aš nelabai suprantu, ką galima svarstyti Kaimo reikalų komitete, jeigu visi įstatymai priderinti prie konvencijos? Liko tik ratifikuoti konvenciją, paskutinis žingsnis. Negi mes iš naujo svarstysime įstatymus? Išties yra gėda, kai mūsų premjeras skaito pranešimus apie konvenciją, o konvencijos Lietuva neratifikavusi.
PIRMININKAS. Dėkojame. Nuomonės išsakytos. Kadangi bendro sutarimo nėra, kartu ir užsiregistruosime, ir balsuosime. Kas už tai, kad darbotvarkės 1-13 klausimas – įstatymo „Dėl 1992 m. Helsinkio konvencijos dėl Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos III priedo ratifikavimo“ projektas Nr. XIP-2619(3) būtų išbrauktas iš šios dienos darbotvarkės, balsuoja už, kas nori, kad liktų darbotvarkėje, balsuoja prieš arba susilaiko. Balsuojame.
Užsiregistravo 94 Seimo nariai, balsavo 93. Už – 33, prieš – 31, susilaikė 29. Darbotvarkėje lieka 1-13 klausimas.
Ar dabar galime pritarti bendru sutarimu dėl visos šiandienos posėdžio darbotvarkės? Balsuoti reikia? Prašote balsuoti. Prašom balsuoti dėl visos šiandienos darbotvarkės su aptartais pakeitimais.
Užsiregistravo 94 Seimo nariai, balsavo 92. Už – 87, susilaikė 5, prieš nebuvo. Darbotvarkei yra pritarta.

10.08 val.
Medžioklės įstatymo 7, 8, 9, 11, 12, 13, 18, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XP-3116(5) (priėmimo tęsinys)

1-2a klausimas – Medžioklės įstatymo 7, 8, 9, 11, 12, 13, 18, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XP-3116(5). Likęs tik balsavimas. Per šoninį mikrofoną dar nori dėl vedimo tvarkos – B. Bradauskas. Prašom.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Kaip žinote, Liberalų sąjūdis kreipėsi į Etikos ir procedūrų komisiją ir Etikos ir procedūrų komisija rekomendavo man susilaikyti balsuojant šiuo klausimu.
Trumpą komentarą. Kadangi aš esu išrinktas Medžiotojų ir žvejų draugijos pirmininku, mane įpareigojo balsuoti už šio įstatymo nuostatas apie 150 tūkst. medžiotojų ir žvejų mėgėjų. Taigi aš nematau čia jokių privačių interesų. Tai yra kur kas daugiau negu visuomeninis interesas. Bet aš noriu pacituoti J. Erlicką. Jis pasakė taip: „Lietuvių patarlė sako: „Duok durniui kelią.“ Sako: davėm kelią, ir jie atėjo į Seimą, ir pasiskelbė „Sveiko proto“ partija.“ Be sveiko proto galėjo parodyti ir Etikos ir procedūrų komisijos pirmininkas, bet pasirodo, kad tam, kad parodytume sveiką protą, jį reikia turėti. Taigi vargas bus konservatoriams, jeigu jų lyderiu taps žmogus, kuris neparodė sveiko proto. Tai tiek norėjau pasakyti dėl savo personos.
Dar norėčiau pasakyti, kad nuo Medžioklės įstatymo priėmimo turėtų nusišalinti žemės savininkai ir miško savininkai, kurie trokšte trokšta naikinti visų mūsų turtą – gyvūniją. Štai šitiems tai reikėtų tikrai nusišalinti. Ačiū.
PIRMININKAS. Kaip suprantu, G. Steponavičius nori pasisakyti lygiai taip pat per šoninį mikrofoną. Prašom.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Išties nenorėčiau komentuoti čia prieš tai kalbėjusio kolegos. Norėtųsi, kad žmonės ateitų blaivaus proto į posėdžius, ypač į rytinius. Mano siūlymas yra susilaikyti nuo tokių pareiškimų, kurie tikrai nerodo pagarbos vienų kitiems. O kartu aš noriu priminti, kad vienas kolega čia labai savotiškai interpretuoja Etikos ir procedūrų komisijos išvadą. Ne susilaikyti, o nusišalinti. To palinkėčiau kitiems, kurie jaučia, kad yra galimas interesų konfliktas, ir džiaugiuosi, kad mes turime štai tokią Etikos ir procedūrų komisijos išvadą.
PIRMININKAS. Kadangi tai yra individualus Seimo narių klausimas, tai neturime dėl ko čia apsispręsti, todėl siūlau, kadangi yra likęs tik balsavimas, balsuoti dėl Medžioklės įstatymo 7, 8, 9, 11, 12, 13, 18, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. XP-3116(5). Balsuojame.
Kadangi pritrūkome dviejų balsų, turėsime balsavimą pakartoti kiek vėliau.
1-2b yra lydimasis projektas, todėl mes jį praleidžiame.

10.12 val.
Draudimo įstatymo 93, 114, 127 straipsnių pakeitimo ir 228 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIP-4723(2)ES (priėmimas)

Pereiname prie Draudimo įstatymo 93, 114, 127 straipsnių pakeitimo ir 228 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projekto Nr. XIP-4723(2). Prašome pranešėją A. Nesteckį į tribūną, kadangi yra ką jums pakomentuoti.
A. NESTECKIS (LSDPF). Biudžeto ir finansų komitetas svarstė šį įstatymo projektą. Alternatyvų negauta, gauti tik Teisės departamento pasiūlymai. Komitetas dėl Teisės departamento pasiūlymo dėl 5 straipsnio išsakytoms nuostatoms nepritarė todėl, kad buvo įvardinta, kad įstatymo 5 straipsnis yra perteklinis, brauktinas įrašas, tačiau, projekto teikėjų manymu, ši nuostata turėtų būti įstatyme palikta, kad gyventojai atkreiptų dėmesį, kad ši nuostata įsigalios nuo 2014 m., ji galioja 2013 m.
PIRMININKAS. Dėkojame pranešėjui. Kadangi dėl jokių pataisų balsuoti mes neturime, galite palikti tribūną. Ačiū. Priėmimas pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio pataisų, pasiūlymų nėra. Ar galime bendru sutarimu? Ačiū. 2 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu? Ačiū. 3 straipsnis. Galime bendru sutarimu? Ačiū. 4 straipsnis. Galime bendru sutarimu? Pritarta. Ir 5 straipsnis – „Įsigaliojimas“. Prieštaraujančių nėra, galime bendru sutarimu pritarti.
Keturi – už, keturi – prieš. Užsirašiusių kalbėti nėra. Galime balsuoti. Kviečiu balsuoti dėl Draudimo įstatymo 93, 114, 127 straipsnių pakeitimo ir 228 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projekto Nr. XIP-4723(2).

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 86 Seimo nariai, balsavo 84: už – 64, prieš – 2, susilaikė 18. Nr. XIP-4723(2) – Draudimo įstatymo 93, 114, 127 straipsnių pakeitimo ir 228 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymas priimtas. (Gongas)

10.16 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 301 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-154(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 1-4 klausimas – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 301 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-154(2). Kadangi jokių pakeitimų, pasiūlymų nėra, yra iš vieno straipsnio, pastraipsniui priimti nereikia. Keturi – už ir keturi – prieš, užsirašiusių nematau. Kviečiu balsuoti dėl Administracinių teisės pažeidimų kodekso 301 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-154(2).

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 95 Seimo nariai, balsavo 92: už – 91, prieš nėra, susilaikė 1. Administracinių teisės pažeidimų kodekso 301 straipsnio pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)

10.17 val.
Diplomatinės tarnybos įstatymo 47 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4644(2) (priėmimas)

Kitas darbotvarkės klausimas – Diplomatinės tarnybos įstatymo 47 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4644(2). Pataisų ir pasiūlymų negauta. Įstatymas yra iš vieno straipsnio, pastraipsniui priimti nėra reikalo. Keturi – už, keturi – prieš, užsirašiusių nėra. Kviečiu balsuoti dėl Diplomatinės tarnybos įstatymo 47 straipsnio papildymo įstatymo projekto Nr. XIP-4644(2).

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 95 Seimo nariai, balsavo 95: už – 94, susilaikė 1. Nr. XIP-4644(2) – Diplomatinės tarnybos įstatymo 47 straipsnio papildymo įstatymas priimtas. (Gongas)

10.19 val.
Medžioklės įstatymo 7, 8, 9, 11, 12, 13, 18, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XP-3116(5) (priėmimo tęsinys)

(Balsai salėje) Galime pabandyti, užsiregistravo 95 Seimo nariai, kviečiu balsuoti dėl Medžioklės įstatymo. Darbotvarkės 1-2a klausimas – Medžioklės įstatymo 7, 8, 9, 11, 12, 13, 18, 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XP-3116(5). (Balsai salėje) Balsuojame.
Užsiregistravo 67 Seimo nariai, todėl turėsime balsuoti kiek vėliau.

10.20 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos karinių vienetų dalyvavimo tarptautinėse operacijose“ projektas Nr. XIIP-255(3) (priėmimas)

Kitas darbotvarkės klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos karinių vienetų dalyvavimo tarptautinėse operacijose“ projektas Nr. XIP-255(3). Pranešėjas – A. Paulauskas. Kviečiame į tribūną, nes buvo pasiūlymų.
A. PAULAUSKAS (DPF). (…) pritarė nutarimui „Dėl Lietuvos Respublikos karinių vienetų dalyvavimo tarptautinėse operacijose“. Noriu atkreipti dėmesį, kad 2 straipsnis, kuriam po svarstymo Seimas pritarė, nėra tiksliai suformuluotas. Todėl nėra aišku ar tiesiog praleista, kad mūsų kariniai vienetai gali būti perduodami NATO ir Europos Sąjungos valstybių narių dispozicijai, taip pat yra įvardinamos Europos Sąjungos ir NATO vadovaujamos karinės operacijos. Mūsų nuomone, šitą 2 straipsnį reikėtų patikslinti. Komitetas pritarė tam patikslintam variantui, kuris yra jums išdalintas, kurį aš teikiu. Teisės departamentas taip pat su tokia formuluote sutiko ir mano, kad ji teisingiau atspindi tikslus ir mintis, kurias norėta išreikšti šiame nutarime. Todėl prašau pritarti komiteto teikiamam pasiūlymui dėl 2 straipsnio.
PIRMININKAS. Seimo nutarimas iš dviejų straipsnių. Dėl 1 straipsnio pataisų ir pasiūlymų nėra. Galima pritarti bendru sutarimu? 1 straipsniui pritarta. Ar 2 straipsniui galime pritarti? Pirmiausia dėl pataisos. Pataisą pateikė, komitetas pritarė. Ar galime bendru sutarimu pritarti teikiamai Seimo nario A. Paulausko pataisai? Prieštaravimų nėra. Ačiū. Ar galime pritarti visam 2 straipsniui? Prieštaraujančių nėra. Ačiū.
Dėl viso projekto kalbėti už ir prieš užsirašiusių nėra.
Kviečiu balsuoti dėl Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos karinių vienetų dalyvavimo tarptautinėse operacijose“ projekto Nr. XIIP-255(3).

Šio nutarimo priėmimas

Užsiregistravo 92 Seimo nariai. Už balsavo 89, prieš nebuvo, susilaikė 3. Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos karinių vienetų dalyvavimo tarptautinėse operacijose“ priimtas. (Gongas)

10.24 val.
Karių materialinės atsakomybės įstatymo 4, 5, 7, 8, 9, 11, 20, 21, 25 straipsnių pakeitimo ir papildymo bei 27 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIP-4897(2) (priėmimas)

Karių materialinės atsakomybės įstatymo 4, 5, 7, 8, 9, 11, 20, 21, 25 straipsnių pakeitimo ir papildymo bei 27 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIP-4897(2). Kadangi pataisų ir papildymų nėra, pranešėjo į tribūną nekviečiame.
Pastraipsniui. 1 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų, prieštaraujančių nėra. Bendru sutarimu. 2 straipsnis. Ar galima pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 3 straipsnis. Ar galima bendru sutarimu? Pritarta. 4 straipsnis. Ar galima bendru sutarimu? Pritarta. 5 straipsnis. Ar galima bendru sutarimu? Prieštaraujančių nėra. Pritarta. 6 straipsnis. Ar galima bendru sutarimu? Pritarta. 7 straipsnis. Ar galima bendru sutarimu? Pritarta. 8 straipsnis. Ar galima bendru sutarimu? Pritarta. 9 straipsnis. Ar galima bendru sutarimu? Pritarta. 10 straipsnis. Ar galima bendru sutarimu? Pritarta. 11 straipsnis. Ar galima bendru sutarimu? Pritarta. Ir 12 straipsnis. Ar galima bendru sutarimu? Pritarta.
Dėl viso projekto užsirašiusių kalbėti nei už, nei prieš nėra.
Kviečiu balsuoti dėl Karių materialinės atsakomybės įstatymo 4, 5, 7, 8, 9, 11, 20, 21, 25 straipsnių pakeitimo ir papildymo bei 27 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projekto Nr. XIP-4897(2).
Užsiregistravo 87 Seimo nariai.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 87: už – 87, prieš ir susilaikiusių nebuvo. Karių materialinės atsakomybės įstatymo 4, 5, 7, 8, 9, 11, 20, 21, 25 straipsnių pakeitimo ir papildymo bei 27 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymas (projekto Nr. XIP-4897(2) yra priimtas.

