LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 52
STENOGRAMA

2013 m. gegužės 16 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojai
K. KOMSKIS ir J. NARKEVIČIUS

PIRMININKAS (K. KOMSKIS, TTF). …ir kolegos registracijos nori. Prašom registruotis. (Balsai salėje) Kompiuteris galvoja, po pietų jam irgi sunku įsijungti.
Užsiregistravo 72 Seimo nariai. 

15.02 val.
Seimo nutarimo „Dėl Privatizavimo komisijos pirmininko skyrimo“ projektas Nr. XIIP-496 (priėmimo tęsinys)

Kolegos, skelbsiu balsų skaičiavimo protokolą dėl Seimo nutarimo „Dėl Privatizavimo komisijos pirmininko skyrimo“ projekto Nr. XIIP-496 priėmimo. 

Šio nutarimo priėmimas

Buvo išduota – 66 biuleteniai, rasta biuletenių – 66, galiojančių – 66. Už – 57, prieš – 3, susilaikė 6.
Taigi, kolegos, skelbiu, kad „Lietuvos Respublikos Seimas, vadovaudamasis Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių turto privatizavimo įstatymo 5 straipsnio 3 dalimi ir atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2013 m. kovo 27 d. nutarimą Nr. 248 „Dėl Privatizavimo komisijos pirmininko ir naujų kandidatūrų teikimo“, nutaria: 1 straipsniu paskirti Privatizavimo komisijos pirmininku šios komisijos narį Remigijų Motuzą.“ (Gongas) 
Prašom komisijos pirmininką prie mūsų į tribūną. (Plojimai) 
R. MOTUZAS. Labai ačiū. Sveikinti dar nėra su kuo. Iš tikrųjų tai yra gana sudėtingas ir nelengvas darbas, nes teko susipažinti šiek tiek su situacija. Na, yra likę, aišku, nemažai tokių objektų, kurie yra nepatrauklūs, sukeliantys daug problemų to turto valdytojams. Todėl ateityje reikės glaudaus bendradarbiavimo tiek su Seimo nariais, tiek su komitetais, tiek su frakcijomis ir kitais Seimo paskirtais komisijos nariais. Labai ačiū. Tikiuosi sėkmingo bendradarbiavimo. Ačiū.

15.05 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų sudėties patvirtinimo“ 3 ir 4 straipsnių pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-576 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)
 
PIRMININKAS. Kolegos, yra prašymas, kad svarstytume rezervinį 1 klausimą – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų sudėties patvirtinimo“ 3 ir 4 straipsnių pakeitimo“ projektą. Yra pateikimas, svarstymas ir priėmimas. Pranešėjas – V. Gapšys. Prašom, Vytautai.
V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamieji Seimo nariai, tai pirmiausia Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų sudėties patvirtinimo“ 3 ir 4 straipsnių pakeitimo“ projektas yra atsižvelgiant į frakcijų pageidavimus, ir dar viena, jeigu gerai pamenu, o pamenu gerai, yra būtent Tėvynės sąjungos frakcijos prašymu vykdomas statutinis klausimas. 
PIRMININKAS. Klausimų nėra.
V. GAPŠYS (DPF). Kurį pateikėte? 
PIRMININKAS. Prašom grįžti, Vytautai. Aš jau pradėjau.
V. GAPŠYS (DPF). Atsiprašau. Tiesiog du klausimai sujungti į vieną klausimą, yra vienas, kaip minėjau, Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų sudėties patvirtinimo“ 3 ir 4 straipsnių pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-576. Kitas yra lygiai taip pat klausimas, kai A. Kubiliaus pavaduotojais yra patvirtinami J. Razma, A. Strelčiūnas, o J. Razmos – A. Kubilius ir K. Masiulis, o kitu… Tas pats. (Balsai salėje) Viskas gerai. 
PIRMININKAS. Kolegos, ar yra norinčių klausti? L. Balsys yra užsirašęs klausti, bet Lino nematau. Atsiprašau, prašom.
L. BALSYS (MSNG). Atsiprašau, turbūt klaida. Aš ne čia užsirašęs. 
PIRMININKAS. Ne čia, klaida. Ačiū. Kolegos, ar galime pritarti bendru sutarimu po pateikimo? Ačiū. 
Ar galime pritarti po svarstymo bendru sutarimu? Galime. 
Tada prašome balsuoti už nutarimo projektą Nr. XIIP-576. Dar prieš tai pastraipsniui. 1 straipsniui galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū. 2 straipsniui galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū. 3 straipsniui galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū. Ir 4 straipsniui galime pritarti… (Balsai salėje: „Ne, ne, iš viso yra tik trys, čia jie keičia.“) Ai, sukeičia. Tas pats kartojama – pirmas ir trečias. (Balsai salėje: „Iš viso yra trys straipsniai.“) Trys straipsniai. Teisingai, supainiojo.
Kolegos, ar galime balsuoti už visą, prašom balsuoti. Kas už šį sprendimo projektą, balsuoja taip, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.

Šio nutarimo priėmimas

Kolegos, užsiregistravo 83 Seimo nariai, balsavo: 83 – už, prieš ir susilaikiusių nėra. Sprendimas priimtas. (Gongas)

15.08 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių pavaduotojų patvirtinimo“ 3 ir 4 straipsnių pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-577 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Kolegos, iš karto, kadangi buvo pristatytas ir rezervinis 2 klausimas, tai, kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti? Galime. Ačiū. 
Svarstymo stadija. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Galime. 
Prašom balsuoti dėl Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių pavaduotojų patvirtinimo“ 3 ir 4 straipsnių pakeitimo“ projekto. Dėl 1 straipsnio galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū. Dėl 2 straipsnio galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū. Ir dėl 3 straipsnio galime pritarti? Galime. 
Prašom balsuoti už visą. Kas palaikote šį sprendimo projektą, balsuojate taip, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio nutarimo priėmimas

Balsavo 87 Seimo nariai: už – 87, prieš ir susilaikiusių nėra. Sprendimas priimtas. (Gongas) 

15.09 val.
Savaitės (nuo 2013-05-20) – 2013 m. gegužės 21 d. (antradienio) ir 23 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės pateikimas ir tvirtinimas

Kolegos, prašytume taip pat rezervinį 3 klausimą – savaitės, prasidedančios 2013 m. gegužės 20 diena, plenarinių posėdžių darbotvarkės tvirtinimą. Pranešėjas – V. Gapšys. Prašau.
V. GAPŠYS (DPF). Ačiū. Seimo nariai, jums yra išdalintos kitos savaitės darbotvarkės. Kaip ir numatyta tradiciškai, ketvirtadienį daugiau dėmesio skirsime priėmimams, kitą ketvirtadienį numatyta opozicinės Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos darbotvarkė, kuri bus suderinta, kai gausime iš frakcijos. Tai pasiruošęs atsakyti į klausimus.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti vienas Seimo narys – E. Žakaris. Prašom.
E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, ne visai dėl kitos savaitės darbotvarkės, bet pasakykite, ką reikia daryti? Štai kaip tik peržiūrėjau praeitos kadencijos ir pateiktus projektus, ir tuos, kurių liko tik priėmimas, kai kuriems projektams yra dveji metai, treji metai, bet komitetai jų neteikia. Aš manau, kad iš čia sėdinčių kolegų yra daug tokių. Einame į priekį, bet senieji komitetai. Ar dabar kiekvienas mes, Seimo narys, turime rinkti parašus, eiti į komitetus prašyti, ar vis dėlto valdyba galėtų priimti kokį nors sprendimą paraginti komitetus, kad vis dėlto pasižiūrėtų ir tuos senesnius? Ačiū. 
V. GAPŠYS (DPF). Labai teisinga pastaba. Ačiū. Mes valdyboje tikrai atkreipsime dėmesį ir paraginsime komitetus, kad pateiktų išvadas dėl projektų, kurie yra kurį laiką juose užsilaikę. Tos pastabos sulaukiu jau ne vien iš jūsų, todėl manau, kad turėtume į tai atsižvelgti ir darbotvarkė atitinkamai galėtų pasipildyti tais projektais, kurie jau yra iš praėjusių kadencijų ir senesni.
PIRMININKAS. Ačiū, Vytautai. Kolegos, ar galime pritarti bendru sutarimu kitos savaitės darbotvarkei? Ačiū.

15.12 val.
Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo 2, 3, 7, 8, 9, 10, 16, 17, 21, 23, 24 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-452(2) (priėmimo tęsinys)

Kolegos, pereiname prie 1-8d – Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo 2, 3, 7, 8, 9, 10, 16, 17, 21, 23, 24 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-452. Pranešėja – K. Miškinienė. Prašau.
V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Vis dėlto dėl minėto įstatymo Darbo partijos frakcijos vardu prašau pusės valandos pertraukos dėl vieno straipsnio patikslinimo. 
PIRMININKAS. Ačiū. Kadangi buvo pertrauka… Kolegos, ar galime pritarti dėl pertraukos, ar balsuojame? Kas už pertrauką? Kolegos, pusės valandos pertraukos prašo frakcija. Prašom balsuoti. Kas už… (Balsai salėje) Bendru sutarimu siūlau pritarti pusės valandos pertraukai. Gediminas siūlo balsuoti. 
Balsuojame. Kas už pertrauką, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Užsiregistravo 85 Seimo nariai. Balsavo 84: už – 76, prieš – 4, susilaikė 4. Pusės valandos pertrauka.

15.14 val.
Seimo nutarimo „Dėl Dano Janulionio atleidimo iš Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos nario pareigų“ projektas Nr. XIIP-503(2) (svarstymas ir priėmimas)

Kolegos, svarstome 2-1 klausimą – Seimo nutarimo „Dėl Dano Janulionio atleidimo iš Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos nario pareigų“ projektas. Pranešėjas – A. Skardžius. Prašau.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, leiskite pateikti pagrindinio Ekonomikos komiteto išvadą dėl gerbiamojo D. Janulionio atleidimo iš Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos nario pareigų. 
Balsavimo rezultatai: už – 5, prieš nėra, susilaikė 2. Dėl susilaikiusių. Mes su kolega K. Daukšiu susilaikėme vien dėl tos priežasties, kad tokie specialistai kaip D. Janulionis, kuris išties dirba profesionaliai (turbūt visi žinome), palieka tokią instituciją, kuriai šiandien turbūt reikia daugiausia ekspertinių profesionalų pajėgų. Tad tokie rezultatai. Bendras rezultatas – pritarti, kad būtų atleistas.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti komiteto siūlymui? Ačiū. 
Kolegos, kadangi užsirašiusių kalbėti nėra, pereiname… Pritarėme po svarstymo. Pereiname prie priėmimo stadijos. Prašom, kolegos, balsuoti. Kas pritariate komiteto siūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 

Šio nutarimo priėmimas

Užsiregistravo 92 Seimo nariai. Balsavo 92 Seimo nariai: už sprendimo projektą – 85, 1 – prieš, 6 susilaikė. Taigi sprendimo projektas dėl D. Janulionio atleidimo iš Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos nario pareigų priimtas. (Gongas) Aišku, norime padėkoti Danui už darbą. Prašom ateiti. (Plojimai) 

15.17 val.
Seimo nutarimo „Dėl Viktorijos Sankauskaitės skyrimo Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos nare“ projektas Nr. XIIP-504(2) (svarstymas ir priėmimas)

Kolegos, pereiname prie kito 2-2 klausimo – Seimo nutarimo „Dėl Viktorijos Sankauskaitės skyrimo Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos nare“. Pranešėjas – A. Skardžius. Prašom.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, leiskite pristatyti Ekonomikos komiteto išvadą dėl V. Sankauskaitės skyrimo Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos nare. Balsavimo rezultatai – bendru sutarimu komitetas patvirtino šią kandidatūrą. Linkiu ir jums to paties. 
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Užsirašiusių kalbėti dėl viso nėra. Kolegos, gal galime pritarti bendru sutarimu komiteto siūlymui? Galime. Ačiū. 
Kolegos, pereiname prie priėmimo stadijos. Prašom balsuoti. Kas pritariate komiteto nuomonei, kad būtų paskirta V. Sankauskaitė, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 

Šio nutarimo priėmimas

Užsiregistravo 84 Seimo nariai. Balsavo 82 Seimo nariai: už – 71, prieš nėra, susilaikė 11. Taigi, kolegos, Seimo nutarimas „Dėl Viktorijos Sankauskaitės skyrimo Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos nare“ yra priimtas. (Gongas) Prašom, Viktorija, ateiti pas mus. (Plojimai) 
V. SANKAUSKAITĖ. Labai ačiū. Norėčiau padėkoti Seimo nariams už parodytą pasitikėjimą. Ačiū. 