10.27 val.
Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 17 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-336(2) (priėmimas)

Kitas darbotvarkės klausimas – Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 17 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-336(2). Priėmimo stadija. Į tribūną kviečiame pranešėją A. Palionį.
A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Yra gautas vienas pasiūlymas iš Seimo kanceliarijos Teisės departamento. Teisės departamentas įvertino, jog įstatymo projektas gali būti priimtas ir įsigalios jau po gegužės 1 d., ir mano, kad reikėtų taikyti išimtis gyventojams, kurie iki gegužės 1 d. jau bus sumokėję mokestį bei deklaravę pajamas. Biudžeto ir finansų komiteto nuomonė – nepritarti, nes, atsižvelgiant į tai, kad teisės aktuose nustatyta galimybė patikslinti pateiktą gyventojų pajamų deklaraciją, papildyti įstatymo projektą papildomomis nuostatomis yra netikslinga.
PIRMININKAS. Dėkojame pranešėjui. Kadangi nebuvo pritarta, balsuoti nereikia.
Pastraipsniui. 1 straipsnis. Nėra prieštaraujančių. Galima pritarti bendru sutarimu? Ačiū. Ir 2 straipsnis. Prieštaraujančių nėra. Galima bendru sutarimu. Dėkojame. Pastraipsniui procedūrą baigėme.
Užsirašiusių kalbėti už, prieš neturime.
Kviečiu balsuoti dėl Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 17 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-336(2). Balsuojame.
Užsiregistravo 90 Seimo narių.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 90: už balsavo 90, prieš nebuvo, susilaikiusių taip pat nebuvo.
Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 17 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymas (projekto Nr. XIIP-336) yra priimtas. (Gongas)

10.29 val.
Seimo nutarimo „Dėl Laisvės premijų komisijos sudarymo“ projektas Nr. XIIP-220(3) (svarstymas ir priėmimas)

Kitas darbotvarkės klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Laisvės premijų komisijos sudarymo“ projektas Nr. XIIP-220(3). Svarstymo stadija. Pranešėjas – L. Talmontas, Žmogaus teisių komitetas.
L. TALMONT (LLRAF). Ačiū gerbiamajam pirmininkui. Gerbiamieji Seimo nariai, Žmogaus teisių komitetas svarstė nutarimą „Dėl Laisvės premijų komisijos sudarymo“ ir pritarė komiteto išvadoms ir komiteto patobulintam Seimo nutarimo projektui. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu už.
PIRMININKAS. Dėkojame. Pasiūlymų, pastabų neturime. Diskusijose užsirašiusių dalyvauti nėra. Už, prieš užsirašiusių nėra. Ar galime po svarstymo pritarti bendru sutarimu? Prieštaraujančių nėra. Po svarstymo pritarta. Siūlau ypatingos skubos tvarka ir priimti šiandien. Ar būtų prieštaraujančių? Galime bendru sutarimu?
Kita stadija – priėmimas. Tada pastraipsniui. 1 straipsnis. Prieštaraujančių nėra. Galima bendru sutarimu. 2 straipsnis. Prieštaraujančių nematau. Galima bendru sutarimu. 3 straipsnis. Prieštaraujančių nėra. Pritarta. Bendru sutarimu.
Už, prieš kalbėti užsirašiusių nematau. Nėra?
Pereiname prie priėmimo. Balsuojame dėl Seimo nutarimo „Dėl Laisvės premijų komisijos sudarymo“ projekto Nr. XIP-220(3). Kviečiu balsuoti.
Užsiregistravo 96 Seimo nariai.

Šio nutarimo priėmimas

Balsavo 94 ir visi balsavo už, prieš ir susilaikiusių nebuvo. Seimo nutarimas „Dėl Laisvės premijų komisijos sudarymo“ (projekto Nr. XIP-220(3) yra priimtas. (Gongas)

10.32 val.
Įstatymo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Organizacijos 1980 m. balandžio 11 d. Konvencijos dėl tarptautinio prekių pirkimo pardavimo sutarčių“ 1 punkto pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-100(2) (svarstymas ir priėmimas)

Kitas darbotvarkės klausimas – įstatymo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Organizacijos 1980 m. balandžio 11 d. Konvencijos dėl tarptautinio prekių pirkimo–pardavimo sutarčių“ 1 punkto pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-100(2). Svarstymo stadija. Pranešėjas – V. Simulikas, Užsienio reikalų komiteto vardu. V. Simuliko nematau. Ar galėtų tuomet Užsienio reikalų komiteto pirmininkas profesorius B. Juodka? Prašom į tribūną pristatyti Užsienio reikalų komiteto išvadą.
B. JUODKA (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, mielieji kolegos, Užsienio reikalų komitetas svarstė minėto įstatymo projektą ir pritarė bendru sutarimu. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame, pirmininke. Kviečiame į tribūną R. Žemaitaitį, Ekonomikos komiteto vardu.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Šių metų balandžio 10 d. Ekonomikos komitetas svarstė klausimą ir bendru sutarimu pritarė iniciatorių pateiktam projektui.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjams. Pastabų, pasiūlymų dėl šio projekto nebuvo. Diskutuoti užsirašiusių nėra. Pasisakyti už, prieš po svarstymo užsirašiusių taip pat nėra. Ar galime po svarstymo pritarti bendru sutarimu? Prieštaraujančių nėra. Ačiū. Po svarstymo bendru sutarimu pritarta.
Siūlau ypatingos skubos tvarką ir pereiti prie priėmimo stadijos. Ar galime pritarti ypatingai skubai? Galime. Prieštaraujančių nėra. Pritarta bendru sutarimu.
Priėmimas. Projektas yra vieno straipsnio. Pastraipsniui nereikia. Už, prieš – užsirašiusių nematau, nėra. Todėl kviečiu balsuoti dėl įstatymo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Organizacijos 1980 m. balandžio 11 d. Konvencijos dėl tarptautinio prekių pirkimo–pardavimo sutarčių“ 1 punkto pakeitimo“ projekto Nr. XIIP-100(2).

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 81, balsavo 79: už – 79, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Pritarta. Projektui Nr. XIIP-100(2) pritarta. (Gongas)

10.35 val.
Įstatymo „Dėl Tarptautinės konvencijos dėl asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo ratifikavimo“ projektas Nr. XIIP-152(2) (svarstymas ir priėmimas)

Kitas darbotvarkės klausimas – įstatymo „Dėl Tarptautinės konvencijos dėl asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo ratifikavimo“ projektas Nr. XIIP-152(2). Svarstymo stadija. Pranešėjas – Užsienio reikalų komiteto pirmininkas B. Juodka.
B. JUODKA (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, balandžio 17 d. Užsienio reikalų komitetas svarstė minėto įstatymo projektą ir pritarė bendru sutarimu. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame pranešėjui. Kadangi pastabų, pasiūlymų neturime… (Balsai salėje) Turime? Neturime. Diskutuoti užsirašiusių nebuvo. Už, prieš kalbėti taip pat nebuvo. Ar galime po svarstymo pritarti bendru sutarimu? Prieštaraujančių nėra. Pritarta bendru sutarimu po svarstymo.
Siūlau ypatingos skubos tvarką ir priėmimą šiandien. Ar yra prieštaraujančių ypatingos skubos tvarkai? Nėra. (Balsai salėje) Turime teisę, nes pavaduojame Pirmininką. Nėra prieštaraujančių.
Priėmimo stadija. Projektas Nr. XIIP-152(2) yra dviejų straipsnių. Ar galime bendru sutarimu pritarti 1 straipsniui? Nėra prieštaraujančių. Bendru sutarimu. 2 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galime. Užsirašiusių kalbėti už, prieš nėra. Kviečiu balsuoti. Įstatymo „Dėl Tarptautinės konvencijos dėl asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo ratifikavimo“ projektas Nr. XIIP-152(2).

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 95 Seimo nariai, balsavo 95: už balsavo visi 95 Seimo nariai. Įstatymas „Dėl Tarptautinės konvencijos dėl asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo ratifikavimo“ (projekto Nr. XIIP-152(2) priimtas. (Gongas)

10.38 val.
Įstatymo „Dėl 1992 m. Helsinkio konvencijos dėl Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos III priedo „Taršos iš sausumos taršos šaltinių prevencijai taikomi kriterijai ir priemonės“ II dalies „Taršos iš žemės ūkio šaltinių prevencija“ pakeitimų ratifikavimo“ projektas Nr. XIP-2619(3) (svarstymas)

Kitas darbotvarkės klausimas – įstatymo „Dėl 1992 m. Helsinkio konvencijos dėl Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos III priedo „Taršos iš sausumos taršos šaltinių prevencijai taikomi kriterijai ir priemonės“ II dalies „Taršos iš žemės ūkio šaltinių prevencija“ pakeitimų ratifikavimo“ projektas Nr. XIP-2619(3). Pranešėjas Užsienio reikalų komiteto vardu – V. Simulikas, bet nėra, tai kviečiame pirmininką B. Juodką.
B. JUODKA (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Užsienio reikalų komitetas kovo 8 d. svarstė minėtos konvencijos ratifikavimo problemą ir pritarė bendru sutarimu. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame, pirmininke. Kviečiame į tribūną A. Salamakiną pristatyti Aplinkos apsaugos komiteto išvadą.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, vasario 20 d. Aplinkos apsaugos komitetas apsvarstė konvenciją ir bendru sutarimu pritarė – už.
PIRMININKAS. Dėkojame. Diskutuoti užsirašė E. Jonyla. Kviečiame į tribūną.
E. JONYLA (LSDPF). Laba diena, gerbiamieji kolegos. Man atrodo, kad šiandien Kaimo reikalų komiteto pirmininkas ne be reikalo prašė, kad reikėtų šiek tiek stabtelėti ir dar kartą išnagrinėti visas susidariusias sąlygas, kad šitas įstatymas, sakykim, dėl Helsinkio konvencijos ratifikavimo būtų šiek tiek vėliau. Praeitame Kaimo reikalų komiteto posėdyje išklausius mokslininkų, taip pat Žemės ūkio ministerijos specialistų buvo pripažinta, kad toli gražu dar ne viskas atlikta. Nors laiko turėjome pakankamai, tačiau pats Žemės ūkio ministerijos viceministras paprašė pertraukėlės. Dėl kokių priežasčių? Aš pasakysiu keletą pavyzdžių, pasakysiu paprastą skaičių. Praeitais metais mes džiaugiamės 4 mln. t grūdų derliumi, tai padauginę kiekvieną toną iš dirvožemio – po 20 kg fosforo sužinosime, kiek tūkst. tonų šio fosforo reikia, kad tuos augalus išaugintume. Jeigu mes nežiūrėsime į maisto medžiagų balansą, tai atsiras mums problema.
Kita problema. Lietuva, Latvija, Lenkija ir dalis Estijos, Baltarusijos yra ant kalniuko, kuriame mažiau fosforo. Iniciatyva… šią deklaraciją dėl Helsinkio konvencijos pasirašė Šiaurės šalys, kurių dirvožemis yra jau pripildytas fosforo, kitaip sakant, kiek išpylė fosforo, tiek jo pateko į gamtą. Yra šalių, kurios įsivedė fosforo indeksą, padarė protingai ir tvarkingai. Taigi mes turime įsidėmėti šiuos dalykus ir pagalvoti, kad Lietuva turi įsivesti indeksus, nes mes turime labai daug įvairių dirvožemių ir negalime uždėti veto visam žemės ūkiui.
Antras dalykas, Vyriausybės programoje labai daug punktų, net 14, kurių Vyriausybė negalės įvykdyti, nes staigus gamybos sustabdymas būtų stabdis ne tik plėtrai, bet ir tos gamtos išsaugojimui. Pavyzdžiui, ūkininkas pastatė pastatą 300 karvių ir paėmė kreditą, o žemės turi tiek, kad užartų pagal azotą reikiamo mėšlo, bet šiandien pasakome, kad dabar užarsi du kartus mažiau mėšlo, kitaip sakant, turėsi sumažinti bandą tris kartus, čia yra ne tik ekonominės, bet ir socialinės problemos. Todėl mes turime spręsti dėl taškinės taršos, bet neturime nusileisti iki tokio kategoriško sprendimo. Todėl tyrimo darbai tęsiami naudojant kitų šalių patirtį, mes neturime taip skubėti. Vokietija ratifikavo apie 2006 m., nors konvencija buvo priimta 1992 m. Vadinasi, senos šalys ilgai galvojo, kaip šį dokumentą priimti ir jį optimaliai įvykdyti. Mes už tai, kad indeksas apimtų tokius skaičius kaip dirvožemio laidumas, natūralus humuso kiekis dirvožemyje, nuolydis ir visa kita. Tai indeksas, kuris apima labai daug, mums lieka tik tuo pasinaudoti. Be abejo, mūsų mokslininkų potencialas yra labai didelis, tačiau, kaip jie pareiškė ir komiteto posėdžio metu, jiems dar trūko laiko, nes užduotis jiems buvo pateikta aiškiai pavėluotai. Todėl kviečiu, kolegos, atsižvelgdamas į išdėstytus motyvus, neskubėti ir atidėti šio dokumento pasirašymą, įstatymo priėmimą. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame kalbėjusiam. Pataisų ir pasiūlymų dėl projekto nebuvo. Yra užsirašiusių kalbėti ir už, ir prieš. Todėl pirmas kalba A. Salamakinas – už.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Po kolegos kalbos noriu patikslinti, kad ratifikavus Helsinkio konvenciją jokių papildomų teisės aktų Lietuvai nereikės priimti, nei griežtinančių, nei švelninančių. Noriu priminti, kad dar 2010 m. Užsienio reikalų, Teisingumo, Žemės ūkio ministerijos, komitetai, Europos teisės departamentas apsvarstė konvenciją ir jai pritarė. 2010 m. Dabar jau 2013 m. Ir šitos baimės yra tikrai perdėtos, mums liko įstatymo bazę sutvarkyti, tik ratifikuoti konvenciją. Noriu priminti, kad lapkričio 11–12 d. Lietuvai pirmininkaujant Europos Sąjungos Tarybai kaip tik Lietuvoje rengiama konferencija dėl Helsinkio konvencijos. Mes tikrai atrodysime kažkaip keistai vieninteliai iš visų Europos valstybių neratifikavę Helsinkio konvencijos, todėl kviečiu tikrai pritarti be jokių baimių.
PIRMININKAS. Kviečiame kalbėti prieš – S. Bucevičių.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis Algimantai, gerbiamasis Petrai, matyt, tie, kurie šiandien iš Europos reikalų komiteto, matyt, P. Auštrevičiui matyti galbūt kitaip. Mes dabar posėdžio metu ir kalbėjome arba raginome, matyt, ir kolegai A. Salamakinui atsakant į tą patį klausimą, ką veikia, ar teisingai arba tikslingai ir aiškiai buvo diskutuota 2010 m. Kaimo reikalų komiteto nuomonė. Vėlgi kalbėsiu, matyt, viso Kaimo reikalų komiteto… Ačiū Edmundui, kad pasisakė ir dar kartą išsakė Kaimo reikalų komiteto nuomonę. Kolegos, labai paprastai, jeigu mokslas prašo dar kartą, kaip mokslas sako, kad iš tikrųjų padarys mūsų žemdirbiams atitinkamą poveikį, kaip Kaimo reikalų komitetui, kaip pagalbiniam arba papildomam komitetui, negirdėti argumentų, iš tikrųjų, gerbiamasis Petrai, negalime mes to, todėl mes ir esame Kaimo reikalų komitete. Kiekvienas savo mes turime, matyt, ginti. Ir atsakau taip pat kolegai A. Salamakinui, mes taip pat suprantame, Algi, kad mes pirmininkausime, kad turime taip pat pasirašyti ir kad tų darbų tęstinumas būtų, bet ir išsakyti savo nuomonę. Kolegos, 1992 m. Ar ta konvencija šiandien mūsų ūkininkų ar visos Europos Sąjungos lūkesčius atitinka? Aš iš tikrųjų, švelniai tariant, labai labai suabejočiau. Raginu dar kartą, šiandien susilaikysiu, sulaukti vis dėlto mokslo išvadų.
PIRMININKAS. Vienas – už, vienas – prieš pasisakė. Kviečiu balsuoti dėl projekto Nr. XIP-2619(3) po svarstymo.
Užsiregistravo 92 Seimo nariai. Balsavo 92 Seimo nariai: už – 36, prieš – 6, susilaikė 50. Po svarstymo projektui nepritarta. Turime variantą grąžinti komitetui tobulinti. Dar P. Auštrevičius galbūt ką nors pasiūlys?
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke. Mielieji kolegos, aišku, reikia įsiklausyti į atskiro sektoriaus ar sektorių nuomonę, tačiau nepriklausomai nuo to, kur žmogus gyvena Lietuvoje, kaime ar mieste, jis vasarą važiuoja prie jūros, bent jau dažnas. Kas yra jūra? Į jūrą suteka visas vanduo, mes kalbame apie Baltijos jūros baseiną. O užterštumas Baltijos jūros, kai 30 metų užtrunka, kol vanduo pasikeičia Baltijos jūroje dėl jos specifikos, štai ir maudomės srutose ir kituose dalykuose. Kalbėti, kad tai yra neteisingas požiūris, kolegos, arba mes kalbame apie mūsų gyvenseną, apie mūsų gyvensenos aplinką, arba mes giname vienos ar kitos fermos interesus. Ar atsakingas ūkininkas nežino, kaip tręšti dirvą? Man atrodo, ne Seimui reikia mokyti atsakingus ūkininkus, o toks požiūris rodo, kolegos, mūsų ribotumą. Atsiprašau.
PIRMININKAS. Gerai. A. Salamakinas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Labai trumpa replika. Mes sakome, kad… Kaip sakiau, likome vieninteliai, tarsi latviai, estai, lenkai, vokiečiai neaugina grūdų, neaugina gyvulių. Jie ratifikavo, jiems viskas gerai, mes ne, užsispyrėme kaip paskutiniai ir nė iš vietos. Truputį man gėda, tokie argumentai, kad tarsi mes vieninteliai karves auginame visoje Europoje.
PIRMININKAS. Ir K. Daukšys nori kalbėti. Prašom.
K. DAUKŠYS (DPF). Iš tikrųjų noriu pasakyti, kad jeigu mes nebūtume užsispyrę, tai po šiol kai kas važinėtų į Maskvą ir gautų ten nurodymus, ką daryti. Ačiū Dievui, kad lietuviai yra užsispyrę.
PIRMININKAS. Kadangi pasiūlymų mes neišgirdome, mes turime galimybę grąžinti komitetui tobulinti. Ar galime pritarti bendru sutarimu, kad grąžiname komitetui tobulinti? Ačiū. Pažiūrėsime, ką ten galima patobulinti.

10.52 val.
Įstatymo „Dėl Jungtinių Tautų konvencijos dėl asmenų be pilietybės skaičiaus mažinimo ratifikavimo“ projektas Nr. XIIP-291(2), Pilietybės įstatymo 18 ir 40 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-292(2) (svarstymas)

Kitas darbotvarkės klausimas – įstatymo „Dėl Jungtinių Tautų konvencijos dėl asmenų be pilietybės skaičiaus mažinimo ratifikavimo“ projektas Nr. XIIP-291(2). Svarstymo stadija. Pranešėjas K. Masiulis Užsienio reikalų komiteto vardu. Kviečiame į tribūną. Jeigu galite, tada pristatykite ir lydintįjį įstatymą – Pilietybės įstatymą, lygiai taip pat Užsienio reikalų komiteto išvada.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Užsienio reikalų komitetas svarstė įstatymo „Dėl Jungtinių Tautų konvencijos dėl asmenų be pilietybės skaičiaus mažinimo ratifikavimo“ projektą ir bendru sutarimu pritarė jam, lygiai taip pat ir su lydinčiuoju dokumentu.
PIRMININKAS. Dėkojame. Kviečiame Teisės ir teisėtvarkos komiteto vardu V. Aleknaitę-Abramikienę į tribūną.
V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas bendru sutarimu pritarė Teisės departamento išvadai. Pastabų dėl konvencijos ratifikavimo Teisės departamentas neturėjo ir, kaip matome, pagrindinis komitetas taip pat tam pritarė.
Dėl Pilietybės įstatymo Teisės departamentas pasiūlė vieną paprastesnę teisinę konstrukciją, būtent įstatymo 40 straipsnio 4 dalies formuluotę supaprastinti įrašant tokius žodžius, kad „18 straipsnio 2 dalyje nurodytas asmuo“. Teisės ir teisėtvarkos komitetas bendru sutarimu pritarė ir šiam pataisymui, ir mums pritarė, kaip dabar girdėjau, Užsienio reikalų komitetas. Taigi siūlau pritarti abiem įstatymų projektams.
PIRMININKAS. Kviečiu M. Adomėną Žmogaus teisių komiteto vardu.
M. ADOMĖNAS (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Žmogaus teisių komitetas svarstė Lietuvos Respublikos įstatymo „Dėl Jungtinių Tautų konvencijos dėl asmenų be pilietybės skaičiaus mažinimo ratifikavimo“ projektą ir pritarė jam bendru sutarimu nepateikdamas pastabų. Taip pat svarstė Lietuvos Respublikos pilietybės įstatymo 18 ir 40 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektą ir bendru sutarimu pritarė tiek Seimo Teisės ir teisėtvarkos komiteto pasiūlymams, tiek Seimo Užsienio reikalų komiteto pritarimui Teisės ir teisėtvarkos komiteto siūlymams, taip pat bendru sutarimu pritarė patobulintam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Pranešėjai pasisakė. Diskusijose dalyvauti norinčių nėra. Už, prieš pasisakyti nėra. Todėl kviečiu po svarstymo balsuoti dėl abiejų projektų Nr. XIIP-291(2) ir Nr. XIIP-292(2). Balsavimas po svarstymo.
Užsiregistravo 87 Seimo nariai, balsavo 86 Seimo nariai. Už balsavo 83, prieš nebuvo, susilaikė 3. Po svarstymo projektams yra pritarta.

10.55 val.
Mažųjų bendrijų įstatymo 21 straipsnio pakeitimo ir Įstatymo papildymo 61, 311 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-368(2) (svarstymas)

Darbotvarkės 1-15 klausimas. (Balsai salėje) Priėmimą padarysime kitą savaitę. Mažųjų bendrijų įstatymo 21 straipsnio pakeitimo ir įstatymo papildymo 61, 311 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-368(2). Svarstymo stadija.
Kviečiu R. Žemaitaitį Ekonomikos komiteto vardu. Nematau. K. Daukšys yra. Prašom į tribūną. Kviečiame K. Daukšį į tribūną.
K. DAUKŠYS (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Ekonomikos komitetas svarstė šitą klausimą ir pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkojame. Kviečiu R. J. Dagį Socialinių reikalų ir darbo komiteto vardu. Nėra. Iš Socialinių reikalų ir darbo komiteto kas galėtų? Kviečiame pirmininkę.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Bendru sutarimu buvo pasiūlyta tiesiog pritarti. Nepritarta tik pirmai Teisės departamento pastabai, kad turi būti teikiama informacija juridinių asmenų dalyvių informacinėje sistemoje. Tai tiek.
PIRMININKAS. Ačiū. Apsispręsti dėl pataisų mes neturime. Diskusijose dalyvauti norinčių nėra. Už, prieš kalbėti lygiai taip pat nėra. Kviečiu balsuoti po svarstymo dėl Mažųjų bendrijų įstatymo 21 straipsnio pakeitimo ir įstatymo papildymo 61, 311 straipsniais įstatymo projekto Nr. XIIP-368(2).
Užsiregistravo 81 Seimo narys, balsavo 81 ir visi 81 pritaria po svarstymo. Yra pritarta.
Toliau posėdžiui pirmininkaus Pirmininko pavaduotojas A. Sysas.

10.59 val.
Investicijų įstatymo 2 ir 13 straipsnių papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-32(2) (svarstymas)

PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Gerbiamieji kolegos, tęsiame posėdį. Darbotvarkės 1-16 klausimas – Investicijų įstatymo 2 ir 13 straipsnių papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-32(2).
Pranešėjas – R. Žemaitaitis.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Balandžio 17 d. Ekonomikos komitetas svarstė Lietuvos Respublikos investicijų įstatymo 2 ir 13 straipsnių papildymo įstatymo projektą. Siūlome pritarti bendru sutarimu komiteto patobulintam projektui.
PIRMININKAS. Dėkoju. Informacinės visuomenės plėtros komiteto atstovai. Gerbiamojo M. Basčio nematau. Kas galėtų? Pavaduotojas? Nariai?
S. Jovaiša. Prašom, tuoj duosime perskaityti.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Informacinės visuomenės plėtros komitetas minėtam pasiūlymui taip pat pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju. Svarstymo stadija. Į tribūną grįžta pagrindinio komiteto pranešėjas. Prašom.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Buvo pateiktas tik Informacinės visuomenės plėtros komiteto pasiūlymas. Ekonomikos komitetas pritarė iš dalies.
PIRMININKAS. Ar niekas neprotestuoja, nereikalauja balsuoti? Galime sutikti? Taip, pritariame.
Motyvai už, prieš? Nėra. Balsuojame. Kas pritaria Investicijų įstatymo 2 ir 13 straipsnių papildymo įstatymo projektui po svarstymo?
Už balsavo 77, prieš nėra, susilaikė 2. Po svarstymo pritarta.

11.01 val.
Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4364(2)ES, Gyventojų turto deklaravimo įstatymo 1, 2, 3, 7 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4365(2), Advokatūros įstatymo 50 ir 60 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4366(2), Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 27 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4367(2), Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 2013 straipsniu ir 224, 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4368(2), Baudžiamojo proceso kodekso 50, 51, 106 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4369(2), Civilinio proceso kodekso 99, 466, 467, 469, 472, 506, 507 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4370(2), Administracinių bylų teisenos įstatymo papildymo 451 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-4371(2) (svarstymas)

Kompleksinis 1-17 klausimas – Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4364(2)ES ir lydimieji įstatymų projektai. Pranešėjas – J. Sabatauskas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Garantuojamos teisinės pagalbos įstatymo pakeitimo įstatymo projekto nauja redakcija. Komitetas svarstė ir gavo nemažai pastabų tiek Teisės departamento, tiek ir Seimo narių, Aukščiausiojo Teismo pasiūlymų. Atsižvelgęs į juos, taip pat atsižvelgęs į Seimo narių pasiūlymus, bendru sutarimu komitetas pritarė patobulintam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Dėkoju. Dėl dviejų įstatymų projektų papildomas yra Biudžeto ir finansų komitetas. Kviečiu komiteto pirmininką B. Bradauską. B. Bradauską kviečiu į tribūną pareikšti nuomonę dėl Gyventojų turto deklaravimo įstatymo ir dėl Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 27 straipsnio išvadų.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Biudžeto ir finansų komitetas svarstė šiuos klausimus ir pritarė jiems.
PIRMININKAS. Dėkojame. Diskusijoje nėra užsirašiusių, todėl kviečiu į tribūną J. Sabatauską. Svarstysime pasiūlymus dėl Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos įstatymo pakeitimo įstatymo. Pirmasis Seimo nario J. Sabatausko pasiūlymas yra dėl 2 straipsnio, jam pritarta iš dalies. Ar pranešėjas ir komiteto pirmininkas sutinka su išvada?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip, bendru sutarimu priimta.
PIRMININKAS. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Pritarta.
12 straipsnis. Seimo narys V. Gapšys. Vytautai, jūs turėtumėte pateikti savo pasiūlymą dėl Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos įstatymo pakeitimo įstatymo. Atsiimate? Komitetas nepritarė jam. Gerai.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Atsižvelgta kitame įstatymo projekte.
PIRMININKAS. Gerai, išsprendėme. Galime bendru sutarimu pritarti? Pritarėm.
Kitas pasiūlymas dėl 21 straipsnio. Vėl Seimo narys V. Gapšys teikia pasiūlymą. Komitetas nepritarė. Atsiima. Galim sutarti? Atsiėmė, nereikia balsuoti. Viskas, daugiau pasiūlymų nėra dėl šio įstatymo.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Buvo dėl 9 ir kitų straipsnių, kur komitetas…
PIRMININKAS. Jeigu komitetas pritarė, tai mes nesvarstome. Svarstome tuos, dėl kurių buvo pastabų.
Ar galime po svarstymo pritarti Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos įstatymo pakeitimo įstatymo projektui? Galime.
Dėl lydimųjų pastabų nebuvo. Ar reikia kiekvieną atskirai vardinti ir balsuoti, ar galime pritarti visiems įstatymų projektams? Girdžiu pritarimą, kad pritariam visiems septyniems lydimiesiems įstatymams. Šitą įstatymų projektų paketą baigėme.

11.06 val.
Kredito unijų įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-315(2) (svarstymas)

Svarstome darbotvarkės 1-18 klausimą – Kredito unijų įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Pranešėjas – A. Palionis, Biudžeto ir finansų komitetas.
A. PALIONIS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, Biudžeto ir finansų komitetas bendru sutarimu pritarė komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms.
PIRMININKAS. Dėkojame. Kviečiu Ekonomikos komitetą. R. Žemaitaitis.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Ekonomikos komitetas kovo 27 d. nagrinėjo Kredito unijų įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto pakeitimą. Siūlome atsižvelgti pagrindiniam komitetui į mūsų pateiktas pastabas. Bendru sutarimu pritarta.
PIRMININKAS. Dėkojame. Pasiūlymų nėra. Ar yra kas nors?.. Bent mes nematome. Gerbiamieji kolegos, diskusijoje užsirašiusių nematau. (Balsai salėje) Yra? Minutėlę, tuoj patikrinsime. Mūsų kompiuteris nerodo. Gerbiamasis Šablinskai, ar jūs tikrai buvote užsirašęs? (Balsai salėje) Gal ne dėl to įstatymo užsirašėte? Prašoma teikti. Mes labai lenkiame grafiką, todėl priimtinos mažos klaidos. Dėl Kredito unijų įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto kalbės kolega E. Šablinskas.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, mes teikiame pasiūlymą dėl to, kad pagal Kredito unijų įstatymą nei mažajai bendrijai, nei asmenims, įregistravusiems individualią veiklą, nėra suteikta teisė naudotis kredito unija kaip viena iš pagrindinių finansinių paslaugų teikėjų smulkiajam verslui. Mes nedalyvavome nei Ekonomikos komitete atstovaudami, nei Biudžeto ir finansų komitete negalėjome paaiškinti.
Esmė yra ta, kad tiek mažosios bendrijos, tiek pagal individualią veiklą dirbantys fiziniai asmenys yra faktiškai tas pats, tik šiek tiek skiriasi forma, bet jie moka jau visus mokesčius, turi darbo santykius. Kad pagal individualią veiklą gautų, tai yra apmokėtų jiems palūkanas… INVEGA numato tik tiems subjektams, kurie yra įrašyti šiame Kredito unijų įstatyme. Mes labai aiškiai įrašėme: „asmenys, įregistravę individualią veiklą“, išbraukdami „(išskyrus veiklą pagal verslo liudijimą)“, dėl kurių daugelis piktinasi, kad jie moka fiksuotą mokestį, vadinasi, fiziniai asmenys. Dabar asmenys, įregistravę individualią veiklą, pagal pažymą yra identiški subjektai kaip ir mažosios bendrijos, taip pat fizinių asmenų įsteigtos individualios įmonės ir aukščiau. Manyčiau, kad vis dėlto vertėtų apsvarstyti ir dar kartą įsigilinus priimti mūsų siūlomą pataisą, kad būtų įrašyta ir individuali veikla. Konkretizuoju žodžius „dirbančios pagal pažymas“. Dėkoju už dėmesį.
PIRMININKAS. Dėkojame. Motyvai už ir prieš? Po įtikinamos kalbos, kolegos, nėra. Balsuojame dėl Kredito unijų įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto.
Už – 80, prieš nėra, susilaikė 1. Po svarstymo Kredito unijų įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui pritarta.