15.20 val.
Teritorijų planavimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2919(2), Administracinių teisės pažeidimų kodekso 522, 18916 ir 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2920(2), Visuomenės sveikatos priežiūros įstatymo 2, 15, 23 ir 24 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-2921(3), Vietos savivaldos įstatymo 6, 16, 29 ir 54 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-2922(2), Žemės gelmių įstatymo 3, 14, 16, 18 ir 20 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2923(2), Žemės įstatymo 2, 9, 10, 12, 13, 15, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 32, 33, 37, 38, 39, 40, 41, 45, 46, 47, 48, 49, 51 ir 52 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2924(2), Želdynų įstatymo 4, 6, 10, 16, 19 ir 25 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2925(2), Saugomų teritorijų įstatymo 2, 12, 13, 18, 19, 20, 22, 23 ir 28 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2926(2), Žemės reformos įstatymo 4, 7, 8, 9, 10, 11, 13, 15, 19, 20 ir 21 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2928(2), Statybos įstatymo 23 straipsnio papildymo ir pakeitimo ir 2, 28, 281, 32 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-513, Teisėkūros pagrindų įstatymo 20 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-514, Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo 10 ir 25 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-515, Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo 2, 5, 6, 8, 11, 14, 19, 21, 22, 23, 27, 29, 30, 31 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 311, 312, 313, 314, 315, 316, 317 straipsniais įstatymo 4, 7 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-516, Pajūrio juostos įstatymo 4, 5 ir 7 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-517, Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-518, Žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo laikinojo įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-519, Piliečių nuosavybės teisių į išlikusį nekilnojamąjį turtą atkūrimo įstatymo 5 ir 12 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-520, Konstitucijos 47 straipsnio 3 dalies įgyvendinimo konstitucinio įstatymo 2 straipsnio pakeitimo konstitucinio įstatymo projektas Nr. XIIP-521, Nekilnojamojo turto kadastro įstatymo 6, 7, 11 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-522, Žemės sklypų perleidimo ir nuomos užsienio valstybių diplomatinėms atstovybėms ir konsulinėms įstaigoms tvarkos bei sąlygų 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-523, Civilinio kodekso 6.546 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-524, Teritorijų planavimo ir statybos valstybinės priežiūros įstatymo projektas Nr. XIP-4481, Statybos įstatymo 1, 2, 3, 14, 15, 16, 20, 22, 23, 24, 27, 28, 281, 29, 33, 34, 35, 36, 45, 55 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 541 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-4482 (pateikimas)

PIRMININKAS. Kolegos, 2-3.1 klausimas ir visas lydinčiųjų paketas. Teritorijų planavimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektas ir yra jį lydintys net, kaip matyti, iki 2-3.21. Tai visas didžiulis paketas. Aš gal jų visų nevardinsiu, nes iš tiesų visi turite darbotvarkes. Pranešėjas – V. Mazuronis, aplinkos ministras. Prašom. Kolegos, kadangi yra iš tiesų daug lydinčiųjų, laikas bus tikrai neribojamas, galėsite paklausti ir galėsite kalbėti. Prašom.
V. MAZURONIS (TTF). Labai ačiū. Mielieji kolegos, aš pasistengsiu iš tiesų trumpai pateikti tiek pagrindinį įstatymą, tiek 22 lydinčiuosius įstatymus, kuriuose yra padaryti pakeitimai, susiję tiktai su šituo Teritorijų planavimo įstatymu. Iš karto aš paprašysiu, čia Nr. XIP-4029, mes to įstatymo neteiksime. Čia, matyt, komunikacijos išėjo… Įstatymas anksčiau pateiktas, bet tie pasiūlymai įtraukti į Teritorijų planavimo įstatymą, todėl lydinčiųjų…
PIRMININKAS. Aš atsiprašau, ministre. Kiek aš supratau, kolegos, mes turime darbotvarkėje vieną klausimą, jis iš tiesų yra ne lydintysis ir ministras siūlo jo nesvarstyti. 
V. MAZURONIS (TTF). Taip.
PIRMININKAS. Ar galime sutarti, kolegos, bendru sutarimu, kad šio klausimo nesvarstysime? Galime? Ačiū. 
V. MAZURONIS (TTF). Lietuvos Respublikos teritorijų planavimo įstatymo 22 straipsnio pakeitimo įstatymo pateikimas netikslingas, nes pateikėme naujos redakcijos Teritorijų planavimo įstatymą Nr. XIP-4029. Čia anksčiau pateiktas įstatymas. Kolegos, jeigu galima, aš labai trumpai pabandysiu pateikti.
Norėčiau keletą žodžių pasakyti apie dabartiniu metu esančią situaciją teritorijų planavimo srityje, iš viso projektų rengimo srityje, kur teritorijų planavimas yra vienas iš esminių žingsnių. Šitas projektas yra jau ne tik teritorijų planavimą ar urbanistiką reguliuojantis projektas, bet šiandien šis įstatymas jau yra ir ekonominis, ir investicijų į mūsų valstybę, ekonomikos atgaivinimo projektas, nes esama situacija, esama schema, esama sistema, kurią mes turime, iš tikrųjų pasidarė stabdys valstybei ir, mūsų manymu, yra būtina keisti. Iš tiesų buvo daug diskusijų ir praėjusiame Seime, daug vienokių ar kitokių pasiūlymų. Nebuvo rastas bendras sutarimas ir nepavyko jo pasiekti. 
Mūsų siūlomas variantas (aš trumpai) yra ganėtinai ryžtingas ir siūlantis iš esmės labai stipriai pagerinti visą situaciją. Aš kreipiuosi į Seimą, į visus komitetus, į valdančiąją koaliciją – taip, yra daug lydimųjų įstatymų, mes juos visus komitetuose nagrinėkime, diskutuokime, bet būtų prašymas vis dėlto netempti, būtų prašymas priimti šitą įstatymą dar šioje sesijoje, nes jo įsigaliojimas turėtų būti nuo 2014 m., ir greta tų įstatymų mes turime parengti dar keliasdešimt poįstatyminių aktų norėdami, kad tas įstatymas veiktų. 
Taigi kokią situaciją mes turime šiandien? Mes ją vadiname nusiprocedūrinimu, kada per kurtą ir norint pasiekti gerų siekių, ją tobulinti, tobulinti… mes šiandien turime tokią sistemą, kad ji pasidarė didžiulė kliūtis visam ekonominiam gyvenimui, t. y. statybai, investicijoms ir taip toliau. Čia labai trumpai – dabartinė situacija, jūs matote, bendrasis planas, detalusis, specialūs SPAV’ai, PAV’ai, po to didžiulė derinimo procedūra. Prie kiekvieno langelio mes esame įdėję, kiek dienų trunka vienas ar kitas procesas. Ir šiandien iki realaus projekto rengimo nuo pradžios, kada investuotojas turi žemės sklypą, turi norą ir pasirengimą, geriausiu atveju pusė metų, metai, o yra atvejų, kada keleri metai – ir penkeri, ir šešeri. 
Situaciją iš tikrųjų reikia keisti, nes šiandien mes turime per daug sudėtingas procedūras, perteklinius reikalavimus ir per daug popierių darome, ir planų rengiame, ir pinigus leidžiame, ir žmogiškus resursus, ir perteklinis visas biurokratinis mechanizmas derinant. Iš esmės mes šiandien stumdome žmones, kurie ateina ir nori ką nors statyti – privačius namus ar pramoninius objektus, ar kita, – švaistome laiką ir švaistome didžiules pinigų lėšas. 
Aš noriu parodyti paprastą dalyką. Šiandien mes turime, sakykime, tą sistemą, kada yra žemės paskirtis, žemės naudojimo būdas ir žemės naudojimo pobūdis. Žemės paskirtis. Šiandien turime, sakykim, kitos paskirties žemę. Atrodytų, toje kitos paskirties žemėje, pagal bendrąjį planą leidžiant, kas gi čia trukdytų iš karto projektuoti vienus ar kitus objektus. Šiandien turi būti tam žemės sklypui priskirtas, sakykim, pramonės ir sandėliavimo objektų teritorijos naudojimo būdas ir dar naudojimo būdo du pobūdžiai. Aš čia specialiai įdėjau tą pavyzdį. Pramonės ir sandėliavimo įmonių statyboms – vienas pobūdis, antras – sandėliavimo statinių statyboms. Ir jeigu neatitinka pobūdis, jeigu tavo žemės paskirties pobūdis yra sandėliavimo arba pramonės ir sandėliavimo, tai tu negali vien sandėlių statyti. Arba jeigu sandėliai, negali kartu gamybos statyti, turi pradėti visą detaliųjų planų rengimo projektą su visomis iš to išplaukiančiomis situacijomis. Tai yra tiesiog pavyzdys, kuris, mano manymu, rodo, kad situaciją reikia keisti. 
Taigi ką mes siūlome? Mes siūlome pakeisti tą situaciją taip, kad žmogus arba bet kuris kitas investuotojas nebūtų šiandien stumdomas, kada jis ateina, prašo leisti statyti, jam sako: tu renk detalųjį planą, tu pradėk aiškintis, pradėk visą šitą procedūrą. Šiandien visa detaliųjų planų procedūra pagal mūsų siūlomą įstatymą bus perkelta į savivaldybės lygį. Mes atsisakome… Savivaldybė tampa vienintele teritorijų planavimo ir detaliųjų planų rengimo institucija ir jinai negali versti ar reikalauti, kad tai darytų investuotojai. 
Antras dalykas, kurį mes padarome, – mes atsisakome sklypo detaliojo plano (tai yra labai svarbu) kaip projektavimo dydžio ir pasakome, kad savivaldybės gali rengti tik kvartalinius užstatymo planus. Tai yra labai gerai urbanistinio projektavimo požiūriu, nes savivaldybės turi žiūrėti viso kvartalo užstatymus, kaip tai turėtų būti, ir panašiai. Būtų labai gražu, bet šiandien mes turime realią situaciją, kada savivaldybės yra padengtos tik 1 ar 2 % kvartaliniais detaliaisiais planais. Todėl tol, kol savivaldybė neturės tų planų arba nebus parengusi, realių projektų projektavimo sąlygos turės būti išduodamos pagal tuo metu galiojančius teritorijų planavimo dokumentus, o tai reiškia, pagal bendrąjį planą. 
Jeigu bendrajame plane yra pramoninė teritorija ir investuotojas turi žemės, tai galimas variantas, kad ta jo žemės paskirtis neatitiks paskirties žemės, sakykim, kurioje jis nori projektuoti vieną ar kitą objektą. Mes šiame įstatyme siūlome supaprastinti žemės paskirties pakeitimą labai radikaliai. Kitaip sakant, užteks žemės sklypo schemos, užteks bendrojo plano patvirtinimo, kad toje teritorijoje gali būti, sakykim, vienokia ar kitokia pramoninė statyba, ir administracijos direktorius parašu pakeis žemės paskirtį. Nebus daromi jokie detalieji planai visiems tiems dalykams. 
Kitas žingsnis. Jeigu yra padarytas kvartalinis detalusis planas – labai gerai, jeigu ne, architektas, remdamasis bendrojo plano nurodymais, ten, kur jie yra daugiau tikslūs, tai daugiau tiksliai, ten, kur mažiau tikslūs, atsižvelgdamas į aplinkinį užstatymą, aplinkinius dalykus, išduoda tiesiogiai objekto projektavimo sąlygas.
Diskusiją arba svarstymą su visuomene mes perkeliame iš detaliojo plano lygmens į techninio projekto rengimo lygmenį, įvedam priešprojektinius pasiūlymus, kada viename ar kitam sklype bus konkrečiai siūloma: toks namas, tokia ar tokia gamykla, toks, toks. Ir visuomenė turės galimybę susipažinti su jais, išreikšti savo nuomonę. Tas, kas buvo daroma per detaliuosius planus, eis per techninio projekto, per darbo projekto rengimo lygmenį. Iš esmės mes išmesime sklypų detaliuosius planus, sumažinsime pagal mūsų šitą siūlomą variantą iki 80 % tų popierių gamybą, perkelsime visą situaciją į kur kas supaprastintą ir efektyvesnę sistemą. 
Žemėtvarkinis planavimas, kaip aš sakiau, kad gyvenvietėse per 300 gyventojų pereitų į savivaldybių rankas. Šiandien tik miestuose savivaldybės planavo žemės sklypus ir kitus… Gyvenvietėse tai darė matininkai per Žemės ūkio ministeriją. Čia perduodama savivaldybei ir daromi teritorijų planavimo dokumentai. Čia tas sudėliotas kvartalas, kur aš sakiau, ir įvedame privalomą teritorijų planavimo dokumentų stebėseną. 
Tiems dokumentams, detaliesiems planams, kvartaliniams, kurie lieka, kuriuos savivaldybė rengs, atsisakydama sklypų planų, mes praktiškai beveik du kartus trumpiname derinimo procedūras: buvo 125 dienos, mes paliekame 75 dienas. Mes labai supaprastiname arba padarome aiškesnes derinimo sistemas tiek komisijų, tiek visas kitas. Visuomenės interesas… Mes paliekame ginti visuomenės interesą arba padidiname netgi savo interesus, nes netgi nebūdamas to projektavimo dalyviu viena ar kita dalimi dabar bet kas galės ginti viešąjį interesą ir kreiptis į prokuratūrą dėl to gynimo, vykdant detaliuosius planus, rengsime dokumentų registrą, nustatysime ikiteisminę ginčų nagrinėjimo tvarką ir panašiai. 
Reziumuoju. Pareiga pagal naująjį įstatymą planuoti savivaldai, realiai trumpinant planų rengimo procedūras 40 %… nebus poreikio, atkrenta detaliųjų rengimas – apie 80 %. Tai yra visi sklypų planai, apie kuriuos mes kalbėjome. Paprastesnis sklypų pertvarkymas ir žemės paskirties keitimas, dėl kurio aš šiek tiek aiškinau, kokiu būdu jis vyks, depolitizuotas planavimas, kadangi pagrindiniai visi šitie sprendimai bus perduodami administracijos direktoriui arba jo paskirtam atstovui. Mes turėsime… perkelsime asmeninę atsakomybę būtent tam, kuris pasirašė. Prieš kurį laiką buvo perduota į politinį lygmenį manant, kad daugiau žmonių balsuos, mažės korupcinių sprendimų galimybė. Pasirodė priešingai. Už kolektyvinį balsavimą ir už priimtus sprendimus niekas neatsako, ar tai Šventosios, ar kitų sklypų variantai, šiandien mes negalime rasti kaltų. Duokime žmonėms įgaliojimus, padidinkime atsakomybę ir asmeninę atsakomybę už visus kitus dalykus – efektyvesnę planavimo kokybę, palankesnę investicinę aplinką ir panašiai. 
Trumpai apie esmę viso to įstatymo aš pasakiau tiek. Kadangi, aš manau, daugelis kolegų yra susidūrę su planavimo klausimais, jeigu būtų klausimų dėl pagrindinio Teritorijų planavimo įstatymo, būčiau pasirengęs atsakyti. Jeigu ne į visas detales galėsiu atsakyti, departamento vadovas man padės. 
PIRMININKAS. Departamento vadovą mes matome. Ministre, aš noriu jūsų paklausti: jūs taip pat pristatėte ir Nr. XIP-4481, ir Nr. XIP-4482, taip aš supratau, visus iš karto?
V. MAZURONIS (TTF). Dabar iš esmės aš kalbėjau apie pagrindinį įstatymą, tai yra Teritorijų planavimo įstatymo pakeitimo įstatymą. Iš tiesų, kaip aš sakiau, mes turime parengę 22 lydimuosius įstatymus, kai yra pakeičiami vieni ar kiti dalykai, kad būtent toks Teritorijų planavimo įstatymas galėtų veikti ir panašiai. Aš nežinau, aš siūlyčiau, kad tuos visus lydimuosius įstatymus konkrečiau ir giliau būtų galbūt galima pristatyti komitetuose ir svarstyti tiesiai, bet jeigu Seimo nariai norės ir manys, kad reikia, aš pasiruošęs visus 22 įstatymus pristatyti. Šiek tiek trumpiau negu šitą, bet netoli to. 
PIRMININKAS. Ministre, Teritorijų planavimo ir Statybos valstybinės priežiūros įstatymus atskirai pristatysite, taip aš supratau? Nr. XIP-4481 ir Nr. XIP-4482. 
V. MAZURONIS (TTF). Aš pristačiau viską.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, iš tiesų galime klausti dėl visų 24 įstatymų projektų. Prašom. Kadangi užsirašę labai daug ir klausimų yra daug, klausia B. Pauža. Ruošiasi L. Balsys. Prašom. 
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis ministre, apskritai idėjos labai sveikintinos, tik man klausimas. Nuo idėjos iki galutinio sprendimo – pusė metų, jūs taip pačioje pradžioje pabrėžėte. Kadangi atiduodavome daugiausia savivaldybėms viską, planavimo dokumentų rengimą, tai ar jums neatrodo, kad su visuomene derinimas – maždaug du mėnesiai numatyta, toliau, savivaldybė gali norom ar nenorom šitą procesą pavilkinti: sakysime, ji neturės pinigų projektams rengti, antras variantas, ji turės organizuoti konkursus dėl to dalyko darymo, bus tempiamas laikas. Tada kyla abejonė, ar mes suspėsim per šitą pusmetį. Ačiū už atsakymą. 
V. MAZURONIS (TTF). Gerbiamasis Broniau, mes per šį pusmetį tikrai paruošime, kad tas įstatymas pradėtų veikti, bet aš noriu ir akcentuoti, kad mes suprastume vieną dalyką. Jeigu mes kalbame apie kvartalinius statymo planus ar bendrojo plano pataisymus, kuriuos turės savivaldybė, jie juos gali daryti ir jų procesą mes maksimaliai sutrumpinome. Bet jeigu jūs ar kitas investuotojas ateis į savivaldybę ir tuo metu tas dokumentas dar nebus parengtas, savivaldybė privalės jam išduoti projektavimo sąlygas tiesiogiai pagal turimus dokumentus, tai yra pagal bendrąjį planą. Kitaip sakant, tai visiškai netrukdys investicijai ir statyboms. Mūsų tas kvartalinių planų parengimas yra tolima graži perspektyva, kurios reikia siekti. Bet šiandien mes privalėsime, savivaldybės privalės, iš karto išduoti sąlygas konkrečių objektų projektavimui, remdamosi arba turimais kvartaliniais detaliaisiais planais, arba bendraisiais planais, negalėdamos pasakyti, kad palaukite, mes kada nors parengsime. Ką turite, tų dokumentų pagrindu ir išduodate leidimus – štai kur viso šito proceso esmė ir, mano manymu, didžiulis pliusas. 
PIRMININKAS. Klausia L. Balsys. Ruošiasi K. Masiulis. 
L. BALSYS (MSNG). Labai ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis ministre, šį rytą kažkaip nežinomų jėgų paveiktas Seimas išmetė iš darbotvarkės visą paketą įstatymų, susijusių su skalūnų dujų gavyba, žvalgyba ir hidraulinio plėšymo technologijomis, su „Chevrono“ kompanijos atėjimu, o jūs staiga po pietų kažkaip likote ir pristatote projektus, kurie tiesiogiai susiję su „Chevrono“ kompanijos atėjimu, jo veikla ir skalūnų dujomis, nes be teritorijų planavimo to neįvyks. 
Aš norėjau jūsų paklausti keleto dalykų. Pirmas, ar, pakeitus Teritorijų planavimo įstatymą taip, kaip jūs siūlote, labai palengvėtų „Chevronui“ galimybė tiesiog paimti iš žmonių žemę ir ten pradėti hidraulinio plėšymo darbus? Ar pagal jūsų siūlymą pakeitus Žemės gelmių įstatymą jau būtų galima „Chevronui“ kišti po žeme, laidoti užnuodytą toksiniais chemikalais vandenį? Ir ar pakeitus Poveikio aplinkai vertinimo įstatymą taip, kaip jūs siūlote, „Chevronui“ nereikėtų jokio poveikio aplinkai vertinimo? Ačiū. 