11.11 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Privatizavimo komisijos“ pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-465 (pateikimas)

Mes lenkiame darbotvarkę, todėl imame rezervinį klausimą. Seimo nutarimo „Dėl Seimo nutarimo „Dėl Privatizavimo komisijos“ pakeitimo“ projektas. Pranešėjas – R. Žemaitaitis.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, yra teikiamas Seimo nutarimas „Dėl Privatizavimo komisijos“. Nutarimo „Dėl Privatizavimo komisijos“ 1 ir 2 straipsniai yra keičiami atsižvelgiant į Seimo frakcijų pateiktus pasiūlymus, kadangi neliko kai kurių frakcijų, išrinkus naują Seimą, atsirado naujos frakcijos. Nežinau, galiu vardyti asmenis… arba patys matote nutarimą. Todėl siūlau pritarti tokiam Seimo nutarimo projektui.
PIRMININKAS. Dėkojame. Norinčių klausti nėra. Ar galime po pateikimo pritarti Seimo nutarimui? (Balsai salėje) Linguoja galvas. Taip, pritarta.
Gerbiamieji kolegos, turime dar gražaus laiko. Mes planuojame 11.30 val. padaryti pertrauką iki 12 val. Mes turime dar daugiau kaip 15 minučių. Kviečiu kolegas, kurie yra salėje, pagal popietinę darbotvarkę yra pateikimai, ateiti iš eilės ir pateikti įstatymų projektus. Mačiau čia ir susisiekimo ministrą. Būtų gerai, bet kažkur dingo. Jeigu kolegos surastų… Gerbiamasis ministre Sinkevičiau, ar norėtute pateikti Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 4 priedo pakeitimo įstatymo projektą, kuris numatytas po pietų 16.00 valandą? Nenori. Mojuoja, priešinasi.
Gerbiamieji kolegos, padarėme mažytę klaidą dėl Seimo nutarimo „Dėl Privatizavimo komisijos“. Pagrindinis komitetas – Ekonomikos komitetas, papildomų nėra. Siūloma svarstyti…
Gerbiamasis Remigijau, kada norėtute svarstyti Privatizavimo komisijos? Galite pasakyti iš vietos.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Būtų gerai ketvirtadienį arba tada gegužės antrą savaitę, nes komitete apsvarstysime, parengsime nutarimą, išskirsime pirmininko skyrimą atskirai ir sudėtį, tada liks tiktai formalumas.
PIRMININKAS. Tada gegužės 7 d.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū. Tinka.

11.14 val.
Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-40 (pateikimas)

PIRMININKAS. Dėkoju. Gerai, kolegos. A. Dumčius, matau, sėdi salėje. Gerbiamasis Arimantai, ar jūs pasiruošęs pateikti Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą? 2-7 popietinis. Kviečiu jus į tribūną.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkui, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, teikiame Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimą. Metinėse sąmatose turi būti numatoma ne 20 % vietinės reikšmės keliams taisyti, remontuoti, prižiūrėti, saugaus eismo sąlygoms užtikrinti, o siūlome padidinti, siūlau iki 40 %.
Trumpai pasakius, motyvas toks. Padarius prospektinį tyrimą, kaip panaudojamos šios lėšos Lietuvoje… Yra 60 tūkst. vietinės reikšmės kelių miestų viduje, miestai, o jie irgi surenka lėšas (iš esmės ir didieji, ir mažieji), gauna tik 20 % vietinės reikšmės keliams. Visa kita – 75 % skiriami valstybiniams ir 5 % rezervui. Manyčiau, kad čia yra labai stiprus diskriminavimas tų, kurie surenka tas lėšas. Todėl šitą padidinimą pasiūlėme padaryti. Be abejo, aš labai prašyčiau pirmininko, kad po manęs ir alternatyvūs būtų, tai R. Tamašunienės, nes ten truputį mažesnis procentas. Ji pateiks. Ačiū.
PIRMININKAS. Gerbiamasis pranešėjau, grįžkite į tribūną. Jūsų nori paklausti keturi Seimo nariai.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Pasiruošęs.
PIRMININKAS. Pirmasis klausia B. Pauža.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamasis pranešėjau, aš suprantu jūsų pasiūlymą ir poziciją, nes Kaunas nugyveno kelius tiek, kad jau negalima važiuoti per Kauną, be abejo, valdant konservatoriams, jūs tai ir siūlote. Bet mano labai paprastas klausimas. Kaip jūs čia taip susiorientavote? Jūs per aną kadenciją siūlėte 60 %, dabar gerokai sumažinote. Ką, jūs manote, kad tie keliai pasitaisė jums valdant? Ačiū.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis Broniau, kurį labai gerbiu ir gerai pažįstu. Ne dėl Kauno mes tai siūlome, dėl visos Lietuvos. Mažuose miestuose su keliais darosi negeri dalykai. Vienas momentas.
Antras momentas. Tuos 60 %… Čia jūs populistiškai pakalbėjote. Čia parašyta 40 %.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų klausia G. Mikolaitis.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, jūs esate teisus. Vietinių kelių būklę mes žinome, ypač kaimų vietinių keliukų, bet jeigu kitas variantas. Regionų keliai (tai vieškelių programa), kur važiuoja autobusai, ekskursijos, dulka, o taisysime tiktai takiuką. Kelio netaisysime, taisysime takelius, gal taip reikėtų palyginti. Ar nereikėtų pirma užbaigti vieškelių asfaltavimo programos, o paskui pereiti prie vietinių kelių?
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Klausykite, čia vieškelis vieškeliu. Kalbame apie valstybinės reikšmės rimtus kelius, o miestų viduje jūs matote, kas yra. Tarp kitko, aš ir B. Paužai, ir jums atsakysiu dėl Kauno. Šiuo metu vėl yra intensyviai pilamas tas žvyrelis į duobeles, kad nenulūžtų ašys ir panašiai. Čia yra gryna nesąmonė. Vienąkart susipraskime daryti normalius kelius su rimtu pagrindu, kad būtų dešimtmečiams, o ne vieniems metams ir ne pinigams plauti. Baikime tuos reikalus! Ačiū.
PIRMININKAS. Jus klausia K. Komskis.
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, iš tiesų pasiūlymas savivaldybėms tikrai patrauklus, bet sakykite, kiek tas padidintas procentas nuo 20 % iki 40 %, kokia suma padidės ir kiek negaus vis dėlto regionų magistraliniai keliai? Kiek sumažės? Ar apskritai nenukentės?
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Aš iš karto sakau, gerbiamasis Kęstuti, aišku, reikia Vyriausybės nuomonės. Paskaičiavimo, kiek, kokia suma, aš negaliu jums atsakyti. Aš tik galiu pasakyti, kad tris kartus mažiau gauna miestai, miesteliai, negu jie atiduoda. Čia jau blogai.
PIRMININKAS. Dėkoju. P. Gražulis. Dar vienas.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, iš tikro čia kaip tą paklodę mes traukiame nuo vienų ant kitų, o ta paklodė yra labai siaura. Matome, jeigu žiūrime, kas darosi kaimyninėse šalyse, ypač Lenkijoje, kur nuolat stebėjomės, kad keliai prasti, o dabar jau tikrai žengia į priekį. Ar iš principo šitoks paklodės patraukimas į kaimo pusę išspręs tą kelių būklės problemą, o ji yra be galo aktuali? Paimkite… Jūs irgi esate kaunietis. Važiuojant nuo IX forto pro HES, tragedija! Duobė ant duobės, ant tos duobės dar duobė, o toj duobėj dar dvi duobės. Regioniniai keliai prastos būklės ir miestų keliai – tragedija, bet gal mes prioritetų nemokame nustatyti? Statome estakadas, statome didžiausius apvažiavimus, o keliai yra duobėti. Gal pirmiausia priimame kokią nors strategiją, užlopome duobes, o po to kas lieka jau kelių plėtrai? Ar ne taip būtų protingiau? O dabar dažnai, ne paslaptis, ten, kur gyvena meras ar kitas koks įtakingas ponaitis arba stambus ūkininkas, ten asfaltuojama, o duobių neužtaisome. Kažkaip reikėtų plačiau šitą klausimą spręsti.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Labai gal ir logiška dėl strategijos. Aš savo nuomonę galiu dviem aspektais pasakyti. Pirma. Dėl valstybinių kelių mes turime gana rimtas investicijas iš Europos Sąjungos. Ar mes jas tikslingai panaudojame, šiandien pagalvokime. Tai yra vienas strateginis momentas dėl valstybinių kelių.
Antra. Savo vietines lėšas mes metame į tą vietą, valstybinį sektorių didiesiems keliams, o jas galėtume panaudoti tiems miestams, miesteliams sutvarkyti, o anuos iš Europos Sąjungos nepakankamai gerai logiškai panaudojame. Štai ir visa strategija. Todėl ir siūlome šitą įstatymą. Permąstykime strategiją.
Toliau, keliai. Kiek galima tas duobes laikinai lyginti? Metams, ne daugiau. Darykime kapitalinius dalykus.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Nuomonė už – pats A. Dumčius. Nelabai gerai. R. Juknevičienė.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš labai nuoširdžiai prašau bent jau po pateikimo ir valdančiąją daugumą pritarti šiam projektui, nes esu giliai susipažinusi su situacija ir nėra kitų išeičių, kaip tik bandyti subalansuoti pinigų srautus. Tai yra ne vien tik Kaunui, tai yra ir Vilniui, ir kitiems miestams, ir mažesniems. Pavyzdį galiu pasakyti. Mano apygarda, Jonavos gatvė – duobės pavasarį, kaip ir visada. Pradėjo remontuoti, pasižiūrėjome situaciją – 4 centimetrai asfalto, o po juo smėlis. Vadinasi, iš tikrųjų teisus Seimo narys, pristatęs šitą projektą, – sovietinės gatvės, sovietiniais laikais tiesti keliai tiesiog jau žlunga, viskas griūna ir reikia esminio kitokio požiūrio. Vienos savivaldybės tikrai nieko nepadarys su šitokia situacija. Todėl labai kviečiu po pateikimo pritarti šitam pasiūlymui ir bandyti… Pritariu ir P. Gražuliui šį kartą, tikrai reikia esminio požiūrio ir savivaldybėms pagelbėti šiuo klausimu, o mes tai galime padaryti.
PIRMININKAS. Prieš kalba P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš manau, kad siauros paklodės tampymas iš vienos pusės į kitą tikrai neišsprendžia tos problemos. Mes visi matom, kad kelių būklė Lietuvoje prastėja, ir ne tik miestuose. Aš manau, kad miestai truputį racionaliau turėtų naudoti biudžeto lėšas. Paimkime Kauną. Man Kauno miestas panašus į asocialią šeimą – asociali šeima gauna pinigus, juos prageria, prabaliavoja, taip ir Kaunas: festivaliai, mugės, pinigus išleidžia visokioms mugėms, baliavoja beveik kiekvieną savaitę, o keliams pinigų nėra. Tai gal tų festivalių reikėtų truputį mažiau, užlopykim tuos kelius, tas skyles ir po to, kaip sakoma, linksminkimės! Dabar tiesiog gėda ne tik iš Europos Sąjungos atsivežti kažkokį svečią, bet gėda atsivežti svečią ir iš NVS šalių, iš Rusijos. Jie stebisi atvažiavę, kas čia darosi pas jus Kaune? Daugiau kaip dvidešimt metų nepriklausoma Lietuva, jau anekdotai sklinda apie Kauną. Amžiną atilsį V. Šapranauskas sakė šitaip: „Kada ištirpsta sniegas, Kaune ištirpsta ir asfaltas.“
Yra daug problemų ir jas reikėtų spręsti, bet daug problemų yra ir dėl regioninių kelių. Galbūt reikia ieškoti, iš kur gauti papildomą finansavimą, kad tas problemas išspręstume. Antras dalykas. Gal tuos pačius brangiausius darbus, kurie labai daug kainuoja (pavyzdžiui, aplinkkelių rengimas), atlikime tik po to, kai suremontuosime gatves, kai nebus tų duobių gatvėse. Paskui jau statykime tiltus, estakadas, viadukus, apvažiavimus. Jeigu mes neatsisakysime svarbių projektų, vis tiek tų lėšų trūks. Manau, kad tai yra laikinas ir tik iš dalies sprendžiantis problemą…
PIRMININKAS. Gerbiamasis Petrai, 2 min., mes suprantame jūsų susirūpinimą keliais. Labai ačiū. Balsuojame.
Už – 48, prieš – 1, susilaikė 27. Po pateikimo pritarta. Prie šoninio mikrofono I. Šiaulienė.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, kadangi tai yra susiję su finansais, su lėšomis, aš prašau dėl šio įstatymo projekto Vyriausybės išvados.
PIRMININKAS. Dėkoju. Tą ir norėjau pasakyti. (Balsai salėje) Pagrindiniu siūlomas Biudžeto ir finansų komitetas, papildomu – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Siūloma svarstyti birželio 11 d., prieštaravimų nėra? Sutarta. Ir, kaip prašė Socialdemokratų frakcijos seniūnė, prašome Vyriausybės išvados.