V. MAZURONIS (TTF). Aš kažkodėl nelabai suprantu, kodėl, gerbiamasis kolega, jūs taip mylite „Chevroną“, bet su „Chevronu“ teritorijų planavimo dokumentai, mano manymu, neturi nieko bendra, nes tie dokumentai, kurie buvo šiandien išbraukti, aš nedalyvavau, bet, kiek aš supratau, buvo išbraukti, nes nebuvo Vyriausybės nuomonės tam tikrais klausimais – dėl mokesčių ir panašiai… Aš manau, tai yra svarbūs, bet tai išbraukta ne mano ir ne mūsų iniciatyva. 
Dabar kalbant, ar „Chevronui“ palengvės, ar pasunkės atėjimas po šito teritorijų planavimo. Aš manau, nepasikeis nė kiek situacija. Čia mes kalbame visai apie kitus dalykus. Mes šiuose įstatymuose nekalbame nei apie vandenį, kuris bus pumpuojamas į gręžinius, nei kokia bus chemikalų konsistencija ir panašiai. Šitie visi klausimai yra sprendžiami ir bus sprendžiami mano pasirašytame įsakyme, kurį dabar rengiame ir kitą savaitę pasirašysiu, dėl monitoringo būtinumo, dėl žiūrėjimo ir panašiai. Ar žvalgomiesiems gręžiniams konkrečiai reikės daryti PAV’o procedūrą, ar nereikės? Jūs žinote, Seime yra įstatymo projektas ir kaip Seimas apsispręs, taip ir bus. Šitas įstatymas su tuo neturi nieko bendra. 
PIRMININKAS. Klausia K. Masiulis. Ruošias A. Bilotaitė. 
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, aš prisipažinsiu, kad man labai patinka jūsų šita idėja. Dabar iš tikrųjų Lietuvoje investuotojas, jeigu nori ką nors daryti, tai susiduria su biurokratija ir begale kliūčių. Tik toks beviltiškas optimistas gali investuoti į sudėtingesnį projektą, ypač jeigu jo visom išgalėm neremia meras, ir tai su visokiom… Priėmimui treji metai geriausiu atveju, projekto derinimai vyksta, o priėmimas lygiai taip pat. Štai klausimas toksai: ar nebus taip, kaip dažnai būna, kad kova su biurokratizmu išvirsta į dar didesnį biurokratizmą. Ar jūs galite štai čia garbingai pasakyti, čia tai iš tikro labai norėčiau, kad taip pavyktų, kad jeigu po metų nebus taip, kad bet koks projektas per pusmetį bus suderintas, aš pasitraukiu. Kaip G. Kirkilas kažkada žadėjo, kad korupcija sumažės, o ji tik padidėjo, ir niekur nepasitraukė, jūs galite duoti tokį politinį pažadą?
V. MAZURONIS (TTF). Gerbiamasis Kęstuti, aš suprantu, kad jūs labai norite, kad aš pasitraukčiau. Jeigu reikia, galiu pasakyti, kada reiks, aš ir rytoj galiu pasitraukti. Bet aš galiu pasakyti esmę, apie kurią aš kalbu. Aš šiek tiek nepristačiau – mes kartu keisdami ir teritorijų planavimą, ir keisdami Statybos įstatymus, keičiame ir derinimo tvarką. Derinimo tvarkoje įvedame tokią procedūrą. Tiek Teritorijų planavimo, tiek šiame įstatyme mes numatome net techninį projektą normaliems projektams, kad jeigu atiduodamas projektas ir jis yra derinamas savivaldybėje, ir kokia nors institucija atsisako jį derinti dėl vienų ar kitų priežasčių, per „Infostatybą“ ar dabar per komisijas, tai užsakovas turi teisę kreiptis tiesiogiai į Vilniaus statybos inspekciją. Mūsų Statybos inspekcija padarys to projekto analizę, jeigu tas projektas bus parengtas ne nusižengiant įstatymams, o kabinėjantis dėl vienokių, kitokių dalykų, Statybos inspekcija turės teisę suderinti tą projektą, išduoti leidimą statybai ir trečią dalyką padaryti – nusiųsti administracinę baudą tam, dėl kurio žingsnių to projekto derinimas buvo vilkinamas. Mes šitą vilkinimo, neleidimo sistemą ir galimybę vilkinti statybą arba kitaip daryti labai plačiai siūlome gerinti į gerąją pusę. Visas procesas, aš esu tikras, jeigu mes jo esminių dalykų nepakeisime ir jam pritarsime… Iš tikrųjų iš esmės pasikeis ir laikas, ir sąlygos, ir derintojai visi atsistos į tas vietas, kuriose jie turi stovėti. Jie turi tarnauti ir padėti žmonėms, norintiems investuoti pinigus ir turtinti mūsų valstybę. Taip, aš už tai atsakau.
PIRMININKAS. Klausia A. Bilotaitė. Ruošiasi V. V. Margevičienė.
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Dėkoju pirmininkui. Gerbiamasis ministre, man kyla šiokių tokių abejonių dėl visuomenės informavimo. Ar nebus apribotos visuomenės teisės ginti savo viešąjį interesą ir ar nebus palengvintos sąlygos statyti tokius įvairiausius pavojingus objektus, kuriems dabar šiuo metu ypač priešinasi visuomenė? 
V. MAZURONIS (TTF). Mes turime, mes esame Seimas, mes kalbame apie valstybę, tai mes visi kartu ir apsispręskime. Kuo daugiau mes spaudžiame (buvusi sistema – bendri planai, antras lygmuo, sklypų planai, einame, deriname, darome), tai tuo iš esmės mes sunkiname ir turime situaciją, kokią turime šiandien. Ir, nepaisant to, mes turime tokius atvejus kaip Šventojoje, kai vietoj keturių aukštų (…), ir nepaisant to, mes šiandien turime tokius atvejus kaip Nidoje, ir visus kitus dalykus. Mano manymu, mūsų siūlomas projektas iš tikrųjų supaprastina visą tą schemą. Bet kartu mes perkeliame ir galimybę visuomenei dalyvauti ir kontroliuoti šioje vietoje. Todėl, mano nuomone, pagal galimybes mes nepabloginame situacijos. Bet pagal tai, kas turi pasakyti galutinį sprendimą – vieniems patinka tas, kitiems patinka tas, tretiems patinka ketvirtas, tai mes iš viso Lietuvoje viską uždrausime. Mes turime atrasti protingą išeitį ir visuomenės dalyvavimo mes nesumažiname čia, bet biurokratinį procesą, galimybę tampyti ir iš esmės žlugdyti tuos procesus mes sumažiname. 
PIRMININKAS. Klausia V. V. Margevičienė. Ruošiasi A. Stancikienė.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju pirmininkui. Gerbiamasis ministre, iš tikrųjų jūs pasakėte labai gerą dalyką, kad būna labai daug parašų, beveik netelpa į lapą tie parašai, o kai reikia rasti atsakingą asmenį, jo nėra, nes yra taip: visi rašė, visi matė, kaip su tuo A. Raikino kostiumu: visi siuvo, bet negalima apsirengti.
Dabar noriu paklausti, ar tiems savivaldybių tarnautojams, kurie ir dabar dirba ir kurie daug kartų neatsakingai dėjo parašus, pakaks kvalifikacijos ir kompetencijos, kad taip viską tvarkingai, gražiai, kaip jūs sakote, viename langelyje, vienu parašu, kad paskui nebūtų taip, kad galbūt tai susirgs, tai negalės, tai nebus, ar nebus vėl vilkinimo?
V. MAZURONIS (TTF). Aš manau, kompetencijos yra vienas klausimas, ir ją mes visur turime turbūt didinti ir kelti. Bet didžioji dalis tų sprendimų, apie kuriuos jūs šnekate, buvo padaryti ne dėl kompetencijos stokos, o dėl per didelio godumo. Taip diplomatiškai pasakyčiau. Dėl kitų dalykų. Įvedame asmeninės atsakomybės principą ir dabar mes Aplinkos ministerijoje rengiame įstatymo pakeitimus, su kuriais ateisime į Seimą, kad, nepriklausomai nuo to, ar valdininkas išėjo iš darbo ir jau šiandien nebe valdininkas, jis privalo atsakyti savo turtu už sprendimus, kuriuos jis padarė būdamas valdininku ir padarydamas valstybei žalą. Senaties terminas – kitas dalykas. Šiandien teismai traktuoja – tu išėjai iš pareigų, tu nebe valdininkas ir tu nebeatsakai. Taip neturi būti. Mes visą šitą sistemą sustiprinsime, ir aš manau, kad šis skaidrumas ir aiškumas, kada tu pasirašai, bet tu žinai, kad atsakysi už tą parašą, ne tik dabar, o ir gerai pasisekus, ir, išėjęs iš darbo, niekur nepabėgsi, man atrodo, teisinga kryptis. 
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Ačiū.
PIRMININKAS. Ministre, prašytume trumpiau atsakyti, nes atsakymui yra 2 min. Mes visą laiką viršijame. Klausti – 1 min., atsakyti – 2 min. Klausia A. Stancikienė. Ruošiasi V. M. Čigriejienė. Prašom. 
A. STANCIKIENĖ (DKF). Ministre, Lietuvos piliečiai iš esmės teritorijų planavimo procese arba priimant sprendimus dalyvaudavo tik per dalyvavimą detalaus planavimo procese, per viešo informavimo procedūras, svarstymus ir t. t. Kaip jūs įsivaizduojate, kaip bus užtikrintas trečiųjų asmenų, tai yra piliečių, dalyvavimas teritorijų planavimo procese, kai bus atskiri detalieji planai neberengiami, bus rengiami tik kvartalo arba tokio detalumo bendrieji planai, kad net nereikės kvartalų, kaip suprantu, tai kaip jūs ruošiatės užtikrinti iš esmės neaktyvių piliečių dalyvavimą priimant aplinkos kokybės sprendimus? Nes kai savivaldybė rengia bendrą planą 15 ar 10 metų į priekį, tai turbūt suprantate, kad kiekvienai bobutei, net ir man, nueiti ir susipažinti su sprendiniais, kai aš nežinau, kas vyks po 5 metų, yra labai sudėtinga. Tai kaip bus su tuo (…) konvencijos įgyvendinimo užtikrinimu Lietuvoje? 
V. MAZURONIS (TTF). Man atrodo, kad bus geriau, negu dabar yra. Kai mes kalbame apie bendruosius planus, apie kvartalų užstatymo planus, tai visa derinimo, arba visuomenės buvimo šiame procese, procedūra iš esmės pasilieka. Taip pat kaip ir dabar. Paskelbiama, kad yra rengiamas kvartalo detalusis užstatymo planas, skelbimai ir t. t. Kai mes kalbame apie tą dalyką… Aurelija, palaukite, jūs ramiai išklausykite. Kai mes kalbame apie tai, kad mes panaikinsime sklypų detaliuosius planus, gal aš neaiškiai pasakiau, tai aš dar sykį pakartosiu: mes derinimą, arba visuomenės nuomonės išgirdimą, perkeliame tiesiogiai į konkretaus objekto projektavimo stadiją. 
Kai šiandien daromi sklypų detalieji planai, tai jūs, architektė, ne mažiau gerai kaip aš žinote, yra atnešamas spalvotas popieriaus lapas, kuriame nubraižoma tik specialistams suprantami užstatymai, visi tie dalykai, pateikiama vizualizacija, kuri yra iš lubų, kadangi tokio objekto nėra, ir visi kažką čia diskutuojame. Kada mes perkelsime šitą klausimą į konkretaus objekto rengimo lygmenį, tai dėl to ir bus diskusija. Žmonės matys, kas konkrečiai statoma, galės konkrečiai sakyti savo nuomonę ir padarysime šioje stadijoje, pasiūlymų svarstymo dėl projekto stadijoje, ir bus su visuomene… (Balsai salėje) Kvartalo detalieji yra reikalingi tam, kad jeigu savivaldybė ir kai savivaldybė mato, kad tai yra labai svarbus kvartalas, ir nori išnagrinėti, ir panašiai, iš esmės turėtų visas miestas būti padengtas (aš tikiu, kada nors bus) kvartalų planais… Nes kvartalų planai yra iš esmės bendrojo plano detalizavimas. Ne sklypų planai. Sklypų planai buvo darymas tik popierių. Šiuo metu, kadangi turime tokią situaciją, mes neatsisakome, bet skatinsime rengti ir kvartalų planus, kartu netrukdysime ir investicijoms, leisime dabar statyti ir daryti be nereikalingų popierių darymo, nes šiandien rengiant detaliuosius planus sąlygose buvo išduodama: toks užstatymas, toks aukštingumas. Po to trejus metus rengiame popierius, kad patvirtintume tą patį, ką žinojome iš karto. 
PIRMININKAS. Dar kartą prašau atsakinėti trumpiau, nes nori paklausti labai daug Seimo narių. Klausia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi… (Balsai salėje)
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū.
PIRMININKAS. …S. Jovaiša.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, jūs taip entuziastingai pristatėte, kad aš…
V. MAZURONIS (TTF). Aš nuoširdžiai.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). …jau ir tikiu tuo, ką jūs kalbate. Bet jūs man taip lietuviškai atsakykite. Tai reikės duoti daugiau ar mažiau? 
V. MAZURONIS (TTF). Mano manymu, nereikės duoti iš viso.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū Dievui.
V. MAZURONIS (TTF). Buvo galima vilkinti tuos visus dalykus derinant reikalus, aš nenorėjau čia detalizuoti. Pasakysiu tik vieną pavyzdį, kad žinotumėte, ką mes čia siūlome. Šiandien rengiant detaliuosius planus, kaip jūs žinote, yra projektų derinimo komisijos. Komisijose reikia derinti su tais, kurie išduoda sąlygas. Šiandien mes situaciją turime tokią: išduodančios sąlygas institucijos neateina į komisijas, projektuotojai eina pas juos, jie įjungia skaitiklį – 20–30 darbo dienų ir prasideda vilkinimo procedūra. Šiuo atveju mes pasakome vieną dalyką: jeigu yra derinimo komisija ir institucija, kuri išdavė sąlygas, neatvyksta į derinimą, tai įskaitoma kaip suderinimas su visomis iš to išplaukiančiomis aplinkybėmis. Jie turi tarnauti, jie turi eiti pasitikti investuotojus, o ne atvirkščiai. Ir daug, daug tokių žingsnių. Aš tikrai negaliu pasakyti, gal gerbiamasis V. Gailius galėtų pasakyti ar kas nors, bet aš tikiu, kad šita sistema tikrai sumažins korupcijos galimybes. 
PIRMININKAS. Klausia S. Jovaiša. Ruošiasi P. Gražulis. 
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis ministre, aš jau čia keletą mėnesių ir matau, kad geriems dalykams pritaria tiek pozicija, tiek opozicija. Norėčiau jūsų paklausti. Jūs jau turbūt keletą kadencijų, keturias ar penkias, Seime, aš nežinau, ir kodėl dabar, tik šiandien, yra keliami tie geri pasiūlymai? Tarsi išgirstame, eureka, o jūs čia jau senokai esate. 
Ir dar noriu paklausti. Matau, kad jūs tikrai esate įsitikinęs, ir manau, kad pagrįstai, šių teikiamų dalykų teisumu. Aš taip pat. Ar kas nors pastaruoju metu prisidėjo, ar savivaldybės yra pasiruošusios nešti tokį naują krūvį, ar architektūros ir urbanistikos skyriai pakels tokią atsakomybės naštą?
V. MAZURONIS (TTF). Aš pradėsiu, gerbiamasis Sergejau, kad aš dar ne toks senas, aš tik trečią kadenciją Seime. Tai vienas dalykas. 
Antras dalykas. Aš manau, kad tie projektai buvo bandomi daryti, buvo bandomi daryti praeitoje kadencijoje. Suprantate, čia iš tiesų nėra taip paprasta, čia, mano supratimu, mes atidarome duris esminiams procesams, t. y. investavimui, statymui, darymui. Bet čia, patikėkite manimi, bus daug ir nelaimingų, nes kažkas tuos popierius rengė, kažkas už tai ėmė didelius pinigus ir panašiai. Noriu tikėti, kad svarstymo stadijoje čia girdėsime daug ko – argumentų bus daug. Bus ir visuomenės nepakankamas informuotumas, bus daug ko. Todėl aš visų prašau pagalvoti, susidėlioti prioritetus, padarykime tai, ką būtina padaryti keičiant iš esmės. Matysim, kad jeigu ką nors praleidome, neįdėjome kokio nors saugiklio ar dar ko nors, padarysim, ne problema, bet šiandien tai yra būtina padaryti.
Aš manau, kad iki šiol to nepavyko padaryti, matyt, gyvenimas nebuvo pakankamai prispaudęs ir, šnekant realiai, trūko politinės valios. Iš įvairių pusių buvo daromos įvairios įtakos ir vienokie ar kitokie spaudimai ir išeidavo taip, kad pasiūlymų milijonas, sprendimų nėra ir sėdime visi baloje iki ausų. Aš manau taip. Noriu tikėti, kad šį kartą mums visiems pavyks tai padaryti. 
Aš buvau sukvietęs architektus, aš jiems visiems išdėsčiau tą dalyką, na, nepasakysiu, kad visi labai džiaugsmingi, neabejotinai jiems teks prisiimti didesnę atsakomybę, reikės persitvarkyti, bet aš manau, kad vardan geresnio tikslo, vardan to, ko mes siekiame, tą padaryti reikia ir mes visi turime tą padaryti.
PIRMININKAS. Klausia P. Gražulis. Ir paskutinis klaus V. Kamblevičius, jeigu ministras atsakys greitai.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis ministre, darbas padarytas nemažas, norai yra geri, bet dėl to, kad detaliųjų planų organizatoriai bus tik savivaldybės, ar neatsitiks taip, kad jie iš viso nerengs detaliųjų planų, jeigu ten neatneši gero „atkato“? Šiandien jie net neišduoda specialiųjų sąlygų organizatoriui rengti detalųjį planą arba išduoda tokias, kad neįmanoma parengti detaliųjų planų. Jie ras įvairiausių priežasčių, kad nėra lėšų, ar dar ką nors. Ar dėl to neįklimps tas procesas?
V. MAZURONIS (TTF). Gerbiamasis Petrai, aš dar kartą kartoju. Investuotojas ir statytojas dėl to, kad detalieji planai nebus parengti, nė kiek nenukentės. Bus išduodamos sąlygos konkrečiam projektui parengti remiantis tais dokumentais, kurie jau parengti ir patvirtinti. Visos savivaldybės turi bendruosius planus. 
PIRMININKAS. Ačiū. Ir paskutinis klausia V. Kamblevičius. Prašom.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū. Gerbiamasis kolega, norėjau paklausti. Kadangi su jūsų projektu esu susipažinęs, visos idėjos, kurias jūs skleidžiate, man yra prieinamos ir aš jomis tikiu. Tačiau su vienu dalyku nenoriu sutikti. Jūs čia deklaruojate, kad detaliuosius planus visais atvejais tvirtins administracijos direktorius. Šiuo momentu tvirtina taryba arba tarybos paliepimu vykdo direktorius. Mano supratimu, jeigu yra labai tvirtas, kietas administracijos direktorius, kuris viską gerai išmano, nepadarys klaidų, viskas gerai. Bet jeigu žmogus dėl šių dalykų šiek tiek šlubuoja, jis tiek privels tų klaidų ir nesąmonių, kad tada jokia taryba neišsrėbs. Kaip jums atrodo?
V. MAZURONIS (TTF). Supratau, gerbiamasis Vytautai. Gal ne visai aiškiai jūs supratote. Administracijos direktorius savo parašu keis, sakykime, tai, kas buvo iki šiol daroma per detaliuosius planus, žemės paskirtį. Jam užteks pasižiūrėti į bendrąjį planą. Jeigu pagal bendrąjį planą toje zonoje yra galima pramoninė ar gyvenamoji statyba, jis pagal žemės paskirtį tą ir padarys. Nieko tokio čia nėra. Tų planų kiekvienam sklypui, aš dar kartą kartoju, nebus. O tuos kvartalinius planus arba, sakykime, savivaldybės dalies planus ir toliau tvirtins taryba. 
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Motyvai dėl viso. Už – B. Bradauskas. Prašom.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Iš tikrųjų keletą metų man nepavyko įgyvendinti tų idėjų, kurias šiandien pristatė ministras. Pasikeitus situacijai, pasikeitus valdančiajai daugumai aš pagaliau tikiu, kad mes įgyvendinsime tai, ką šiandien siūlo ministras. Aš suprantu nerimą iš dešinės pusės, aš suprantu klausimus – ar reikės duoti, ar nereikės duoti. Kai kas nepaklausė, ar reikės paimti, ar nereikės paimti. Aš suprantu nerimą tų, kurie turi projektavimo organizacijas ir už nieką imdavo dešimtis tūkstančių litų, jie praras tas pajamas. Aš tai suprantu.
Bet pagalvokite apie vieną dalyką. Paprastas reikalas. Bendrasis planas yra paskirstęs žemės paskirtį ir dabar staiga keisti, reikia daryti detalųjį planą, o nuostata yra viena – detalusis planas neturi prieštarauti bendrajam planui. Tai kam rengti tą, kas neturi prieštarauti jau esamam dokumentui? 
Labai pritariu kvartalinių planų rengimui. Kam reikia rengti sklypo detalųjį planą, jeigu kvartalinis planas viską išsprendžia? Prisiminkime senus čėsus, kuriuos mes kritikuojame ir panašiai, bet tarybiniais metais atėjo žmogus statybos leidimo, namo „pririšimą“ jam padarydavo per vieną mėnesį, per vieną mėnesį jis gaudavo leidimą statyti ir statė. 
Dabar, esant tokiai situacijai, jeigu mes nepritarsime tam, ką tikrai išmintingai siūlo Aplinkos ministerija ir ministras, tai būsime tikri abliai, mes stabdysime visas investicijas. Šiandien investitoriai neateina ne todėl, kad bloga mokesčių politika, dar kas nors, o dėl to biurokratizmo, kuris yra mūsų Statybos įstatyme, Teritorijų planavimo įstatyme ir panašiai. Todėl aš jus visus kviečiu palaikyti šiandien ministro pristatytą įstatymo projektą ir pagalvoti tiems, kurie kalbės prieš, ar neturėtų nusišalinti nuo šito įstatymo svarstymo, ar jie neturi privačių ir viešųjų interesų.
PIRMININKAS. Prieš – L. Balsys. Prašom.
L. BALSYS (MSNG). Neketinu nusišalinti, nes neturiu jokių interesų, jokių privačių, išskyrus viešąjį interesą – žmonių interesą. 
Gerbiamieji kolegos, siūlau šį kartą nepritarti šiam projektui, nors iš tikrųjų siūlomi gal racionalūs ir geri dalykai. Ministras padarė tikrai įspūdingą prezentaciją, gerai profesionaliai parengtą. Bet kai kurių siūlomų įstatymų pataisos per teritorijų planavimą konfliktuoja su tomis pataisomis, kurios šiuo metu yra įstrigusios Seime dėl išmestų iš darbotvarkės įstatymų – Žemės gelmių įstatymo, Poveikio aplinkai vertinimo įstatymo. Kai tiesiogiai konfliktuoja, dabar mums, net ir po pateikimo priėmus, atsiras daug daugiau darbo, nes paskui Aplinkos apsaugos komitete vis tiek reikės tai derinti, tai yra ministro siūlymus valyti ir derinti su tai siūlymais, kurie yra pateikti. Aš manau, per teritorijų planavimą bandymai apeiti ir atverti kelią, na, toms technologijoms, kurios yra labai diskutuotinos, kelia pavojų Lietuvos gelmių turtams, tai yra geriamajam vandeniui, žmonių turtui, tai yra žemei ir jų ūkiams, yra tikrai ne laiku, ne vietoje ir per anksti. Kai sutvarkysime skalūnų dujų problemą, galėsime pereiti prie teritorijų planavimo.
PIRMININKAS. Kolegos, motyvai išsakyti… (Balsai salėje) …ir yra… Kolegos, ar reikia duoti dar po vieną? (Balsai salėje: „Reikia!“) Kolegos, iš tiesų, kadangi buvo užduoti klausimai, o mes laiką jau išnaudojome, siūlyčiau nesiplėsti, nes praktiškai jau turėjome pabaigti. (Balsai salėje) Kolegos! (Balsai salėje) Na, prašom, Aurelija. Gal iš vietos!
A. STANCIKIENĖ (DKF). Aš noriu pasakyti, kad Statutas įpareigoja, kiek yra įstatymų, tiek yra už, tiek yra prieš. Po vieną. Tai prašau suskaičiuoti, kiek įstatymų ir kiek žmonių…
PIRMININKAS. Mes buvome sutarę, kad kalbėsime tik po vieną. Gerai. Prašom, Aurelija, kalbėti prieš. (Balsai salėje) 
A. STANCIKIENĖ (DKF). Aš noriu pasakyti, kad motyvas, kad didinsim verslumą ir sutrumpinsime teritorijų planavimo dokumentų rengimą, yra visiškai ne tie motyvai, kurie galėtų čia mums užtikrinti, kad bus užtikrintas Orhuso konvencijos įgyvendinimas. 
Ką šitas įstatymas numato? Jis, priešingai, negu reikalauja Orhuso konvencija, eliminuoja piliečių dalyvavimą priimant sprendimus, susijusius tiesiogiai su jų aplinka ir jų aplinkos kokybe. Aiškiai numatyta konvencijoje, kad piliečiai turi teisę dalyvauti pačioje pradinėje, tai yra net idėjos, stadijoje. 
Kas gi šiuo atveju atsiras? Šiuo atveju kažkoks savivaldybės tarnautojas norės… sakys, kad reikia rengti kvartalinį detalųjį planą. Jeigu savivaldybė neturi tam pinigų, tai palauksite, arba sumokėkite man ar dar kam nors, tada gal mes parengsime. Kitu atveju sakys: žinote, bendrojo plano detalumas yra toks užtektinas, kad, na, mes jums leidžiame rengti be jokio kvartalinio detaliojo plano savo projektą. 
Šitas įstatymas iš esmės yra lobistinis ir atstovauja praktiškai architektų interesams, nes architektas už savo techninį projektą, jeigu jis tau garantuos, kad prastumia tai, ko tu šiaip normaliai pagal detalųjį planavimą net ir nepasidarytum, jis galės užsiprašyti, ačiū Dievui, kokią sumą. Iš esmės architektai, kurie mokės pralįsti pro rakto skylutę, ims didžiulius pinigus. Čia yra grynai architektų lobistinis įstatymas, o ne atstovavimas piliečiams.
Šiaip nėra jokio antikorupcinio vertinimo padaryta, tą pastebėjo ir Teisės departamentas. Vis dėlto privalo būti šio įstatymo antikorupcinis vertinimas. Tai yra akivaizdžiai korupcijos didinimas. Be abejo, yra valstybės lėšų švaistymas, nes pagal šį įstatymą savivaldybių bendrieji planai turės būti visiškai kito detalumo dokumentai. Praktiškai turės juose tilpti viso detaliojo planavimo detalės, kurių…
PIRMININKAS. Aurelija, laikas!
A. STANCIKIENĖ (DKF). Taip, bet kurias spręsdavo šiaip detalieji planai. Aš dabar nežinau, ar mes mėtysime dar kelis šimtus milijonų, kad savivaldybės iš naujo pasirengtų savo bendruosius planus kito detalumo?
PIRMININKAS. Aurelija, ačiū. Gal už V. Kamblevičius nekalbės, galėtume tada balsuoti? Matau repliką, bet prieš tai apsisprendžiame. Vytautai, ar gali nekalbėti, galėtume pereiti prie balsavimo? Prašom. Ministras.
V. MAZURONIS (TTF). Aš dėl vedimo tvarkos. Aš siūlyčiau gal tiems, kurie už, tai nebūtinai, bet tiems, kurie prieš, tikrai leisti pasisakyti. Na, ir už galima. Aš manau, įstatymų daug. Aš kviesčiau, kad neatrodytų, kad čia kažkas bando, neleidžia pasakyti, siūlyčiau tikrai visiems, kas nori kalbėti, leisti.
PIRMININKAS. Kolega, prašom. B. Bradauskas – dėl vedimo tvarkos. Prašom.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Aš dažnai girdžiu tokius dalykus, kurie mane stebina. Kartais tuo, kuo mes patys susitepę, bandome sutepti ir kitus. Tai šiandien buvo ką tik girdėtas pasisakymas mūsų kolegės, pavardės neminėsiu, kad nebūtų galimybės vėl stoti prie mikrofono. 
Iš tikrųjų ne visuomenę nušalina šitos įstatymo pataisos, o nušalina tuos, kurie už nieką ėmė pinigus iš paprastų žmogelių ir melžė juos. Štai kokia yra esmė. Gerai įsigilinkite. Aš tikrai nesiūlau, kad būtų dėl kiekvieno įstatymo pasisakoma. Principas yra aiškus. Iš esmės dar leiskime vienam pasisakyti, ir tuo baigiame. O kai kam, kurie pasisakė, siūlau nusišalinti nuo šio klausimo svarstymo, nes tai yra aiškus šeimos verslas.
PIRMININKAS. Ačiū. Ir K. Masiulis – dėl vedimo tvarkos. Prašau.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš norėčiau prašyti vis dėlto, kad jūs suteiktumėte žodį pasisakyti, nes yra daug įstatymų. Iš tikro jiems reikia pritarti, ir yra argumentų, dėl ko.
PIRMININKAS. Kolegos, iš tiesų yra du įstatymai ir yra daug vieno įstatymo lydimųjų. Mes paprastai duodame po vieną pasisakyti. Šį kartą, kadangi du klausimai, tai prieš pasisakė du. 
Dabar, kolegos, balsuosime dėl Nr. XIIP-231, dėl Nr. XIIP-232, dėl Nr. XIIP-233, dėl Nr. XIIP-234, dėl Nr. XIIP-235, Nr. XIIP-236, Nr. XIIP-237, iki 2-4a ir 2-4b, iš viso dėl 23 sprendimų projektų. Kas pritariate šiems sprendimų projektams, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Prašom.
Užsiregistravo 83 Seimo nariai, balsavo 83: už – 75, prieš – 3, susilaikė 6. Projektams po pateikimo yra pritarta.
Kolegos, turime apsispręsti dėl komitetų ir dėl siūlomos svarstymo datos. Siūloma svarstymo data yra birželio 20 d. Bet, kolegos, matome, kad dėl kai kurių sprendimų projektų yra numatyti du pagrindiniai komitetai – tai Aplinkos apsaugos komitetas ir Kaimo reikalų komitetas. Kolegos, gal galėtume apsispręsti, kad dėl viso paketo būtų vienas pagrindinis komitetas – Aplinkos apsaugos komitetas, tada būtų lengviau bendrauti ir kitus darbus atlikti? Ar galime taip nuspręsti, kad pagrindinis komitetas yra Aplinkos apsaugos komitetas? Ar galima? Galima. Ačiū.
Kiti komitetai, nes yra labai daug papildomų, kaip yra sprendimo projekte. Ar Vytautas turi? Prašau. Bet jau sutarėme, kad pagrindinis yra Aplinkos apsaugos komitetas, papildomų yra daug – ten yra ir Kaimo reikalų komitetas, ir Audito komitetas, ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, ir Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas, taip yra ten pagal projektą. Ar galime vardinti, ar ne? Prašom. 
Ar dėl vedimo tvarkos, ar galime?.. (Balsai salėje) Prašau.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Kadangi tų naujo detalumo, naujo smulkumo bendrųjų planų rengimas bus susijęs su didelėmis valstybės ir savivaldybių lėšomis, aš labai siūlyčiau kaip papildomą komitetą įtraukti ir Biudžeto ir finansų komitetą. 
PIRMININKAS. Kolegos… (Balsai salėje) B. Bradauskas. Ar nori svarstyti kaip papildomas, nes yra komitetų iš tiesų… Prašau.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Nematau reikalo, kad Biudžeto ir finansų komitetas svarstytų šitą klausimą, nes biurokratizmo ir taip pakanka. Nematau reikalo, kad šį klausimą svarstytų ir Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas. Kuo dėtas?
PIRMININKAS. Aš manyčiau, yra klausimų, ir Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas iš tiesų mato, kad yra klausimų dėl kultūros paveldo apsaugos, dėl nekilnojamojo kultūros apsaugos paveldo, aš manyčiau, tikrai reikia svarstyti. Taip pat, kaip mes matome, pagrindinis komitetas dėl administracinių teisės pažeidimų yra Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Taip, kitus paliekame pagal projektą. Ar galime sutarti bendru sutarimu? Galime. Ačiū.
Pereiname, kolegos, prie 1-8.2 klausimo, dar vienos… Prašau.
V. MAZURONIS (TTF). Mielieji kolegos, iš tiesų čia tas įstatymų blokas yra labai svarbus. Jeigu čia mes visi sutartume ar kokiu nors protokoliniu sprendimu įsipareigotume, kad visi komitetai tuos klausimus gali svarstyti ir turi svarstyti, bet ir pradėtų, ir svarstytų, ir netemptų, ir greitai apsvarstytų, ir atiduotų Aplinkos apsaugos komitetui suderinti ir padaryti grafiką, o ne taip, kad vieni tą, kiti dar kada nors. Netempkime to dalyko. Paimkime ir padarykime. Aš prašyčiau, kreipiuosi į visus komitetus, į visus vadovus. Jeigu galima, viso Seimo vardu, kad tai būtų prioritetinis įstatymas, kurį priimame, atiduodame pagrindiniam komitetui, sutvarkome, kur sutariame, kur nesutariame, ir einame tolyn.
PIRMININKAS. Ačiū. Supratome ministro susirūpinimą. Iš tiesų daugelio komitetų pirmininkai yra. Aš manau, taip ir padarys.
Kolegos, pereiname prie 1-8.2. Kęstutis, prašau dar kartą.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Pirmininke, kažkaip ignoruojate. Čia seniausiai stoviu prie mikrofono ir visi šneka, manęs nematote. Gal per daug mažo ūgio? Bet vis dėlto aš noriu repliką po šito balsavimo pasakyti. 
Gerbiamieji, visi, kurie dirbome savivaldybėse, o ypač sudėtingesnėse savivaldybėse, esame susidūrę su tuo, kad čia kai kas mosuoja tais visuomenės interesais, kad tais visuomenės interesais daug kas yra net užmušama. Štai geriausias pavyzdys yra „Lietuvos“ kino teatro pavyzdys. Buvo investuotojai. Jie labai daug bendravo su visuomene, jie ėjo kalbėtis. Jie sutiko net dvi sales pastatyti nekomercinio kino teatro, bet protestuotojai tiek įkyriai viską darė, kad galų gale šitie investuotojai bankrutavo. Tie investuotojai buvo atvažiavę iš Airijos. Esu ne kartą su jais kalbėjęs. Tai buvo valstiečiai, airiai ūkininkai. Štai išnyko. Visokie rėkautojai, trukdytojai – jie taip padaro. Jie politologų vadinami veto grupėmis. Tos veto grupės padaro valdžią neefektyvią. Aš labai norėčiau, iš tikro labai noriu ir labai noriu palaikyti V. Mazuronį, kad padarytų valdžią efektyvią, kad negalėtų visokie protestuotojai, neretai prievartaujantys protestuotojai, mosikuoti visuomenės interesais. Ar dabar čia visuomenės interesas turėti tokį monstrą, kur nežinai, kas su juo bus? (Balsai salėje) 