11.27 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas Nr. XIIP-489 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Svarstome kitą įstatymo projektą, 2-12 klausimą. Aš matau salėje K. Starkevičių. Gerbiamasis Starkevičiau, kviečiu jus į tribūną pristatyti Seimo nutarimo „Dėl Seimo nutarimo „Dėl Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektą Nr. XIIP-489. Ir jūsų siūlomą nutarimo „Dėl žemės pardavimo užsieniečiams pereinamojo laikotarpio pratęsimo“ projektą Nr. XIIP-415.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Iš tikrųjų pirmasis klausimas yra formalus, nes aš surinkau 49 parašus dėl įtraukimo, bet dabar reikia papildyti darbotvarkę būtent dėl to klausimo, kurį pristatė posėdžio pirmininkas, t. y. dėl žemės pardavimo užsieniečiams atidėjimo. Siūlyčiau pritarti.
PIRMININKAS. Čia nutarimas.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Taip.
PIRMININKAS. Dėl nutarimo nori klausti ponas E. Gentvilas.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Čia tik dėl to, kad įtrauktume.
PIRMININKAS. Ne jums dabar suteikėme mikrofoną.
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū. Gerbiamasis Starkevičiau, matyt, mes tuo ir skiriamės, kad jūs sakote (mano manymu, šiek tiek pataikaudamas Lietuvos kaimo žmonėms), kad ieškome būdų, kaip pratęsti. Tai mano klausimas ir kartu mano pozicija tokia – aš nematau juridinių galimybių…
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, dabar mes kalbame tik apie programą.
E. GENTVILAS (LSF). Supratau. Atsiprašau.
PIRMININKAS. Aš suprantu, kad jūs jau kalbate dėl klausimo. Dar nepristatytas. Dėl programos kas nors nori klausti? (Balsai salėje) Nėra norinčių. Ar galime pritarti po pateikimo? (Balsai salėje) Galime. Nėra prieštaraujančių.
Svarstymo stadija. Ar nori kas nors kalbėti diskusijoje? Nėra užsirašiusių. Galime pritarti po svarstymo? (Balsai salėje) Pritariame.
Priėmimo stadija. Norinčių kalbėti už, prieš nėra. Balsuojame dėl Seimo nutarimo „Dėl Seimo nutarimo „Dėl Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ (projekto Nr. XIIP-489) priėmimo.

Šio nutarimo priėmimas

Už balsavo 63, prieš – 2, susilaikė 8. Nutarimas priimtas. (Gongas)

11.30 val.
Seimo nutarimo „Dėl žemės pardavimo užsieniečiams pereinamojo laikotarpio pratęsimo“ projektas Nr. XIIP-415 (pateikimas)