16.14 val.
Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo 2, 3, 7, 8, 9, 10, 16, 17, 21, 23, 24 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-452(2) (priėmimo tęsinys)

PIRMININKAS. Ačiū Kęstučiui. (Balsai salėje) Kolegos, vis dėlto galų gale pereiname (man atrodo, jau visi pakalbėjome) prie 1-8.2 – Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo 2, 3, 7, 8, 9, 10, 16, 17, 21, 23, 24 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-452(2). Kviečiama pranešėja K. Miškinienė, Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininkė, ir yra likęs tiktai priėmimas. Buvo padarytos dvi pertraukos. Kolegos, einame pastraipsniui. 
1 straipsnio 2 dalies 2 dalies pakeitimas. Nieko nėra. Ar galime pritarti, kolegos? (Balsai salėje) Ar, kolegos, yra užsirašę prieš prie šito, ar matau… Už visą? Supratau. Ačiū. Gal būtų gerai, kad nesirašytume. Gal paskui užsirašytume, nes bus atskirų pakeitimų prie atskiros eilutės. Ar galima taip sutarti, nes labai sukels sumaištį? Dėl 1 straipsnio 2 dalies 2 dalies pakeitimo nieko nėra. Ar galima sutarti bendru sutarimu? Galima. Ačiū.
Dėl 2 straipsnio, 3 straipsnio 1 punkto pakeitimo taip pat nieko nėra. Ar galime sutarti bendru sutarimu? Galime. 
Dėl 1 straipsnio, 7 straipsnio 4 dalies pakeitimo ir straipsnio papildymo 5 dalimi yra, kaip matau, Seimo nario R. J. Dagio pasiūlymas. Prašom. Suteikiame autoriui R. Dagiui. 
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš tikiuosi, kad po pietų esame ramesni, ramiau galime įsiklausyti į argumentus. Aš dar kartą siūlau dėl šito įstatymo tam tikras nuostatas, kurios ateityje sukeltų mažiau problemų. Pagal socialinių pašalpų mokėjimo pobūdį tai yra santykis tarp valstybės ir pašalpos gavėjo. Dabar šiame mūsų įstatyme numatytos tam tikros sankcijos žmogui už tai, jeigu ne dėl jo kaltės priimamas sprendimas. Taip pat akivaizdu, kad jis gali prieštarauti ne pačiai renovavimo idėjai, už kurią valstybė žada jį bausti atimdama tam tikras kompensacijas, bet ir dėl paties parinkto renovuotojo. Šiuo atveju, tarkim, dėl pasirinkto „City Service“, kuris jam netinka. Tokiu atveju, aš manau, mes negalime taip formuluoti jo teisės būtinai balsuoti už. Jis turi dalyvauti – taip, būti aktyvus pilietis – taip, bet balsuoti už tikrai tokios pareigos negali būti. Tuo labiau tai prieštarauja kitiems įstatymams, t. y. daugiabučių bendrijų veiklą reglamentuojantiems įstatymams. Tada reikia lydimųjų įstatymų pataisų. To nėra pateikta. Todėl aš siūlau dėti tašką, palikti beveik visą sakinį, išskyrus tris išmetamus žodžius „dalyvauti šio projekto įgyvendinime“. Įgyvendinimas jau susijęs ne su pačiu sprendimu renovuoti ar ne, o būtent su konkretaus renovuotojo pasirinkimu. 
PIRMININKAS. Komiteto nuomonė.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Komitetas dar sykį buvo susirinkęs ir balsų dauguma šiam pasiūlymui nepritarė. Argumentai, kolegos, jums buvo pateikti rytiniame posėdyje. Komitetas siūlo pritarti Vyriausybės pateiktai redakcijai.
PIRMININKAS. Kolegos, kas vis dėlto pritariate gerbiamojo Seimo nario R. Dagio pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę – komiteto nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Užsiregistravo 77 Seimo nariai. Balsavo 77: 24 – už, prieš – 29, 24 susilaikė. Kolegos R. Dagio pasiūlymui yra nepritarta. 
Kolegos, einame prie kito straipsnio. Taip pat užregistruota 3 straipsnio pataisa. Ai… Kolegos, ar galime pritarti visam straipsniui be R. J. Dagio… 
Vėl balsuojame. Prašom balsuoti. Kas už viso 3 straipsnio priėmimą be R. J. Dagio pasiūlymo, prašom balsuoti už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Užsiregistravo 78 Seimo nariai. Balsavo 78: už – 62, prieš – 4, susilaikė 12. 3 straipsniui yra pritarta.
Dėl 4 straipsnio pasiūlymų nėra. Gal galime bendru sutarimu pritarti? 
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Taip.
PIRMININKAS. Galime? Galime. Ačiū. 
Dėl 5 straipsnio nėra pasiūlymų. Ar galime sutarti bendru sutarimu? Galime. Ačiū. 
6 straipsnis. Taip pat yra R. J. Dagio pasiūlymas. Prašom, Rimai.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, dėl praėjusio straipsnio tikrai mes turėsime kreipimųsi turbūt ir dėl prieštaravimų Europos teisei, taip pat dėl teisėtų interesų ir Konstitucinio Teismo. Tiek to. 
Dabar šis įstatymas, aišku, nesusijęs su kokiu nors prieštaravimu Konstitucijai ir panašiai, bet, man atrodo, paprasčiausiam žmogiškumui, normaliai tvarkai. Šitos įstatymo pataisos esmė (aš dar kartą atkreipiu dėmesį), kad sankcijų mechanizmas yra būtinybė pradėti dirbti ir įsidarbinti motinoms, auginančioms tris ir daugiau vaikų arba neįgalius vaikus, nebūtų taikomas sutrumpintas terminas. Anksčiau ji turėjo pareigą tai atlikti beveik po trejų metų. Dabar mes siūlome daryti iškart po metų. Jinai nespės to padaryti. Kalbėti, kad mes apsaugome vaikus, – ne visai teisinga. Mes vaiko pašalpos nemažiname, bet mažiname motinai, tai koks skirtumas. Ar jie ne prie to paties stalo valgo? Tikrai manau, kad čia yra nelogiška. 
Kita vertus, šita žmonių grupė yra tokia nedidelė, kad nei jūsų renovavimo procesui, nei kitkam tikrai netrukdo. O tai iš esmės yra pozityvi diskriminacija tų žmonių atžvilgiu, kurią mes taikome ne viename įstatyme. Kodėl mes šioje vietoje būtinai norime įkišti tą sankcijų mechanizmą? Daugiavaikių motinų integracija yra ne tas pats, kas piktybiško vengėjo dirbti, gyvenančio iš pašalpų. Tikrai daugiavaikės šeimos nėra asocialios, apie ką mes čia visą laiką kalbame, o yra tai, kas mūsų gyvybę išlaiko, tai yra šeimos, kurios augina mūsų vaikus, kurie yra mokesčių mokėtojai, kurie išlaiko mūsų ateitį. Nustokime į juos žiūrėti kaip į kažkokias pabaisas. Padėkime jiems ir galų gale ištaisykime tas ir kitas esamas spragas, kurias esame padarę dėl krizės ar dėl kitų dalykų.
PIRMININKAS. Laikas!
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Siūlau tikrai pritarti ir nesiginčyti. Tikrai nedidelė čia ta pataisa, bet jinai keičia iš esmės šio įstatymo atmosferą. 
PIRMININKAS. Ačiū. Komiteto nuomonė. Prašom.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, dar kartą. Patobulintame įstatymo projekte vaikams išvis nesiūloma mažinti socialinių pašalpų. (Balsai salėje) Atitinkamai motinoms įstatymas taikomas tik tuomet, kai atsisako dirbti arba dalyvauti aktyviosiose darbo rinkos priemonėse. Patobulintame įstatymo projekte pateiktas siūlymas: tuo atveju, jeigu žmogus gyvena regione, kur maža darbo vietų pasiūla, tuomet tam žmogui savivaldybė išvis neturėtų mažinti socialinių pašalpų nei po metų, nei po dvejų, nei po trejų, jeigu realiai nėra ką siūlyti žmogui. Dėl to, kolegos, komitetas nepritarė šiam siūlymui.
PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate R. J. Dagio pataisai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Užsiregistravo 77 Seimo nariai, balsavo 77: už – 20, prieš – 26, susilaikė 31. Pataisai nepritarta. 
Kolegos, gal galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Negalime straipsniui pritarti. Balsuojame. Kas už 6 straipsnį, pritariate komitetui, prašome balsuoti už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Be R. J. Dagio pataisos.
Užsiregistravo 78 Seimo nariai, balsavo 78: už – 63, prieš – 4, susilaikė 11. 6 straipsniui yra pritarta.
Dėl 7 straipsnio pasiūlymų nėra. Gal galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Galime. Ačiū. Dėl 8 straipsnio taip pat nėra jokių pasiūlymų ir pakeitimų. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū. 
Dėl 9 straipsnio yra R. J. Dagio pasiūlymas. Prašom, Rimai. 
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Kaip sakoma, su Šeimos diena, brangiosios mamos, kurioms prievartinis įdarbinimas už minimalią algą mažina bendras šeimos pajamas. Ačiū jums už tokį priimtą sprendimą. Tikrai jautrus požiūris! 
Mamos jums nerūpi. Dabar klausimas dėl pensininkų. Iš tikrųjų, jeigu jūs manote, kad sankcija atimti iš pensininkų faktiškai 370 Lt, o jeigu šildymas brangesnis, tai dar yra proporcingai, tokiu atveju jūs tiesiog ciniškai gąsdinate žmones, kad jie bet kuriuo atveju priimtų bet kokį jūsų renovuotoją. Kad tai neįvyktų, aš ir siūlau išbraukti žodžius „ir atsisakė dalyvauti įgyvendinant šį projektą“, kurie kaip tik apibrėžia santykį su renovuotoju. Kitas dalykas, sankcijas palikti ne 50 % nuo paramos, bet 15 %, t. y. 100 Lt. Jeigu jūs manote, kad pensininkus galima bausti daugiau, tai tada jūs ir balsuokite taip, čia jūsų pasirinkimas. 
PIRMININKAS. Komiteto nuomonė. 
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Komitetas… Dar sykį kartoju argumentą. Rytiniame posėdyje pasakėme, kad visiems asmenims, kurie yra kompensacijų gavėjai, renovacija nekainuoja nė kiek, valstybė sumoka už juos. Todėl, mūsų manymu, taikyti prievolę dalyvauti ir jeigu nedalyvauja – sumažinti, pasiūlyta Vyriausybės, yra teisėta ir mes jai pritariam. Nepritariam R. J. Dagio pasiūlymui. 
PIRMININKAS. Dėl pataisos yra vienas prieš. V. Mazuronis, prašom.
V. MAZURONIS (TTF). Gerbiamasis Rimantai, nustokite jūs žmones apgaudinėti, iš kažkur kažkokius pinigus skaičiuoti, kurių jie negauna, o tuos pinigus valstybė perduoda šilumos tiekėjams ir visiems kitiems, kažkokias pasakas kalbėti apie kažkokius gąsdinimus išbadėjusių žmonių. Pasižiūrėkite į valstybę, kas darosi! Atsistokite ant žemės ir būkite geras, priimkite valstybei naudingus sprendimus. Neužsiimkite politine demagogija!
PIRMININKAS. Kolegos, kas pritariate R. J. Dagio pasiūlymui, prašome balsuoti už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 76 Seimo nariai, balsavo 76: už – 18, prieš – 32, susilaikė 26. Pasiūlymui yra nepritarta.
Balsuojame dėl 9 straipsnio. Kas pritariate komiteto nuomonei, prašome balsuoti už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Užsiregistravo 77 Seimo nariai, balsavo 77: už – 59, prieš – 3, susilaikė 15. 9 straipsniui yra pritarta. 
Dėl 10 straipsnio nėra pasiūlymų ir pakeitimų. Gal galime pritarti bendru sutarimu?
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Taip.
PIRMININKAS. Ačiū. Dėl 11 straipsnio taip pat nėra pasiūlymų. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū. Pritarta. Dėl 12 straipsnio nėra jokių pasiūlymų, pakeitimų. Ar galime sutarti? 
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Nuo birželio 1 d., pirmininke.
PIRMININKAS. Taip, nuo birželio 1 d., taip ir parašyta sprendimo projekte. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū. Pritarta. Ačiū pranešėjai. 
Kolegos, balsuojame dėl viso. (Balsai salėje) Yra užsirašiusių dėl motyvų. Keturi – už, keturi – prieš. Prieš – J. Razma. Prašom. Jau užsirašė ir už. Prašom.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mes tikrai palaikome pastangas spartinti renovaciją ir balsavom už pirmuosius to paketo projektus, tuo labiau kad jie galutinai įteisina tą renovacijos modelį, kuris buvo pradėtas dar mūsų Vyriausybės nutarimais. Beje, ministras nepaneigs mano žodžių, kad pirmosios Zarasų ir Ignalinos savivaldybės ir buvo atrinktos dar mūsų Vyriausybės laikais. Visa tai gerai. Apskritai aš sveikinu aplinkos ministrą, daugeliu atvejų ryžtingai sprendžiantį savo srities problemas. Net linkėčiau Ministrui Pirmininkui ir kitiems ministrams suorganizuoti kokį nors seminarą, kaip reikia dirbti Vyriausybei. (Plojimai) 
To, deja, negaliu pasakyti apie šį paskutinį projektą, kurį jau parengė socialinės apsaugos ministrė. Deja, čia nueita į papildomus reikalus, apskritai paliesti jautrūs socialinių paramų klausimai, kurių nereikalaujama kaip iš lydinčiojo projekto. Bet, mano manymu, tinkamų sprendimų nepasiūlyta, nėra pasiūlyta mechanizmų, kai socialiai remtinas žmogus dėl objektyvių priežasčių, o ne dėl to, kad jis piktybiškai nesuinteresuotas renovacija, jeigu jis mato neskaidrumų, jeigu mato, kad yra blogas projektas, neturi balso. Nėra jokių mechanizmų objektyviai žmogui pasisakyti. Kita vertus, Rimantas minėjo dėl kitų socialinės paramos nutraukimo atvejų drastiško mažinimo. Taip pat, man atrodo, yra nelabai jautriai išspręsti tie dalykai. Jau dabar ne krizės laikotarpis ir tokių sprendimų tikrai objektyviai nereiktų siūlyti taip masiškai. 
PIRMININKAS. Už – V. Mazuronis. 
V. MAZURONIS (TTF). Labai ačiū. Mielieji kolegos, labai ačiū J. Razmai už padėkos žodžius visai Vyriausybei, kadangi visi šitie projektai, tarp jų ir šitas, yra rengti visos Vyriausybės, taip pat premjero ir jo patarėjų, bendrom jėgom. Tik tiek, gerbiamasis Jurgi, mes seniai politikoje. Jūs teigiate, kad pritariate visiems renovacijos procesams, o iš esmės, norėdami šiuo įstatymu jį atmesti, tyliai norite viską sugriauti, sugriauti pasitikėjimą žmonių, kurie patikėjo renovacija, kurie, pradėję eiti šituo keliu, nori eiti toliau. Jūs taip patyliukais norit įkišti kažkokį pagalį ir sugriauti visą tą sistemą. Nereikia, Jurgi! Dirbkime, renovuokime, ir viskas bus gerai. Dar kartą ačiū už pagyras Vyriausybei, o man atrodo, kad geriausias Konservatorių partijos pirmininkas būtų J. Razma. (Balsai salėje) 
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš – R. J. Dagys. Prašom. 
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Iš tikrųjų iš dalies tik galėčiau prisidėti prie Jurgio… Dėl to ryžtingumo, kad reikia tą renovacijos procesą stiprinti ir buvo ieškoma ryžtingų sprendimų, galima pagirti, bet sprendimas iš tikrųjų gautas ne toks, koks reikalingas. Atsiranda tas stimulas būtent per piniginę socialinę paramą. Įvedame naują principą, kaip minėjau, kad dėl trečiųjų asmenų, bendrijų sprendimų gali būti atimta iš žmogaus teisė gauti pašalpą. Čia visiška naujiena. Tokio dalyko niekur nėra, mes tą įvedame. Nežinau, pagal kokią europinę teisę su kuo yra suderinta. Šalia viso to mechanizmo mes dar priimame ir kitas įstatymo pataisas, kurios visiškai su renovacija nesusijusios, ir pradedame bausti motinas už nespėjimą integruotis. Pažiūrėkite, iš ko jos gyvena. Jos tuo metu, kai augina vaikus, gauna paraminę dalį. Ta paraminė dalis yra didesnė, negu yra šiuo atveju mūsų minimali alga, kurią galėtume pasiūlyti. Už tai, kad ji nespėjo integruotis į darbo rinką, ją nubaudžiame, už tai, kad ji užaugino vaikus. Čia yra naujiena. Čia yra visiškai, pone Mazuroni, perteklinis dalykas, visiškai perteklinis dalykas. 
Dabar, kita vertus, kokie klausymai įvyko šiuo klausimu? Kas buvo išklausyta? Savivaldybių asociacija. Aš paskambinau dabar, neišgirdau, kad su pensininkų organizacija ar su daugiavaikėms šeimoms atstovaujančiomis organizacijomis kas nors būtų derinta. Jų nebuvo ir per svarstymus, ir per klausymus nebuvo. Nebuvo. Pažiūrėjau, nėra jų. Vakar, kai buvom susitikę, jie pirmą kartą išgirdo. Ir mes turime dabar jau platinamus raštus. Nebuvo. Tai kodėl mes imamės perteklinių dalykų ir iš tikrųjų sugadiname galbūt geras pastangas, ką sako ponas V. Mazuronis? Negaliu pritarti šitam įstatymui, nes tai iš esmės iškreipia socialinės paramos principus. 
PIRMININKAS. Ačiū. Už – G. Purvaneckienė. 
G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš noriu, kad įsiklausytumėte į du dalykus. Vienas dalykas, pagal šitą įstatymą nebūtinai visais atvejais tos pašalpos bus atimamos. Tai paliekama savivaldybėms spręsti. Jeigu iš tikrųjų negali integruotis, jeigu negali pasiūlyti darbo, tai tuomet savivaldybės spręs. Todėl ne visiems ir ne iš eilės. Antras dalykas, galiojančiame įstatyme sankcijos už nesiintegravimą į darbo rinką yra, ir tos sankcijos… Tai reiškia, kad pašalpos mažinamos ne tik tėvams, bet ir vaikams, ir toms daugiavaikėms šeimoms, kur kalbama… Tai jos mažinamos visiems. O mes pataisėme taip, kad mažinama tik tėvams, kurie nesiintegruoja, ir tai neliečia vaikų. Be abejonės, kol daugiavaikė motina pagal įstatymus augina vaiką iki trejų metų, kol jauniausias iki trejų metų, joms irgi jokios sankcijos nedaromos. Todėl čia kalbama apie tokį, kaip sakyti… yra visiška demagogija. Dėl vaikų mes pataisėme šį įstatymą. Ačiū. 
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš – K. Masiulis. 
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, pagalvokite, ką darote. Aš noriu pakalbėti, nes trūksta laiko, tik apie renovavimą. Įsivaizduokime šeimą, gyvenančią mažo miestelio ar kaimo daugiabutyje. Šito daugiabučio kaina rinkoje gali būti 3–5 tūkst., ir tai jie nesugeba už tiek parduoti. Dabar jūs priversite juos investuoti, gerai, 15 tūkst., neduok Dieve, 25 tūkst. į šitą butą, ir tada… Tai yra senyvo amžiaus žmonės. Ką, šitas turtas jau dabar bus 30 tūkst. Lt vertės? Jis ir toliau liks toks pats butas, kurio negalima parduoti už 5 tūkst., bet su skola ir uodega. Įsivaizduokime, kad taip bus, kad tie žmonės numirs, o tie senukai yra mirtingi. Numirs, reikės kažkam tą turtą paveldėti. Tai dabar klausimas – priimti paveldėtojams visą turtą. Galbūt yra žemės, bet yra ir butas su skolomis. Jūs dabar visą šitą užtaisą norite palikti ateičiai. Užmaišote tokią parako košę. Tai nemaišykite parako košės. Supraskite, dėl ko žmonės nenori eiti į šitokį lažą ar vergovę. Jūs atgaivinsite baudžiavą. Negalima. Jeigu renovacija – gėris, tai ten, kur žmonės nori gyventi, ir galima, bet jūs svorį perkėlėte į kaimus. Kaimams daugiausia tos renovacijos pinigų skiriama ir dabar kaimuose juos prievartausite, nes jie nenori, o jie supranta savo naudą. Be prievartos negalite padaryti žmogaus laimingo. Tai pagalvokite, kad galbūt, kai prievartaujate jį, jis nėra laimingas. 
PIRMININKAS. Už – V. Kamblevičius. 
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų tai yra labai, sakyčiau, subtilus ir kompleksinis įstatymo projektas. Jeigu mes, būdami čia, Seime, neturime bendros nuomonės, tai kaip informacija ateina mūsų gyventojams? Realiausias variantas būtų, pagal mūsų visų kalbas, kad kiekvienai šeimai būtų atskiras įstatymo projektas. Pagal jį pritaikytume, sutvarkytume ir viskas būtų gerai. Taip nėra, mielieji kolegos. Priimkime, ką galima visiems priimti, ir, aš sakyčiau, mažiau užsiimkime agitacija, nes čia ruošiame tiems žmonėms, kuriems iš tikrųjų šiandien labiausiai reikia. Todėl visus nuoširdžiai kviečiu balsuoti ir baikime diskusijas. 
PIRMININKAS. Už – B. Bradauskas. Prašom. 
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Prieš tai kalbėjęs prieš, nenoriu minėti pavardės, matyt, yra aiškiai neskaitęs įstatymo projekto ir laikosi savo senos koncepcijos, kai žmonėms tikrai nebuvo naudinga renovuoti savo būstų. Noriu tik pasakyti, kiek kainuoja valstybei – vien pridėtinės vertės mokesčio lengvata iki 9 % kainuoja 200 mln. Lt per metus. Jeigu mes toliau nieko nedarysime, tai dar pridėkime – apie pusę milijardo kiekvienais metais išleisime dėl to, kad mes nieko neveikiame.
Suprantu dešinę pusę. Jie per ketverius metus renovavo du namus ir galvoja, kad ir toliau tas procesas taip vyks. Nieko panašaus! Jis vyks sparčiai ir mes pasieksime tikslą daug greičiau, negu jūs deklaravote, ir jūsų deklaracija nuo praktinių veiksmų labai skyrėsi. Todėl kviečiu neklausyti demagogijos, kuri čia buvo išsakyta, aiškiai matyti, kad žmonės nesusipažinę su renovavimo programa, su šių klausimų finansavimu ir panašiai. Todėl negaiškime laiko ir balsuokime už, priimkime reikalingus dokumentus.
PIRMININKAS. Prašom balsuoti. Kas pritariate sprendimo projektui, prašom balsuoti už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 71, balsavo 69 Seimo nariai. Už – 62, prieš – 2, susilaikė 5. Sprendimo projektas yra priimtas. (Gongas) (Balsai salėje) 71. Prašom. Dėl vedimo tvarkos ar replika? Prašom, Kęstuti. 
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiami laimingi kairieji, lygiai taip pat prievarta žmonės buvo verčiami stoti į kolūkius.
PIRMININKAS. Ačiū. Prašom, R. J. Dagys repliką.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš tikrai manau, kad visuomenė turi žinoti šito jūsų priėmimo prievartinį mechanizmą ir jūsų požiūrį į tas socialiai jautrias grupes. Jūs (…) savo bejėgiškumą dangstote tokiomis žiauriomis sankcijomis. Apsivertimas per pusę metų, pagal jūsų kalbas, yra radikalus. 
PIRMININKAS. Kolegos, ačiū. Petras nenori jau. Viskas, ačiū, Petrai, gana. Nori pašnekėti. Na, šnekėk, Petrai.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji konservatoriai, man atrodo, kad praėjo ketveri metai, jūs tik kalbėjote apie renovaciją, bet jos nevykdėte. Dabar jūs matote, kad V. Mazuronis, kaip ir kalbėjo J. Razma, principingai, ryžtingai, operatyviai parengė įstatymus… (Balsai salėje) …ir Socialinių reikalų ministerijos, tai kompleksinis darbas. Jeigu matysime, kad tikrai koks nors įstatymas šiek tiek netobulas, kur nors reikia tobulinti, gal tikrai kur nors kam nors padarys didelę socialinę žalą, taigi galima pataisyti! Bet dabar reikia pradėti darbuotis. Jūs nekaišiokite pagalių į ratus! Prisipažinkite, kad nemokėjote valdyti valstybės, prisipažinkite, kad nesugebėjote renovuoti daugiabučių namų ir, svarbiausia, iš Rusijos gal trečdaliu nupirkote daugiau dujų, ir taip pasitarnavote Rusijai, kadangi namai nerenovuoti, reikia sunaudoti daug dujų jiems apšildyti. Mes tikrai tarnaujame tėvynei, dirbame kartu, ir aš suprantu, kad daugelis ir konservatorių tą supranta, bet, matyt, buvęs Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininkas negali peržengti per savo ambicijas, aš kitaip negaliu įvertinti. 
PIRMININKAS. Ačiū P. Gražuliui. Prašom, Kristina.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Labai ačiū. Kolegos, aš noriu padėkoti. Patikinu jus, kad kalbėjau su Socialinės apsaugos ir darbo ministerija. Ministerija jau rengia raštus, kreipėsi į visas savivaldybes prašydama atsakingai pažiūrėti į tai, kad skurdas, socialinė atskirtis dar mūsų kasdieninio gyvenimo dalis. Bet jeigu mes eisime konservatorių pradėtu keliu, tiesiog įtrauksime daugiau bendruomenes, kad individualiai būtų sprendžiami atvejai ir piktnaudžiavimas būtų mažesnis, tuomet, mano supratimu, Lietuvoje visi bus laimingesni. To norėčiau ir jums palinkėti. Labai ačiū. 
PIRMININKAS. Ačiū, kolegos. 