Svarstome Seimo nutarimo „Dėl žemės pardavimo užsieniečiams pereinamojo laikotarpio pratęsimo“ projektą Nr. XIIP-415. Dabar vėl kviečiu į tribūną pranešėją K. Starkevičių.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Šio nutarimo tikslas – suteikti mūsų Vyriausybei galimybę derėtis. Aš iš karto atsakau tiems, kurie galbūt sako, kad šiuo klausimu nėra jokių galimybių derėtis. Aš galiu pasakyti, kad galimybių derėtis tikrai yra, nes būtent Stojimo sutartyje buvo aiškiai pasakyta, kad įstojus į Europos Sąjungą bus užtikrintos lygiateisės sąlygos visiems Europos Sąjungos nariams dirbti žemės ūkyje vienodomis sąlygomis. Po stojimo 2004 m. prabėgo geras dešimtmetis, deja, tos sąlygos ūkininkauti senojoje Europoje ir naujojoje Europoje nėra vienodos. Paimkime tiesiogines išmokas. Turėjome daug vilčių, kad nuo 2014 m. jos bus suvienodintos, tačiau net ir 2020 m. jos sieks tik 75 % bendrojo Europos Sąjungos vidurkio. Europos Sąjungos vidurkis šiandien yra 268 EUR, o Lietuvos tada bus tik 196 EUR, dabar yra 143 EUR. Štai tas lygiateisiškumo principas vienodai ūkininkauti.
Antras momentas, kuris yra svarbus ir atveria kelią mums derėtis (aš kalbėjau ir su mūsų derybininku P. Auštrevičiumi). Iš tikrųjų manau, kad labai gerai suderėta ir aš įžiūriu galimybę. Pasakyta, septyneri metai ir paskui derybos. Bet kiek tų derybų bus, nėra užfiksuota. Ar vienerios, ar dvejos derybos. Taip, vieną šansą mes jau išnaudojome, teko derėtis, tai buvo lengviau, gavome jūsų pritarimą, kaip tada, Vyriausybė pritarė, ir pasiekėme, kad būtų 10 metų. Kad dabartiniu metu sakytume, kad jau nėra kito laikotarpio, tikrai aš nesutinku, nes sutartyje iš tikrųjų nėra pasakyta, kad tik vieną kartą derėtis. Mes turime šansą jau ir sutartyje, mūsų Vyriausybė turi šansą derėtis. Taip yra.
Dabar dar dėl kito momento. Ką daro kitos šalys? Pažiūrėsime į Vengriją. Vengrija uždraudė užsieniečiams įsigyti ūkio paskirties sklypų žemę. Štai paprasčiausias yra Vengrijos sprendimas, jie, kaip žinote, stojo į Europos Sąjungą vienu metu. Ką ruošiasi daryti kaimyninės šalys? Slovėnija ruošiasi eiti panašiu keliu, nes vis dėlto sąlygos nesuvienodintos, taip pat derėtis. Tą patį galvoja ir latviai. Dar pasižiūrėkime į savo aplinką. Lenkai iš karto yra išsiderėję 12 metų. Tai šiuo atveju mes atsiduriame kaip saloje, kur iš tikrųjų mūsų žemė taps patrauklia preke. Ir dar dėl ko patrauklia? Mūsų ūkininkai visą laikotarpį pagrindinį dėmesį skyrė ne žemės sklypams konsoliduoti, žemei pirkti, tam irgi lėšų atidėjo, bet jie tiek ir neturėjo tų lėšų ir negalėjo, nes reikėjo modernizuoti ūkius. Jie pagrindines investicijas skyrė būtent tam reikalui. Ir šiuo metu pasakysiu tiems, kurie tikisi, kad pakils žemės kaina. Taip, Europos Sąjungos šalyse senbuvėse yra daug didesnė kaina, bet kad jie atvažiavę pirks labai jau brangiau žemę, negu dabar yra, gal šiek tiek ir daugiau mokės, tačiau ne tiek, kiek pas save. Jie paprasčiausia investuos į ateitį, skirtumas bus tik tas: nupirks iš mūsų, mes būsime tik samdiniai savo žemės. Taigi, matyčiau, suteikime šansą dar derėtis, nes būtent naujosios Europos Sąjungos šalys eina šia linkme. Ir Vyriausybei, aš manau, tikrai bus kaip dar vienas iš argumentų, kad derybos būtų rezultatyvesnės, bent gal bus pradėta kalbėti apie tiesioginių išmokų suvienodinimą. Čia kalbama tik apie tą laikotarpį, kol bus suvienodintos tiesioginės išmokos. Taigi, suteikime dar vieną kortą Vyriausybei. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Jūsų užsirašė paklausti daugiau kaip 10 Seimo narių. Pirmasis klausia E. Jonyla.
E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, pritariu jūsų iniciatyvai, juo labiau kad jūs, aš manau, kartu vykdote ir žemdirbių nurodymą ar pageidavimą, išsakytą suvažiavimo metu. Kaimynų pavyzdžiai ir kitų šalių pavyzdžiai rodo, kad šitoje derybų atkarpoje jau mes būtume lyg ir ne vieni. O kaip jūs vis dėlto manote dėl galimybės žemę parduoti akcijų būdu, kai bendrai parduodamas objektas ir kartu parduodama žemė? Kaip jūs žiūrite į tai, ar čia, sakykime, užkirstume mes tam kelią, ar ne? Ačiū.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Čia iš tikrųjų reikėtų dar žengti vieną žingsnį. Mūsų buvusi XV Vyriausybė jau yra parengusi tą projektą. Buvo debatai. Reikia pasakyti, galbūt dėl tokio diskusijų trūkumo ir kai kurių nesupratimų dar nebuvo priimta, tiek ir su žemdirbių savivalda, tiek ir su Žemės ūkio rūmais. Tačiau, grįžus prie šio įstatymo, ten reikia Vyriausybės nutarimo. Mes turime padirbti ir iš tikrųjų užkirsti kelią, kad nebūtų parduodama žemė ir kaip per akcinį kapitalą. Dar aš galiu pasakyti, kad visos šalys… tikrai yra išstudijuota, visa studija padaryta, kaip parduodama žemė užsieniečiams tiek Vokietijoje, tiek Lenkijoje, tiek Danijoje. Iš tikrųjų nėra taip lengva nusipirkti tą žemę, reikia sunešioti devynias kurpaites, ir tai dar nebus aiškus rezultatas. Kiekviena šalis savo pagrindinį nacionalinį turtą iš tikrųjų gina, nesvarbu, nors jie yra ir Europos Sąjungos senbuviai.
PIRMININKAS. Klausia S. Bucevičius. Ruošiasi L. Graužinienė.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis Kazy, kolega, matyt, mes dėl daugelio klausimų dėl kaimo, kaimo reikalų formato dažniausiai sutarėme, ar pozicija būtų, ar opozicija. Gerbiamasis Kazy, aš suprantu jūsų, kaip pasakyti, norą arba mūsų visų norą, kad mūsų žemė išliktų mūsų ūkininkų rankose. Bet dabar kaip buvęs ministras sakykite naujajam ministrui. Kaip jam reikėtų elgtis šiuo atveju, jeigu pasikeistumėte vietomis? Jeigu stovėtų dabar tribūnoje gerbiamasis ministras, ką jūs jam palinkėtumėte, kokį instrumentą?.. Vis tiek dabar praėjo ne visas pusmetis, jūsų derybinė pozicija buvo, žinote pašnekesius su D. Ciolosu ir t. t., ir t. t. Kokį gali naudoti instrumentą, buvusį jums ministraujant. Kitu atveju, gerbiamasis Kazy, aš suprantu, kad mes galime parašyti viską, netgi Teisės departamentas sako, vis dėlto neaišku, kokiu teisiniu pagrindu remdamasi Vyriausybė galėtų atnaujinti tokias derybas. Mes puikiai visi suvokiame, kad 7 plius 3 yra išnaudota. Ką mes toliau darome? Aš šiandien kaip žmogus…
PIRMININKAS. Gerbiamasis klausėjau, minutė klausti.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Ar iš tikrųjų jūs labai tikite ir D. Ciolosu, jis atstovauja… Ką aš palinkėčiau naujam ministrui? Nebijoti pasiginčyti su Europos Sąjungos komisaru ir įrodyti savo tiesą, būtent naujų Sąjungos šalių tiesą. Ir tai galima. Ir dar, dėl ko tai iš tikrųjų argumentas, aš jau minėjau, tai būtų derybinis argumentas todėl, kad stojimo, dėl kurio sutartis buvo 2004 m… kad bus lygios sąlygos. Nėra lygių sąlygų, tai prašome, mieli ponai, arba mums duoti lygias sąlygas, duoti tiesiogines išmokas, arba tada prašom pratęsti šitą pardavimą.
Toliau. Dabar dėl mūsų teisininkų išvadų. Tai čia jie iš viso nusišnekėjo arba nusirašė. Aš galiu pasakyti, štai ką jie rašo: įsigyti žemės ūkio paskirties žemę ir miškus gali būti pratęsta ne ilgiau… Iš viso miškai yra neliečiami, nes Konstitucijoje parašyta, o jie rašo, kad ir dėl miškų reikia derėtis. Tai pirma tegul mūsų teisininkai įsiskaito. Jūs taip netikėkite ir mūsų teisininkais. Mes esame čia tie, kurie priimame įstatymus ir juos keičiame. Taigi iš tikrųjų suteikime mes šansą mūsų Vyriausybei derėtis ir pasiekti geresnių rezultatų dėl tiesioginių išmokų. Aš pirmiausia tai matau tokį argumentą, nes visos kitos naujosios šalys tai daro. Vengrai jau ir pasakė savo žodį. Tikrai nebijokime suteikti mūsų ministrui derybinį šansą, parlamentinį derybinį šansą. Ačiū.
PIRMININKAS. Klausia L. Graužinienė. Ruošiasi V. Kamblevičius.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, jūs, kaip buvęs ministras, turbūt labai gerai išmanote tą sritį, tačiau jūsų teikiamame projekte yra parašyta: pratęsimo, iki bus suvienodintos tiesioginės išmokos visų Europos Sąjungos valstybių. Jūs kaip niekas gerai žinote, kad to niekada nebus. Tas pasiūlymas šiuo aspektu kvepia kažkokiu populizmu. Vienas dalykas. Jeigu jūs būtumėte nurodęs konkretų terminą, iki kada galime derėtis, realiai, pavyzdžiui, 10 metų pratęsti, 5 metus pratęsti, 15, gal būtų tada konkrečiau? Jūs gerai žinote, kad didžiosios valstybės nesutiks, kad tos išmokos būtų vienodos, kad ir kas toje sutartyje bus parašyta. Toks neapčiuopiamas įpareigojimas derėtis. Gal reikėjo sukonkretinti? Jūsų nuomone, koks tas realus terminas, dėl kurio galėtume derėtis, 10 m., 15 m. ar 5 m.?
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Loreta, gerbiu tave visuomet už konstruktyvumą ir dalykinius pasiūlymus. Šiuo atveju irgi klausimas yra diskutuotinas, tačiau, mano manymu, pats derybinis procesas iki tol, kol bus suvienodintos tiesioginės išmokos, dar dabartiniu metu tikrai nėra, kaip pasakėte, populistinis. Nėra. Nes dabar dar derybos vyksta. Parlamentas, ką Taryba buvo priėmusi, atmetė. Bet šanso nebus, kai jau Parlamentas patvirtins. Dabartiniu metu, aišku, motyvavo krize. Prieš tai buvo, kad jau nuo 2014 m. bus tie 196 Lt. Tai būtų dar pusė bėdos, o iki 2020 m. išsilygintų. Bet dabar jie net nekalba, iki kurių metų išsilygins. Tai tegul jie prakalba pirmiausia. Taip, gerai. Bet išsilygins, na, tegul ne 2020 m. pasako, gal 2022 m. arba 2020 m., ir mus tai tenkins. Kaip aš sakau, čia yra derybinė korta, kuri, jeigu būtų jau po Europos Parlamento priėmimo, taip, būtų šaukštai po pietų. Mes dabar dar, manau, pačiu laiku. Juo labiau bus mūsų pirmininkavimas ir vėl galėsime naudoti tą kortą. Todėl ačiū, Loreta, už pasiūlymus, jie geri ir dalykiniai.
PIRMININKAS. Klausia V. Kamblevičius. Ruošiasi G. Mikolaitis. Tik prašau minutę klausti ir, gerbiamasis Starkevičiau, nekartokite atsakydamas, nes kai ką girdžiu jau tą patį.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis kolega, iš tikrųjų aš irgi esu už tai, kad būtų pratęsta. Bet aš mąstau, kad ir ką mes darysime, vis tiek bus tas pats. Ar žemgrobiai, ar užsieniečiai – tai beveik vieni ir tie patys. Tai vienas klausimas. Aš manau, kad norint išspręsti šitą problemą, matyt, reikia, jei pratęsime, įvesti tam tikrus saugiklius, kad žemę galėtų parduoti tik jaunimui kaimuose, vidutiniam ūkininkui arba smulkiam. Tada iš tikrųjų ta žemė papuls į mūsų lietuvių rankas. O taip – vienas ir tas pats. Kaip jums atrodo?
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš rytoj komiteto nariams (turėsime rytoj komiteto posėdį) pateiksiu būtent tą saugiklių projektą. Gerai?
PIRMININKAS. Klausia G. Mikolaitis. Ruošiasi P. Auštrevičius.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, jūs turbūt puikiai žinote, derybinėje sutartyje buvo pasirašyta pozicija iš viso be pereinamojo laikotarpio. Tai mums tada su tuometiniu komiteto pirmininku G. Kniukšta pavyko įrodyti Vyriausybei, kad reikia iš naujo derėtis ir buvo pradėtos derybos. Šiandien pasisakau už tai, kad būtų pratęstas šis derybinis laikotarpis, kad užsieniečiai negalėtų pirkti žemės. Bet kaip mūsų žemdirbiui apsisaugoti nuo mūsų vietinių oligarchų, kad nupirktų pats žemdirbys, o ne nupirktų supirkinėtojai? Bet jūs pasakėte, kad teiksite saugiklių įstatymą, gal ten bus? Ar teisingai sakau?
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Taip. Ir kviečiu taip pat, aš jums galėsiu rytoj persiųsti tą projektą, kurį turime, padiskutuokime. Aš manau, dabar atėjo pats metas. Dar XV Vyriausybėje mes diskutavome, tačiau pritrūkome laiko. Gal patobulinę bendromis jėgomis pasieksime tikrai maksimaliai teigiamą rezultatą.
PIRMININKAS. Klausia P. Auštrevičius ir paskutinis E. Gentvilas.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Posėdžio pirmininke, gerbiamasis pranešėjau, dėkui iš tikrųjų už derybų rezultatų įvertinimą. Taip, mūsų teisinės formuluotės leidžia daug ką. Bet klausimas yra kitoks. Ar reikiamu būdu mes galime jomis pasinaudoti? Aš kalbu apie teisinę kalbą, realius argumentus ir kitą derybinę pusę. Gerbiamasis pranešėjau, aš noriu paklausti jūsų tokio klausimo. Ar yra bandymų koordinuoti poziciją tarp panašių valstybių su tais pačiais latviais ar lenkais, iš kitos pusės, ar būta jau kokių nors kontaktų? Jūs žinote, ar Vyriausybė bandė kalbėtis su Europos Komisijos teisininkais ir ar dėstė šitą objektyvia informacija pagrįstą situaciją, ar gavo kokius nors atsakymus iš kitos pusės, nes deryboms reikia partnerio? Ar mes turime tą partnerį?
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Taip. Ačiū už gerą klausimą. Komitetas buvo išvykęs į Latviją ir su latvių kolegomis šį klausimą jau aptarė. Antras momentas, mes derybų partnerį turime. Tai yra Vokietija, su kuria esame taip pat pasirašę sutartį ir ji būtent palaiko mūsų sprendimus. Aišku, mes kai kur irgi juos palaikome. Taigi partneris yra labai labai tvirtas ir rimtas.
Aišku, reikia ir toliau šį klausimą su naujosiomis šalimis derinti, ką mes darėme ir per pirmą etapą, būtent dėl tų tiesioginių išmokų suvienodinimo. Bet, kaip minėjau, dabar viskas yra Parlamente, tai kartu dar nereikia palaidoti visų šansų. O iš tikrųjų aš jums noriu padėkoti už tai, kaip jūs ir pasakėte, pačios formuluotės leidžia dar toliau derėtis, nes jos paliktos atviros. Ir dar pakartosiu, labai dėkui, kad jūs palikote miškus. Miškai net Konstitucijoje nepakeisti, kad jų negalima parduoti užsieniečiams. O Teisės departamentas čia būtent rašo, kad mes turime dar, jeigu derėsimės, derėtis ir dėl miškų. Tai aš ką ir sakau, Teisės departamentas turi taip pat geriau išmanyti. Galbūt ne išmanyti, bet šiuo atveju įsiskaityti į pačią Stojimo sutartį.
PIRMININKAS. Klausia E. Gentvilas.
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū. Labai simptomatiškai nuskambėjo pono G. Mikolaičio klausimas apie tuos oligarchus, kurie atsirado Lietuvos žemės rinkoje. Ir žinote dėl ko jie atsirado? Dėl to, kad buvo uždrausta ateiti kokiam nors kitam kapitalui. Tai lietuviškas kapitalas labai pigiai susipirko. Ir klausimas ponui K. Starkevičiui.
Ar jūs sutinkate, kad toks kapitalo judėjimo ribojimas iš esmės yra peilis po kaklu mūsų žemės sklypų pardavėjams, kurie galėtų gauti didesnius pinigus, jeigu būtų laisvas pinigų judėjimas, tačiau šiandien tokios iniciatyvos kaip jūsų, veda prie to, kad ir toliau tie oligarchai susipirkinės dar pigiau ir pasidalins Lietuvą, o tuomet perparduos tiems patiems užsieniečiams, dėl kurių čia dabar visi vaidina, ganėtinai populistiškai vaidina, kad bijome užsienio kapitalo. Taigi koncentruojasi savose rankose viskas. Ačiū.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, geras klausimas. Aš atsakau į pirmąją dalį. Kada buvo atidaryta Pandoros skrynia tiems oligarchams susipirkti žemę? Tai 2002 m. Pasižiūrėkime, kas tada, prisiminkime, buvo valdžioje. Aš neminėsiu. Mes esame politikai, bet žmonės ir visuomenė žino. Buvo leista juridiniams asmenims. Juridiniams asmenims. Ir tada kontrolės mechanizmas… O kontrolės mechanizmas buvo visiškai nesukurtas. Ką reiškia juridinis asmuo? Įsikūrė akcinė bendrovė numeris vienas, numeris du, numeris trys ir perka žemės, kiek nori. Ir tie ribojimai 500 ha nuėjo niekur. Tai čia yra klaidos. Mes dabar saugikliais galvojame, kaip jas šiek tiek pataisyti.
Dėl antros klausimo dalies, būtent dėl tų kainų, kaip tos kainos kis, aš tik galiu pasakyti, negalvokime, kad tie užsieniečiai mokės tiek pat už tą žemę, kaip ir Vokietijoje moka ar Anglijoje, ar Airijoje moka. Jie tiek čia Lietuvoje nemokės. Jie mokės tik gal šiek tiek daugiau. Ir ta rinka nelabai kuo pasikeis. Bet, svarbiausia, mes išmušime kortą nacionaliniam saugumui. Vis dėlto užsienietis nusipirkęs, kam perparduos tą žemę, taip pat yra šiandien sunkiai aišku.
Ir dar vienas momentas, tai Vilnijos krašte nuosavybė dar nėra atkurta. Dar vienas, kurį aš pamiršau, vieną iš svarbiausių. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame K. Starkevičiui. Gerbiamieji kolegos, užtrukome su klausimais 5 min. daugiau. Taigi balsuojame. Motyvai už, prieš. Už – J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad Seimas negali likti abejingas esant tokiai situacijai, kai artėja pereinamojo laikotarpio pabaiga dėl žemės pardavimo ribojimo Europos Sąjungos piliečiams. Aš manau, kad mūsų nutarimų priėmimas bus geras, naudingas impulsas Vyriausybei ryžtingiau veikti tuo klausimu, nes aš pats prieš kelias savaites įsitikinau, kad Vyriausybė, konkrečiai Ministras Pirmininkas, vengia tiesiai atsakyti į tą klausimą, kokia yra pozicija. Nes kai kreipiausi į Ministrą Pirmininką, atsakymą gavau tik iš žemės ūkio viceministrės, kuri rašo apie saugiklių įstatymą, viskas gerai, reikia to įstatymo projekto, bet kas numatyta daryti, kad įsijungtų Užsienio reikalų ministerija, kad mūsų ambasadoriai gautų įpareigojimus veikti tuo klausimu ir bent jau aiškintis dėl kitų šalių pozicijos ir mūsų perspektyvų, tai tokių dalykų aš neradau tame atsakyme. Manau, Seimo pozicijos išsakymas būtų sveikas dalykas ir kviečiu balsuoti už K. Starkevičiaus projektą.
PIRMININKAS. Prieš kalba E. Gentvilas.
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū. Prieš 11 metų dariau spaudos konferenciją Seime, dar kituose rūmuose, ir sakiau, kad draudimas įleisti kapitalą ir laisvai konkuruoti kapitalui dėl žemės, kurią nori nusipirkti, atves prie to, kad atsiras vietiniai berniukai, kurie supirks žemę, kurią anksčiau ar vėliau perparduos tiems patiems užsieniečiams. Ir štai šita marža, kai nusipirko labai pigiai, apgaudami mūsų žmones, ir parduos konsolidavę sklypus labai brangiai, šita pelno marža liks šitų berniukų rankose. Taip kol kas viskas ir vyksta.
Pone Mikolaiti, nereikia stebėtis, jūs žinote, kad mano pozicija prieš 11 metų buvo kitokia, ir dabar stebitės dėl oligarchų. Tai tie, kurie šiandien pasisako už tolesnį pratęsimą, vadinasi, pasisako už tolesnę galimybę apribotos, sumažintos konkurencijos sąlygomis ir toliau pigiai supirkti iš lietuvių žemės sklypus ir koncentruoti žemę, kuri kartu yra ir kapitalas kelių ar keliasdešimties akcinių bendrovių rankose.
Todėl tokie siūlymai veda prie to, kad tai, kas vyksta jau dabar, keliolika akcinių bendrovių, kurios intensyviai superka žemę Lietuvoje, pasidalijo Lietuvą jau dabar, nebekonkuruoja kai kuriuose regionuose. Vidurio Lietuvoje vieni superka, Šiaurės Lietuvoje – kiti, kad nesumokėtų per brangiai, nes tada ta pelno marža jiems mažės. Taigi visi šitie siūlymai ir buvusi dešimties metų politika nukreipta prieš žemės savininkus Lietuvoje ieškant galimybių, kaip galima pigiau iš jų nupirkti, nepapildyti jų kišenių ir koncentruoti šitą kapitalą akcinių bendrovių, oligarchų, kurie vėliau gaus pelną pardavę užsieniečiams, rankose. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Balsuojame.
Už – 53, prieš – 4, susilaikė 18. Po pateikimo pritarta. (Balsai salėje)
Minutėlę, paskelbsiu, suteiksiu žodį. Pagrindiniu komitetu siūlomas Kaimo reikalų komitetas. Papildomu gal Užsienio reikalų komitetas ar Europos reikalų komitetas? Manau, Europos reikalų komitetas turėtų pasvarstyti, nes tai yra Europos sutarties dalis. Siūloma svarstyti gegužės 9 d., Europos dienos proga, ne Pergalės dienos. Europos. Gerai.
Prie šoninio – gerbiamasis B. Pauža.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Kadangi tai yra nacionalinis klausimas, man atrodo, reikia paprašyti Vyriausybės išvados, kadangi derėsis Vyriausybė.
PIRMININKAS. Gerbiamasis Broniau, čia ne įstatymas, o Seimo nutarimas. Vyriausybės nuomonės tokiais atvejais neklausiama, čia Seimo sprendimas. Todėl Vyriausybė norės – vykdys mūsų nutarimą ar pateiks kokius nors pasiūlymus, jeigu mes jį iki galo priimsime.
Gerbiamieji kolegos, skelbiu pertrauką iki 12.30 val. Kas negirdėjo – pertrauka.

Pertrauka

12.30 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos radijo ir televizijos komisijos pirmininko ir pavaduotojo paskyrimo“ projektas Nr. XIIP-399(2) (svarstymas ir priėmimas)

PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, tęsiame rytinį posėdį. Svarstome darbotvarkės 1-19 klausimą – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos radijo ir televizijos komisijos pirmininko ir pavaduotojo paskyrimo“ projektą.
Pranešėja – A. Pitrėnienė. Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos! Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas balandžio 10 d. svarstė Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos radijo ir televizijos komisijos pirmininko ir pavaduotojo paskyrimo“ projektą. Atsižvelgta į Seimo kanceliarijos Teisės departamento siūlymus ir priimtas sprendimas iš esmės pritarti ir siūlyti Seimui svarstyti Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos radijo ir televizijos komisijos pirmininko ir pavaduotojo paskyrimo“ projektą. Oi, atsiprašau, nutaria… Ir teikia nutarimo projektą, teisingai pasakiau? Teisingai.
PIRMININKAS. Džiaugiuosi, kad iš antro karto supratote, ką jūs nutarėte. M. Basčio šiandien nėra. Kviečiu I. Šiaulienę. Informacinės visuomenės plėtros komitetas.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Informacinės visuomenės plėtros komitetas taip pat svarstė nutarimo projektą „Dėl radijo ir televizijos komisijos pirmininko ir pavaduotojo paskyrimo“. Skirti komisijos pirmininku E. Vaitekūną, o pirmininko pavaduotoju J. Korenką. Šiam nutarimo projektui komitete pritarta: už – 6, susilaikė 1. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Diskutuoti užsirašė J. Razma. Deja, jo nėra salėje. Teisingai pastebėta, kad šiandien Jurginės. Gerbiamieji kolegos, balsuojame po svarstymo. Ar pritariame Seimo nutarimui „Dėl Lietuvos radijo ir televizijos komisijos pirmininko ir pavaduotojo paskyrimo“.
Už – 39, prieš – 5, susilaikė 9. Nutarimui po svarstymo pritarta.
Gerbiamieji kolegos, slaptas balsavimas už abu kandidatus yra numatytas 13 val. Gerbiamieji kolegos, reikia patvirtinti slapto balsavimo biuletenį. Jų bus du. Dėl E. Vaitekūno paskyrimo Lietuvos radijo ir televizijos komisijos pirmininku. Yra tradicinė forma – už, prieš, susilaikė. Jūs turėsite du išbraukti, vieną palikti. Analogiškas… (Balsai salėje)
Gerbiamieji kolegos, ar dėl J. Korenkos neprieštarausite, kad mes irgi balsuotume slaptai, kad nereikėtų daryti dvigubų procedūrų, nes po to užtruks laiko? Vienu metu. Jo biuletenis bus analogiškas. Slapto balsavimo biuletenis dėl J. Korenkos paskyrimo Lietuvos radijo ir televizijos komisijos pirmininko pavaduotoju. Irgi trys langeliai – už, prieš, susilaikau. Du išbrauksite. Galbūt reikėtų priminti komisijos narius.
Gerbiamieji kolegos, primenu balsų skaičiavimo grupės narius. A. Ažubalis (Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių-demokratų frakcija), A. Dumbrava (frakcija „Tvarka ir teisingumas“), V. Filipovičienė (Darbo partijos frakcija), A. Kašėta (Liberalų sąjūdžio frakcija), O. Leiputė (Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija), M. Mackevič (Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcija) ir J. Varkala (frakcija „Drąsos kelias“). Jeigu ko nors nėra šiandien iš frakcijų, paprašytume, kad frakcijos vadovybė paskirtų žmogų nuo frakcijos, kad būtų skaičiavimo komisijoje. Man pataria, nors aš pasakiau, kad balsavimas bus 13.00 val., bet mes apsispręsime iškart, kai tiktai priimsime sprendimą dėl kito Seimo nutarimo.

12.36 val.
Seimo nutarimo „Dėl Raimondo Šukio paskyrimo Seimo kontrolieriumi“ projektas Nr. XIIP-454(2) (svarstymas ir priėmimas)

Darbotvarkės 1-20 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Raimondo Šukio paskyrimo Seimo kontrolieriumi“ projektas. Pranešėjas – L. Talmontas, Žmogaus teisių komitetas.
L. TALMONT (LLRAF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamieji Seimo nariai, Žmogaus teisių komitetas svarstė nutarimo projektą „Dėl Raimondo Šukio paskyrimo Seimo kontrolieriumi“. Komiteto sprendimas ir pasiūlymai: pritarti komiteto išvadoms ir komiteto patobulintam Seimo nutarimo projektui. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu už.
PIRMININKAS. Dėkojame pirmininkui. Kandidatas nenori. Yra frakcijų atstovų pasisakymai. Ar Socialdemokratų frakcijos seniūnė eis kalbėti? Gerbiamieji kolegos, dėl R. Šukio. Nenori. Tėvynės sąjungos? Nenori. Liberalų sąjūdis? Nenori. Darbo partija? Nėra norinčių. Yra. P. Narkevičius, Darbo partijos frakcijos seniūno pavaduotojas.
P. NARKEVIČIUS (DPF). Tiesiog noriu pranešti, kad kandidatas buvo mūsų frakcijoje, frakcijoje buvo užduoti klausimai. Iš tikrųjų Darbo partijos frakcija parems šį kandidatą. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame Darbo partijos frakcijai. „Tvarka ir teisingumas“? Gerbiamasis Petrai, ar nenorite nieko dėl R. Šukio? Turite teisę eiti ir kalbėti. Nenorite. Lenkų rinkimų akcija? Pritaria. Teisingai, frakcija „Drąsos kelias“. Gerbiamoji Aurelija, nedaužysiu tribūnos, bet noriu paklausti, ar frakcija „Drąsos kelias“ nori kalbėti dėl R. Šukio? Nenorite. Dėkojame. Mišri Seimo grupė? Nenorite. Dėkojame.
Užsirašiusių kalbėti nėra. Ar galime bendru sutarimu… Čia pritarimo nereikia. Taigi slaptas balsavimas bus irgi vėliau.
Turėtume pasitvirtinti slapto balsavimo biuletenį dėl Seimo nutarimo „Dėl Raimondo Šukio paskyrimo Seimo kontrolieriumi“. Vėl tradiciniai trys langeliai: už, prieš, susilaikė. Išbraukiate du, vieną paliekate. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritariame.
Gerbiamieji kolegos, mes čia pasitarėme, balsavimo pradžią darysime nuo 13.00 val. iki 13.30 val. Po to bus iki 15.00 val. pertrauka.

12.40 val.
Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-453 (pateikimas)

Dabar mes dar išnagrinėsime keletą projektų, kurių nespėjome išnagrinėti. Matau salėje R. Tamašunienę. Alternatyvus Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Kviečiu į tribūną.
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, teikiu Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo projektą.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, telefono muzikėlės klausykite gal kitoje vietoje. Išjunkite garsą. Labai ačiū. Atsiprašau, pranešėja.
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Siūlome 10 straipsnio 4 dalyje vietoje skaičiaus 20 % įrašyti skaičių 30 %. Žinoma, vietinės reikšmės kelių būklė yra viena aktualiausių problemų. Vietiniai keliai ir gatvės sudaro didžiausią visų Lietuvos kelių dalį. Sparčiai didėjant eismo intensyvumui, transporto infrastruktūra neužtikrina regionų ekonominės, socialinės plėtros, neigiamai veikia aplinką ir netenkina gyventojų poreikių. Tai sukelia didelį bendruomenės nepasitenkinimą, o savivaldybės yra nepajėgios pačios šio klausimo spręsti.
Apie šios problemos aktualumą ir siūlymą padidinti finansavimą vietiniams keliams (metinėse Susisiekimo ministerijos sąmatose numatyta 30 %) vienu balsu kalba ir savivaldybių vadovai, ir seniūnijos, ir verslo atstovai, kurie numatė plėtoti verslą regionuose, ir, be abejo, gyventojai, su kuriais Seimo nariams tenka nuolat susidurti. Kas antras interesantas, atėjęs pasikalbėti su Seimo nariu, vis dėlto kelia prastos kelių būklės klausimą. Kita klausimo dalis – kada ši problema bus sprendžiama? Manau, visų partijų rinkimų programose ir nuostatose yra bent užsimenama apie kelių būklės gerinimą, siekiant užtikrinti pirmiausia eismo dalyvių saugumą.
Be to, noriu pabrėžti, kad Lietuvos savivaldybių asociacija, išreikšdama palaikymą ir akcentuodama šio siūlomo projekto teikimą tinkamu laiku, pabrėžė, kad Lietuvos Respublikos kelių priežiūros ir plėtros finansavimo programa ir įstatymo 10 straipsnio pakeitimo projektas Nr. XIIP-453 atitinka Europos vietos savivaldos chartijos ir Lietuvos Konstitucijos dvasią. Konstitucijos 120 straipsnyje kalbama, kad valstybė remia savivaldybes, taip pat kad negalima mažinti įstatyme numatytų išlaidų, kol tie įstatymai nepakeisti.
Pastaraisiais metais gerokai sumažėjo ne tik savivaldybių biudžetų savarankiškosios pajamos (būtent iš savarankiškųjų pajamų yra skiriama biudžeto dalis miestų gatvėms arba vietiniams keliams taisyti), bet ir savivaldybėms skiriamos lėšos iš valstybės biudžeto KPP programos.
Savivaldybių problemos gilėja. Pateikiu tokių pavyzdžių. Iš 2008 m. numatytų skirti keliams 1 mlrd. 800 tūkst. Lt savivaldybėms buvo numatyta tik 400 mln., 2009 m. – jau tik 155 mln., be to, 50 mln. iš jų negavo, nes atidėjimą už atliktus remonto darbus perkėlė į 2010 m. 2010 m. planuota skirti 270 mln., taip pat buvo 45 mln. 2009 m. įsiskolinimams apmokėti. Susisiekimo ministerija ir Vyriausybė šių metų programoje numatė skirti šiek tiek didesnį finansavimą, kas iš tikrųjų neužtikrina poreikio vietinės reikšmės keliams ir gatvėms.
Jeigu kalbėtume apie pačius vietinės reikšmės kelius ir gatves, bendras jų ilgis nuolat didėja ir didės dėl miestų plėtros. Šiuo metu apie 74 % visų Lietuvos kelių ilgio sudaro vietinės reikšmės keliai ir gatvės. Iš jų tik 16 % (tai 10 tūkst. kilometrų) yra asfalto ir trinkelių grindinio keliai ir gatvės, likusi dalis (97,3 %) asfalto dangos neturi. Tai yra žvyrkeliai ir gruntiniai keliai.
Aktyviausiai naudojamų ir labiausiai nudėvimų miestų kelių, kurių ilgis taip pat sudaro 28 %, palyginti su valstybinės reikšmės kelių ilgiu, būklė nuolat blogėja, o Lietuva (čia jau reikia mums pasigirti) iš tikrųjų yra labai motorizuota šalis. Pagal Europos Sąjungos vidurkį automobilių skaičius, tenkantis tūkstančiui gyventojų, Lietuvoje yra 600 automobilių.
Nekreipimas dėmesio į šią problemą ir pasekmės, aišku, yra ne vien tik didelis nepatogumas ar gyventojų nervingumas stovint transporto grūstyse ir apvažiuojant duobes – tai visų pirma didelis avaringumas, pralaimėti teisminiai ginčai su nuostolių patyrusiais automobilių savininkais ir bendras gyventojų nepasitenkinimas.
Be to, reikia pabrėžti dar vieną labai svarbų dalyką, dėl ko labai aktuali problema savivaldybėms – 2012 m. Sodininkų bendrijų įstatymo pakeitimai pametėjo savivaldybėms dar 15 tūkst. kelių, esančių sodų bendrijose. Šitie keliai pirmiausia neatitinka vietiniams keliams keliamų reikalavimų, yra per siauri, be to, neatlikti visi kadastriniai matavimai, savivaldybės taip pat negavo papildomo finansavimo įgyvendinti šio įstatymo nuostatoms. Lietuvos savivaldybių asociacijos duomenimis, savivaldybėms reikia virš 50 mln. vien tik sodų bendrijose esantiems keliams tvarkyti.
Priėmus siūlomo įstatymo pataisas, būtų numatyta daugiau Kelių priežiūros ir plėtros programos lėšų valstybei, savivaldybėms panaudoti vietinės reikšmės keliams ir gatvėms tiesti, taisyti, prižiūrėti ir saugaus eismo sąlygoms užtikrinti, taip pat būtų sudaryta palanki aplinka regionų plėtrai, užtikrintas eismo saugumas, mažinamas avaringumas ir gerinama gyvenamosios aplinkos kokybė.
Gerbiamieji Seimo nariai, prašau pritarti šio įstatymo projekto pakeitimui ir pagerinti mūsų šalies kelius.
PIRMININKAS. Dėkojame už pristatymą. Jūsų užsirašė paklausti net 10 Seimo narių. Aišku, tiek nespės. Visų kolegų prašau trumpai klausti, tada galbūt ir visi suspėtų per 10 min. Klausia K. Komskis.
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamoji pranešėja, iš tiesų jūsų pranešimas gana išsamus ir lėšų mažėjimas tikrai mūsų keliams nepridėjo kokybės. Sakykite, kuo jūsų variantas yra geresnis už prieš tai buvusį kolegos A. Dumčiaus? Jis siūlo 40 %, gal 40 % vis dėlto geriau nei 30 %?
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Jeigu 40 % imtume iš KPP programos, iš tikrųjų būtų sudėtinga įgyvendinti valstybinės reikšmės kelių programą, o ji dabar sudaro 80 %, kadangi ten irgi yra numatyti labai svarbūs uždaviniai: žvyrkelių asfaltavimas, tiltai, viadukai, estakados ir keliams prižiūrėti regiono kelių įstaigų finansavimas. Manau, kad 30 % būtų racionalesnis paskirstymas ir užtikrintų tiek vietinių kelių, bent jau esamų, priežiūrą, tiek valstybinių kelių tinkamą finansavimą.
PIRMININKAS. Klausia A. Dumčius. Ruošiasi E. Jonyla.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, žinoma, aš norėčiau padėkoti, kad jūs išsamiai įvertinote mūsų kelių būklę, tačiau įvertinusi jūs pati įrodėte, kad tų 10 % padidėjimo tikrai neužteks ir čia bus profanacija praktiškai. Ar jūs neprisijungtumėte prie 40 %?
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Aš galvoju, kad mūsų abu pasiūlymus sujungs, ir mes svarstysime komitetuose, galbūt ir Vyriausybėje, rasime optimaliausią variantą, kaip mes galime padaryti, kad vis dėlto ir vietinės reikšmės keliams būtų padidinta, taip pat kad būtų nepamiršti ir valstybiniai keliai.
PIRMININKAS. Klausia E. Jonyla. Ruošiasi A. Dumbrava.
E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamoji kolege, be abejo, negalima nepalaikyti jūsų pasiūlymo. Įdomu, kaip mūsų jungtinės koalicijos programoje, ar tai nėra tie procentai, kurie yra numatyti kitiems metams?
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Vyriausybės 2012–2016 m. programoje nėra įvardintas laikotarpis, kada mes tai padarysime, bet nuostata 345… Vyriausybės programoje vietinės reikšmės keliams numatyti didesnį finansavimą, būtent 30 % vietinės reikšmės keliams ir gatvėms, yra.
PIRMININKAS. Klausia A. Dumbrava. Ruošiasi J. Kondrotas.
A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Gerbiamoji pranešėja, aš galbūt praklausiau, vis dėlto kokia papildoma lėšų suma galėtų pasidžiaugti savivaldybės, tie 10 % tokia tai būtų suma?
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Šiais metais KPP programoje vietinės reikšmės keliams numatyta 177 mln. 180 tūkst., jeigu padidintume šių metų perspektyvai, ne kitų, tai padidėtų 17 mln.
PIRMININKAS. Klausia J. Kondrotas. Ruošiasi V. Kamblevičius.
J. KONDROTAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Mano klausimo paklausė ponas K. Komskis. Man viskas aišku. Labai ačiū.
PIRMININKAS. Klausia V. Kamblevičius. Ruošiasi M. Zasčiurinskas.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, iš tikrųjų aš jums siūlau labai gerą variantą. Ar jūs sutiksite? A. Dumčius siūlė 40 %, jūs 30 %, paimkite 35 % ir (…) išspręsime problemą.
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Aš manau, kad komitetuose surasime alternatyvą, priimsime bendrą vardiklį, žinoma, visada geriau daugiau nei mažiau. (Balsai salėje) Bet reikia realiai įvertinti turimus finansus.
PIRMININKAS. Klausia M. Zasčiurinskas. Ruošiasi P. Auštrevičius.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamoji kolege, aš irgi pritariu, kad kuo daugiau, tuo geriau, dar geriau būtų numatyti 120 %. Bet, sakykite, kaip konkrečiai kiekvienai savivaldybei bus nustatoma suma?
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Yra paskirstymo metodika. Iš tikrųjų tie dabartiniai 20 % arba siūlomi 30 % yra paskirstomi taip: 4 % – miškų, nacionalinių parkų, saugomų teritorijų ir pasienio keliams; 18 % – pagal savivaldybių programas gerinant gatvių A, B, C, D, E kategorijų ir su VRM suderintą tikslinį sąrašą; 2 % – Birštono, Druskininkų, Palangos, Neringos savivaldybėms pagal suteiktų nakvynių viešbučiuose ir poilsio, sveikatingumo įstaigose skaičių. Likę 76 % nuo tų bendrų 20% ar 30 % yra paskirstomi taip: miestų keliams ir gatvėms – 35 %, kitų savivaldybių keliams ir gatvėms – 65 %. Matome, kad iš tų 20 % yra dar toks labai smulkus paskirstymas, iš tikrųjų realiai savivaldybės negauna tų lėšų tiek, kiek turėtų.
PIRMININKAS. Klausia P. Auštrevičius. Ruošiasi K. Daukšys.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Dėkui. Gerbiamoji pranešėja, ar jums teko kalbėtis su Vyriausybės atstovais, kaip jie priimtų jūsų siūlymą, nes aš neabejoju, kad pateikus šiuos pasiūlymus logiškai reikėtų kreiptis į Vyriausybę išvados, nes tai liečia biudžetinius srautus ir panašiai. Sakykite, gerbiamoji pranešėja, ar jums neteko su ministru R. Sinkevičiumi arba ministru R. Šadžiumi bendrauti pastaruoju metu, ir jeigu teko, tai kokia būtų jų nuostata, jeigu tai ne paslaptis?
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Teko ir nemanau, kad šių metų patvirtinto biudžeto ir patvirtintų sąmatų pakeitimai įvyks, nes mes šiandien turime tik pateikimą. Dar yra svarstymas ir taip toliau. Konkrečios datos aš nenurodau, kad įsigalios nuo liepos ar nuo rugsėjo, matyt, tai bus ateinančių metų perspektyva. Iš tikrųjų, kiek žinau, ministerijos poziciją, kad išvis į Kelių priežiūros ir plėtros programą galėtų būti daugiau įplaukų, kalbama apie akcizo procento dalies, kuri dabar yra 55 %, padidėjimą į šią programą už realizuotus degalus ir suskystintas dujas.
PIRMININKAS. Klausia K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš noriu beveik kartoti, bet vis dėlto paklausiu. Iš tikro magistralinių kelių būklė yra gerokai pagerėjusi. Rajoninių kelių, ypač vieškelių, būklė kartais yra tiesiog tragiška, tarkim, dabar polydis, yra tokių vietų, kad mokykliniai autobusiukai nebevažiuoja vaikų pavėžėti.
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Taip.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Tikrai yra ten ką taisyti. Aš labai pritariu jūsų intencijai, bet tie 17 mln. yra lašas jūroje. Jūs esate valdančiosios koalicijos sudėtinė dalis, gal reikėtų vis dėlto peržiūrėti prioritetus ir keletą metų, tarkim, jūsų koalicijos metu ar dar ilgiau, skirti didesnį prioritetinį dėmesį tiems keliams, ne žaisti tais mažais procentais, o imkime iš tikro daugiau, didinkime ir padarykime…
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų padidinimas 10 % yra optimalus ir visų pirma tikrai nėra mažas. Aš kalbėjau apie 17 mln. kaip apie dabartinės sąmatos perspektyvą. Jeigu pati Kelių priežiūros ir plėtros fondo sąmata didės, tai automatiškai tie 30 % sudarys didesnę dalį, o iš tikrųjų galiu jums tik pritarti, kad magistralės dar yra mūsų įvaizdžio, žinoma, dalis ir jų nereikia apleisti, vien dėl to irgi negalima drastiškai padidinti vietinės reikšmės keliams, o vietiniai keliai, padidinus finansavimą, pajus pagerėjimą.
PIRMININKAS. Dėkojame pranešėjai. Gerbiamieji kolegos, kadangi pritarėme pirmajam įstatymo projektui, ar galime bendru sutarimu pritarti ir svarstyti kartu? Gerbiamieji kolegos, vis tiek norite balsuoti. Supratome, jūsų žodis – įstatymas. Balsuojame, kas pritaria įstatymo projektui.
Už balsavo 80, prieš – 1, susilaikė 3. Pritarta po pateikimo.
Gerbiamieji kolegos, kaip ir sakiau, analogiškam įstatymui jau buvo pritarta. Taigi ir šitam įstatymui reikia paprašyti Vyriausybės išvados. Pagrindinis – Biudžeto ir finansų komitetas, papildomas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Dėl pirmojo įstatymo projekto buvo ir Kaimo reikalų komitetas, tai galime paprašyti ir dėl šito, svarstant analogiškai, kad Kaimo reikalų komitetas apsvarstytų. Siūloma svarstymo data birželio 11 d. Nebus?.. Sutariame.

12.57 val.
Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 4 priedėlio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-456 (pateikimas)

Ir dar vienas įstatymo projektas apie kelių priežiūrą ir plėtrą. Tai yra Programos finansavimo įstatymo 4 priedėlio pakeitimo įstatymo projektas. Jį pristato ministerija. Į tribūną kviečiu V. Kondratovičių, susisiekimo viceministrą, pristatyti įstatymo projektą.
V. KONDRATOVIČ. Laba diena. Įstatymo projekto tikslas – panaikinti galimas neigiamo poveikio keliams ir kelių statiniams priežastis, nes dėl nepakankamo kelių dangos stiprumo ir ribotos kelių statinių keliamosios galios transporto eismas destruktyviai veiks tokiam eismui nepritaikytus kelius ir jų statinius važiuojant valstybinės ir vietinės reikšmės keliais sunkiasvorėms transporto priemonėms, kurių bendroji masė viršija leistiną ir sudaro ne daugiau kaip 48 tonas. Dėl nepakankamo kelių dangų stiprumo (nė viena kelio dangos konstrukcija iki šiol nebuvo skaičiuota, įvertinant siūlytą padidėjusią apkrovą) ir ribotos kelių statinių (ypač neištirtų) keliamosios galios transporto eismas destruktyviai veiks tokiam eismui nepritaikytus kelius ir jų statinius: blogės kelių dangų lygumo rodikliai, formuosis vėžės, dangų nuovargio plyšiai ir ilgainiui dangos konstrukcija suirs, o žvyro ar kitų silpnų konstrukcijų dangos bus labai greitai sulaužytos, taigi keliai taps neišvažiuojami. Priėmus įstatymo projektą, bus sutaupoma daugiau lėšų valstybinės ir vietinės reikšmės kelių ir jų statinių priežiūrai, nes bus mažiau gadinami keliai ir jų statiniai.
PIRMININKAS. Dėkojame už greitą pristatymą. Jūsų nori paklausti keletas Seimo narių. Pirmasis klausia E. Jonyla.
E. JONYLA (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, važiuojant autostrada Klaipėdos link, ypač nakties metu, jaučiasi didelis automobilių, vežančių medieną, pagyvėjimas. Sakykite, terminalas ar svarstyklės, kur priverstiniu būdu turi užsukti sunkvežimiai, veikia ištisą parą ar ten irgi yra darbo valandos, o po darbo niekas nedirba ir galima nekontroliuojamai įvažiuoti? Ačiū.
V. KONDRATOVIČ. Ačiū už klausimą. Kiek aš turiu duomenų, tas terminalas veikia visą parą. Tai yra VKTI (Valstybinės kelių transporto inspekcijos) reikalas. Galiu pasakyti, kad per praeitus metus buvo patikrinta 6,5 tūkst. automobilių, krovininių automobilių, ir 12 % iš jų buvo nustatytas viršsvoris.
PIRMININKAS. Klausia E. Masiulis.
E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis viceministre, aš norėjau paklausti, pagal pasikeitusią tvarką kiek jūs prognozuotumėte imdami tą vienkartinį mokestį apytiksliai surinkti metinių pajamų? Ir kaip būtų atliekamas pats vienkartinio mokesčio administravimas?
V. KONDRATOVIČ. Ačiū už klausimą. Tiksliai skaičių negaliu pasakyti, nes kiek dabar yra surenkama, tiek ir bus surenkama. Faktiškai iki šiol iki 48 tonų, virš 40 tonų nebuvo išduota nė vieno leidimo, nebuvo suderintas maršrutas dėl tų priežasčių, kurias aš paminėjau pristatydamas klausimą. Taigi surinkimas, aš manau, bus toks, koks ir buvo. Administravimas išlieka, niekas nesikeičia, kaip ir pagal galiojančią tvarką, didžiagabaričių ir sunkiasvorių krovinių vežėjas turi kreiptis į kelių savininką. Šiuo atveju, jeigu yra valstybiniai keliai, jis turi kreiptis į VKTI.
PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis viceministre, visiems turbūt aišku, kad kelių dangos stiprumas turi lemiamą reikšmę. Bet sakykite, ar mums pavyks surinkti daugiau pinigų, kad mes galėtume atstatyti ir sustiprinti kelių dangos stiprumą ir kad bendras transportas to nežalotų? Ką daryti?
V. KONDRATOVIČ. Ačiū už klausimą. Aš manau, kad tas pinigų surinkimas iš didžiasvorių krovinių, kurie viršiją leistiną normą, nėra reikšmingas KPP finansavimui. Kiek galiu dabar taip iš atminties pasakyti (jeigu suklysiu, po to patikslinsiu), tik apie milijoną litų papildo mūsų KPP iš milijardo litų, tai yra labai maži pinigai. Įsivaizduokite, jeigu tos KPP papildymas dar sumažės, tai kelių atstatymas, kilometras automagistralės, arba trečios kategorijos kelio, dabar kainuoja 3 mln. Lt. Paskaičiuokime, kokie čia yra pinigai, ir galėsime įvertinti. Ačiū.
PIRMININKAS. Klausia M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, Lietuva kažkada garsėjo labai geras keliais. Dabar, ypač miestuose, netoli miestų, mūsų išskirtinė savybė yra duobės. Sako, kad tos duobės priklauso nuo transporto intensyvumo, o intensyvumui didelę įtaką turi transporto svoris. Sakykite, ar ta nauda, kurią mes gauname leisdami važinėti sunkiajam transportui, atsveria, padengia tuos nuostolius, kuriuos tas transportas daro keliams? Ar aiškiai paklausiau?
V. KONDRATOVIČ. Jeigu galiu, trumpai. Ar sumažėjęs krovinių srautas geriau paveiks kelius? Galiu pasakyti, kad padidėjus automobilio arba autotraukinio svoriui klausimas yra ne tik dėl kiekio, bet ir dėl dinaminio poveikio, faktiškai padidėja ir dinaminis poveikis, jis padidėja ne kvadratu, o net ketvirtuoju laipsniu. Taigi į šitą klausimą galbūt geriau atsakytų mokslininkai. Galiu tik tiek pasakyti. Tarkime, penktadienį važiavome Vilniaus aplinkkeliais. Žinome, kur yra Medininkų pilis, čia yra traukos vieta, aukščiausias Lietuvos taškas ir koks yra kelias po žiemos, kur važiavo miškovežiai. Matome, koks yra kelias, kaip jis yra suniokotas. Tai klausimas, ar dažnumas čia yra kaltas, ar viršsvoris čia yra kaltas? Manau, kad šiuo atveju viršsvoris yra tokios kelio būklės priežastis. Dar vienas momentas. Mes kalbame tik apie dangos stiprumą, išlaikys ar neišlaikys 48 tonas, bet mes iš viso nekalbame apie saugaus eismo reikalus. Tarkime, visos atitvaros, kurios yra šalia kelio, yra apskaičiuotos būtent 40 tonų. Taigi čia klausimas yra truputį platesnis negu kelio būklė.
PIRMININKAS. Paskutinis klausia V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū. Atsisakau klausti, nes paklausė kolega.
PIRMININKAS. Dėkojame viceministrui. Gerbiamieji kolegos, ar galime pritarti bendru sutarimu? Ne, yra kalbančių prieš. R. Markauskas pasisako prieš.
R. MARKAUSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų rūpestis keliais yra labai gražus dalykas, bet kelias ir skirtas tam, kad juo važinėtum ir kad žmonės galėtų susisiekti, verslą daryti. Mažindami tonažą mes apsunkiname miškovežių darbą. Kiek aš žinau, yra paskaičiuota, kad tų reisų labai padaugės, virš 200 tūkst., 300 tūkst. jų reikės ir daugelis miškų darbų firmų yra ties bankroto riba. Manau, kad mes, kaip valstybė, turime rūpintis, kad būtų kelias, kuriuo eidami žmonės galėtų dirbti. Ačiū.
PIRMININKAS. Gerbiamasis viceministre, atsakyti nereikia. Čia jau dėl motyvų. Jūs galite sėsti.
Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kas pritaria Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 4 priedėlio pakeitimo įstatymo projektui, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja kitaip.
Taigi buvo dėl motyvų prieš, už nebuvo motyvų. Visi, kas važinėja lengvaisiais automobiliais, turbūt balsuoja kitaip.
Už balsavo 50, prieš 1, susilaikė 36. Po pateikimo Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 4 priedėlio pakeitimo įstatymo projektui pritarta. Pagrindinis komitetas – Biudžeto ir finansų komitetas. Siūloma svarstyti birželio 11 d. Prieštaravimų nėra. Kitų komitetų siūlyti nenorite.
Gerbiamieji kolegos, tiksliname balsavimo pradžią. Pradedame 13 val. 10 min. ir baigiame 13 val. 40 min. Skaičiavimo komisiją prašom susirinkti ir suteikti mums tokią galimybę balsuoti. Vietoj O. Leiputės – R. Popovienė nuo Socialdemokratų frakcijos. Pertrauka baigsis 15 val.
A. Ažubalis yra. A. Ažubalis turi eiti balsuoti. (Balsai salėje) Ne tik balsuoti, bet ir skaičiuoti. Pertrauka iki 15 val.
Norite registruotis? Prašom registruotis. Tik aš nemoku įjungti. Ateina padėjėjai, įjungsime registraciją ir baigsime rytinį posėdį. (Balsai salėje)
Gerbiamieji kolegos, tokiais balsavimais mes klaidiname Lietuvos rinkėjus. Užsiregistravo šešiolika. Rytinį posėdį skelbiu baigtą. (Gongas) Pertrauka iki 15 val.