16.46 val.
Viešųjų pirkimų įstatymo 2, 4, 6, 7, 82, 9, 10, 13, 18, 22, 24, 28, 33, 35, 39, 40, 56, 85, 86, 87, 90 ir 92 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-545 (pateikimas)

Pereiname. Kitas 2-6 klausimas – Viešųjų pirkimų įstatymo 2, 4, 6, 7, 82, 9, 10, 13, 18, 22, 24, 28, 33, 35, 39, 40, 56, 85, 86, 87, 90 ir 92 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-545. Pranešėja – B. Vėsaitė, ūkio ministrė. Prašom. 
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Kolegos, Viešųjų pirkimų įstatymo pataisų labai laukė tiek perkančiosios organizacijos (savivaldybės, valstybinės įmonės), tiek ir tiekėjai, nes iš tikrųjų tiek kartų taisytas Viešųjų pirkimų įstatymas prarado savo esmę ir prasmę. Todėl, siekdami supaprastinti viešųjų pirkimų procedūras, sutrumpinti jas, sumažinti administracinę naštą tiekėjams ir perkančiosioms organizacijoms, siekdami skatinti ekonomiškai naudingiausio kriterijus pasiūlymą, mes teikiame Viešųjų pirkimų įstatymo pataisas. 
Visų pirma keliamos mažos vertės pirkimo verčių ribos prekėms ir paslaugoms – nuo 100 tūkst. iki 200 tūkst. Lt ir darbams – nuo 0,5 mln. iki 1 mln. Lt. 
Toliau. Numatome prievolę prieš pradedant pirkimą skelbti tik didelės apimties pirkimų techninių specifikacijų projektus. Šitą rekomendavo ir Valstybės kontrolės tarnyba. Siūlome reikalauti Viešųjų pirkimų tarnybos sutikimo tik vykdant didelės apimties vidaus sandorius ir neskelbiamas derybas, o ne reikalauti Viešųjų pirkimų tarnybos, nutraukiant neskelbiamų derybų būdu atliekamų pirkimų ir supaprastintų pirkimų procedūras, keičiant pirkimo sutarties sąlygas. Taip pat siūlome pakeisti vidaus sandorio sudarymo taisykles. Tai yra nustatyti, kad vidaus sandorį galima sudaryti su atskiru ūkio subjektu, jeigu ne mažiau kaip 80 % pardavimo pajamų gauna iš veiklos, skirtos perkančiosios organizacijos poreikiams ir funkcijoms tenkinti. 
Mes siūlome atsisakyti tiekėjo sąžiningumo deklaracijos ir sudaryti galimybę tikslinti kartu su pasiūlymu teikiamus dokumentus, t. y. Jungtinės veiklos sutartį, įgaliojimą pasirašyti pasiūlymą ir sutarties įvykdymo užtikrinimą. Mes siūlome iš tiekėjo nereikalauti kvalifikaciją pagrindžiančių dokumentų, jeigu perkančioji organizacija gali juos rasti laisvai prieinamose nemokamose Lietuvos Respublikos duomenų bazėse, pavyzdžiui, „Sodroje“, Mokesčių inspekcijoje ir t. t. 
Siekiant skatinti ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo vertinimo kriterijaus naudojimą, projekte siūloma nustatyti, kad supaprastintuose pirkimuose taip pat galėtų būti vertinama ir darbuotojų kvalifikacija bei patirtis. Šis reikalavimas yra nepaprastai svarbus, kai perkamos intelektinės, teisinės, konsultacinės, architektų paslaugos, nes faktiškai tai yra nepaprastai svarbu menininkams, visiems kūrėjams. Nes tikrai ne žemiausios kainos principas turėtų dominuoti šiuose pirkimuose. 
Taip pat siekiame skatinti smulkaus ir vidutinio verslo dalyvavimą viešuosiuose pirkimuose. Šiuo tikslu projekte siūloma skatinti skaidyti pirkimo objektą į dalis. Ir dabartiniame įstatyme tai leidžiama daryti, bet faktiškai perkančiosios organizacijos retai naudodavosi tokia dalimi. Tada pirkime galėtų dalyvauti daugiau smulkiųjų ir vidutinių įmonių, esančių tam tikrose teritorijose. 
Mes taip pat siūlome apriboti reikalaujamas tiekėjų metinės veiklos pajamas, nustatydami, kad mažiausia reikalaujama tiekėjo pajamų suma negalėtų būti daugiau kaip du kartus didesnė už numatomo pirkimo vertę. Tai irgi atliepia smulkiųjų ir vidutinių įmonių reikalavimus. Nustatyti, kad, perkant darbus, tiekėjas turėtų vykdyti didžiąją sutarties dalį, tai yra subrangovai galėtų vykdyti ne daugiau kaip 50 % visos darbų sutarties vertės. Taip mes mažinsime tų subrangovų dalyvavimą juos skriaudžiant, nes kai kurios įmonės turi licencijas, jos dalyvauja viešuosiuose pirkimuose, paskui perparduoda šitą teisę mažosioms įmonėms. Tai skatina mokėjimą vokeliuose, mažesnius atlyginimus, liūto dalį pasiimant didžiosioms įmonėms, laimėjusioms pirkimus. 
Aš manau, kad siūlome dar vieną labai gerą nuostatą, kurios labai prašė mokslininkai, menininkai ir tyrėjai – tikslinti numatomos pirkimo vertės skaičiavimą atsižvelgiant į direktyvos nuostatas. Ten vietoj daugiskaitos vartojame vienaskaitą, kad mokslininkams leidžiama nelaukti, kol visas universitetas suformuos visą pirkimą, o esant reikalui nusipirkti reikiamo reagento ar reikiamą aparatūrą. Taip pat mes siūlome atsisakyti absoliučios išimties politinėms partijoms ir nustatyti tik siaurą išimtį tikrų viešinimo paslaugų, reklamos kompanijų, propagandinių filmų ir vaizdajuosčių gamybos paslaugų, skirtų politinei kampanijai, pirkimams. Taip pat skelbti pirkime nurodytų paslaugų ir darbų kainą, išskyrus jos sudedamąsias dalis, nes manome, kad tai nelaikoma konfidencialia informacija.
Taigi, gerbiamieji kolegos, šio įstatymo projekto rengime dalyvavo virš 50 organizacijų: verslo organizacijos, Savivaldybių asociacija, dalyvavo faktiškai ir nevyriausybinės organizacijos. Mes tikrai atlikome didžiulį kolektyvinį darbą, ir manau, kad jūs nedelsdami, atidžiai išnagrinėję siūlomą projektą, jam pritarsite, nes… Kodėl didėja savivaldybių skolos iki 2 mlrd.? Todėl, kad viešieji pirkimai labai ilgai užsitęsia, kad jie eina į teismus ir faktiškai net europinės paramos lėšos yra per lėtai panaudojamos. Labai prašau bent jau šioje pavasario sesijoje padirbėti ir priimti šitą įstatymą. Manau, kad tikrai padarysime gerą darbą tiek savivaldybėms, apskritai visoms perkančiosioms organizacijoms, taip pat ir tiekėjams. 
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti 9 Seimo nariai. Klausia A. Bilotaitė. Ruošiasi B. Pauža. Prašom.
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Dėkoju posėdžio pirmininkui. Gerbiamoji ministre, mano klausimas yra toks. Vis dėlto kas jus paskatino užregistruoti šias Viešųjų pirkimų įstatymo pataisas? Akivaizdu, kad prisidengiant biurokratizmo naštos verslui mažinimu yra keičiamos esminės skaidrumą ir viešumą užtikrinančios viešųjų pirkimų nuostatos. Paaiškinkite. Aš suprantu, viešieji pirkimai yra biurokratizmas, bet kodėl jūs neužsiimate konkrečiai to biurokratizmo mažinimu, o siekiate iš viso išgyvendinti skaidrumą, viešumą, kas yra be galo svarbu vykdant viešuosius pirkimus? 
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Jūsų metami kaltinimai yra kaltinimai ir Valstybės kontrolės išvadoms. Valstybės kontrolė pateikė tokius siūlymus, į kuriuos mes atsiliepėme. Gerbiamoji, štai ką aš norėčiau jums pasakyti. Tarkime, mažos vertės pirkimų buvo netoli 1 mln.
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). 2 mln.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Na, netoli 1 mln. per 2012 m. 
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). 2 mlrd.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Mažos vertės. Vidutinė pirkimų vertė buvo apie 2300 Lt. Dabar tos procedūros, tos ilgos procedūros, be abejo, tiesiog, kaip sakoma, nevertos, nes visas… Aš jums pacituosiu Valstybės kontrolės išvadą. „Mūsų Viešųjų pirkimų įstatymas buvo nukreiptas ne į ekonominio naudingumo kriterijų, bet į procedūras, kurios tikrai nevertos tiek dėmesio.“ Viešųjų pirkimų tarnyba yra nepajėgi laiku išnagrinėti, faktiškai buvo pratęsiama 20 dienų, vėl 20 dienų. Jeigu viešasis pirkimas atsidurdavo teisme, tai viešieji pirkimai užsitęsdavo metus ir dvejus. Mes vėluojame su europinės paramos panaudojimu. Tokios priežastys ir paskatino keisti Viešųjų pirkimų įstatymą.
Dar norėčiau jums pasakyti. Jūs pavažinėkite po rajonų savivaldybes. Administracinė našta išsipūtė trigubai, merai arba viešųjų pirkimų tarnybos, bijodamos Lietuvoje dėl mažiausių niekų nusikalsti, imdavo patį žemiausią kainos kriterijų, tai būdavo pagrindinis rodiklis, ir tada niekas prie jų jau neprikibdavo. Jie turėjo samdyti teisininkus, didinti jų kiekį ir sakydavo: tegul Viešųjų pirkimų tarnyba pati vykdo tuos pirkimus. 
Ir dar noriu pasakyti. Netgi jeigu Viešųjų pirkimų tarnyba duoda leidimą, tai vis tiek, jeigu būtų Viešųjų pirkimų įstatymo pažeidimų, ne kas kitas, o perkančioji organizacija atsakytų teisme, ne Viešųjų pirkimų tarnyba.
PIRMININKAS. Klausia B. Pauža. Ruošiasi J. Vaickienė.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamoji ministre, iš esmės šiandien gera diena. Neseniai V. Mazuronis pristatė gerus įstatymus, dabar jūs supaprastinat verslui naštą, kas iš tikrųjų labai gerai. Man labai patinka šitas ekonomiško naudingumo pasiūlymas, o ne žemiausia kaina. Tik kyla toks klausimas. Kada perkančioji organizacija nustatys tuos ekonominio naudingumo kriterijus? Gali atsitikti taip, kad tam pačiam ar panašiam objektui perkančioji organizacija gali nustatyti skirtingus, ir tada išeis nelabai gerai. Man atrodo, reikėtų kaip nors gal teisės aktais, Vyriausybės nutarimais šitą dalyką labiau reglamentuoti. Ačiū.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Žinote, jūs esate teisus. Tarkime, kai kurios verslo organizacijos siūlė įdėti netgi 50 % kriterijų dėl ekonominio naudingumo kriterijaus. Rengiamos direktyvos, kurios dabar priimamos Airijos pirmininkavimo metu, jau sukeičia kriterijus. Iki šiol žemiausios kainos ir ekonominio naudingumo kriterijai buvo 50 % ir 50 %, o dabar yra siūloma į pirmą vietą dėti ekonominio naudingumo kriterijų.
Čia yra perkančiųjų organizacijų reikalas. Bet aš minėjau, kadangi visi buvo išgąsdinti, tai ėmė žemiausią kainą ir tiek. Bet mes siūlome išlygas. Pavyzdžiui, dėl kvalifikacijos, dėl kitų kriterijų. Aš manau, kad šitas… Jeigu, aišku, būtų norima, tarkime, komiteto darbo metu galima įtraukti. Aš tikrai neprieštarauju. Yra užsienio šalių neblogų pavyzdžių, kur galima įtraukti į viešuosius pirkimus.
PIRMININKAS. Klausia J. Vaickienė. Ruošiasi P. Gražulis.
J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkui posėdžio pirmininkui. Gerbiamoji ministre, dėkui už pateiktą įstatymą, iš tiesų mes visi jo laukėme. Bent jau dabar galėsime diskutuoti ir teikti savo pasiūlymus ar rekomendacijas. Aš turėčiau du tokius trumpus klausimus, nes susiję. Ar jums neatrodo, kad jūs, truputėlį keisdami ir 7 straipsnio 3 dalį, ten yra dėl viešinimo, kai institucijos privalo viešinti pirkimą, nustatytą laimėtoją ir sudarytą pirkimo sutartį, jis privalo ir savo tinklalapyje skelbti, ir centrinėje viešųjų pirkimų informacinėje sistemoje. Ar nereikėtų atsisakyti skelbimo „Valstybės žiniose“, kas reikalauja ir finansų, ir žmogiškųjų išteklių? Tai vienas toks klausimas. 
Kitas klausimas. Kadangi atsisako Viešųjų pirkimų tarnybos sutikimo dėl sutarčių keitimo. Čia bus turbūt daug diskusijų tuo klausimu. Jų buvo viena iš pagrindinių tokių funkcijų kaip prevencinė, ar ne? Kaip jums atrodo, kokia tada kryptimi turėtų eiti mūsų Viešųjų pirkimų tarnyba ir kokia pagrindinė jos funkcija turėtų būti? Dėkui.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Dėkoju. Aš manyčiau, kad Viešųjų pirkimų tarnybos pagrindinė funkcija daugiau konsultacinė ir šviečiamoji turėtų būti. Konsultacinė ir šviečiamoji, o ne baudžiamoji, taip yra daugelyje Europos Sąjungos valstybių narių.
Dabar, tarkime, dėl tarptautinių pirkimų. Iš tikrųjų Viešųjų pirkimų tarnybos veiklos neatsisakoma, tai yra 5 mln. ir 20 mln.: 5 – prekėms ir 20 – darbams. Tai yra prezidentūros pasiūlymas, mes jį įtraukėme, Vyriausybė pritarė. Be abejo, dėl tarptautinės vertės pirkimų tikrai verta. Bet dėl mažos vertės pirkimų dėl neskelbiamų (…), aš manyčiau, tikrai neverta šito daryti. 
Atsakydama į jūsų pirmą klausimą, manyčiau, kad jūs esate teisi, su laiku šitą padarysim. Siūlykite.
PIRMININKAS. Klausia P. Gražulis. Ruošiasi D. Kreivys. Toliau posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pavaduotojas J. Narkevičius.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamoji pranešėja, vienas pagrindinių korupcijos elementų mūsų šalyje yra viešieji pirkimai. Ir nuolat Seimas bandė tobulinti tą įstatymą ir kokiu nors būdu tą savivaliavimą, tą korupciją mažinti. Ar nemanote, kad su šitom pataisom, su ekonomine nauda, su atsisakymu, ypač neskelbtinoms deryboms gauti leidimą iš Viešųjų pirkimų tarnybos, kai nereikalauja, sutarties sąmata bus sudaryta už 1 mln., paskui persirašys už 5 mln., jau negalės, vėl nereikės Viešųjų pirkimų tarnybos, ar neišleidžiame Džino iš butelio ir ar vėl nesuklestės korupcija? 
Ir dar vienas dalykas. Jūs pažiūrėkite, perkame pigiausiomis kainomis, bet viską pastatome dešimt kartų brangiau, negu tokį pat objektą stato privatininkas, fizinis ar juridinis asmuo. Mes nesuvaldėme šitos situacijos. Klaipėdos rajone suoliukų už 5 tūkst. pristatyta, kur žmogus sako: aš tokį suoliuką pastatyčiau už 500. Ir viešai visiems akis bado, ir perka pačiom žemiausiomis kainomis. Ir kiek akivaizdžių…
PIRMININKAS (J. NARKEVIČ, LLRAF). Klausimą, gerbiamasis Petrai.
P. GRAŽULIS (TTF). …tokių pinigų plovimo, ar neišleidžiame Džino iš butelio?
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Dar sykį kartoju, kad vis dėlto Viešųjų pirkimų įstatymo laikymasis yra perkančiosios organizacijos prievolė. Tai perkančiosios organizacijos turi suformuluoti pirkimą taip, kad nebūtų landų korupcijai. Be abejo, tarkime, Viešųjų pirkimų tarnybai niekas nedraudžia prižiūrėti pasirinktinai tuos pirkimus. Tikrai jokio draudimo neįvedama. Jos yra teisė, bet ne prievolė perkančiajai organizacijai kreiptis esant mažos vertės pirkimams. Aš sakyčiau, netgi yra daug skaidriau daroma, žiūrėkite, kolegos, daug skaidriau daroma, kai pirkimai skaidomi, kai subrangovui prievolė lieka vis dėlto ne mažiau kaip 50 % darbams atlikti. Tai tikrai nebus kitos įmonės, mažos įmonės, verčiamos baudžiauninkais. Aš manyčiau, čia daug skaidriau bus.
PIRMININKAS. Ačiū. Kadangi laikas baigės, bet buvo paskelbta, prašau paskutinį klausti dar poną D. Kreivį.
D. KREIVYS (TS-LKDF). Gerbiamoji ministre, prieš keletą dienų „Transparency International“ savo pranešime spaudai pareiškė, kad jūsų teikiamos Viešųjų pirkimų įstatymo pataisos yra korupcinio pobūdžio. Noriu pasakyti, kad per paskutiniuosius ketverius metus viešųjų pirkimų procedūros sutrumpėjo 15 dienų. Tai rodo, kad biurokratinė našta verslui mažėja. Jūsų įstatyme aiškiai yra paliekamos korupcinio pobūdžio landos – galimybė po sutarties, atsisakius Viešųjų kontrolės tarnybos kontrolės, keisti sutarties kainą, produkto arba paslaugos kokybę bei terminus. Mes puikiai atsimename, kad tokie incidentai ir recidyvai, kaip dėl Valdovų rūmų, dėl „Vilniaus vandenų“ pirkimų, kurių po sutarties sąlygos buvo keistos iki 7 kartų, vyko, nes nebuvo šitos labai aiškios kontrolės. Puikiai atsimename, kas vyko su neskelbtinomis derybomis. Ar jūs, ministre, suprantate, ką jūs teikiate? Ar jūs suprantate, kad jūsų teikiamos įstatymo pataisos yra atvirai korupcinio pobūdžio? Ačiū.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamasis kolega, jūsų pateikti pavyzdžiai yra didelės vertės pirkimai. Tuos priekaištus aš tikrai atmesčiau, nes Viešųjų pirkimų tarnyba juos kontroliuos. O mažos vertės pirkimams, na, sutikite, kad tokių didelių prievaizdų ir tokios ilgos procedūros… tikrai neverta deginti žvakių.
PIRMININKAS. Ačiū. Pateikimas baigtas. Dabar nuomonė už ir nuomonė prieš. Yra nuomonės už ir prieš. Gal nuomonę už – ponas V. Saulis.
V. SAULIS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, tiems, kuriems teko susidurti su viešųjų pirkimų organizavimu ir visais kitais susijusiais klausimais, matyt, be galo svarbus šitas įstatymas. Man teko šita „garbė“ ir „laimė“ susidurti su viešaisiais pirkimais. Iš tikrųjų gal nėra nė vieno įstatymo arba gal vienas, du yra įstatymai, kurie buvo taip dažnai kaitaliojami ir tiek yra supinti ir neaiškūs, kad mes betobulindami tą įstatymą sukūrėme kur kas daugiau landų ir korupcinių variantų, negu mes šiandien kalbame dėl šio įstatymo pateikimo. Gerbiamasis Viešųjų pirkimų tarnybos pirmininkas Ž. Plytnikas, kai mes buvome išsikvietę į Audito komitetą, pripažino, kad jam pačiam sukasi galva nuo viso šio įstatymo. Jis teikė daug pasiūlymų praeitai Vyriausybei dirbant, tačiau nežinau kodėl, jo žodžius aš galiu pakartoti, buvo neišgirstas. Tai galbūt dabar Viešųjų pirkimų tarnyba bus išgirsta ir bus lengviau pačiai Viešųjų pirkimų tarnybai ir visiems kitiems. Ačiū. Aš – už.
PIRMININKAS. Ačiū. Dabar nuomonė prieš – ponia A. Bilotaitė. Prašau.
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, 2013 m. planuojama išleisti viešiesiems pirkimams apie 14 mlrd. Lt. Ekspertų teigimu, apie 1 mlrd. Lt yra panaudojama ne pagal paskirtį, arba paprastai tariant (…). Įteisinus šitas pataisas, ta suma, mano nuomone, gali išaugti daug daugiau. Mano nuomone, reikėtų eiti ne tokiu keliu, kuriuo dabar siūlo eiti ministrė B. Vėsaitė, bet atvirkščiai, mažinti biurokratizmą, stiprinti Viešųjų pirkimų tarnybą, didinti jos pajėgumus. Kaip supratau iš ministrės pasakymų, jai patogiau, kad Viešųjų pirkimų tarnyba būtų tiesiog kišeninė, kuri nieko neveiktų, nieko nematytų, kaip buvo anksčiau, ankstesnės Vyriausybės metu. Tai tiek. Siūlau balsuoti prieš. Ankstesnės Vyriausybės, valdomos socialdemokratų. (Balsai salėje) 
PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonės už ir prieš išsakytos, belieka balsuoti. Taigi balsuojame dėl Viešųjų pirkimų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-545. Skelbiu balsavimą. 
Balsavo 71 Seimo narys. Balsavo už 46, prieš – 22, susilaikė 3. Taigi po pateikimo yra pritarta. 
Siūlomi komitetai: pagrindiniu – Ekonomikos komitetas, papildomi bus Audito ir Švietimo, mokslo ir kultūros komitetai. Siūloma nagrinėti birželio 13 d. Pasiūlymų, pastabų nebus?
Dėl vedimo tvarkos? Prašau. Ponas K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš prašyčiau dėl šito įstatymo STT įvertinimo, nes jis yra toks jautrus įsibaiminusiems merams. Birutė tokia jautri, tai tegul STT tą jautrumą įvertina. 
PIRMININKAS. Ačiū. Prašau. 
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Labai atsiprašau, suklydau. Mano balsą prašau įskaityti… 
PIRMININKAS. Prašau. Ponas V. Juozapaitis. Prašau.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Mano balsą prašau įskaityti prieš. Aš suklydau. 
PIRMININKAS. Ačiū. Priimta. Dabar buvo pasiūlymas, kad būtų STT pažyma. Ar balsuosime, ar bendru sutarimu? (Balsai salėje) Balsuojame. Yra pasiūlymas balsuoti. (Balsai salėje) Taigi gerbiamieji nori balsuoti. Taigi balsuojame dėl to, ar prie šito… (Balsai salėje) Jau buvo pasiūlymas balsuoti. Taigi balsuojame. (Balsai salėje) Ar reikia STT pažymos? Balsuojame. 
Sugaišome nedaug laiko, tačiau bendro sutarimo nepavyko pasiekti. Balsavo 65: už – 64, prieš nėra, tačiau susilaikė 1. Taigi prašysime STT pateikti išvadą. 
Prašau, kolega Masiuli, replika po balsavimo.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš noriu pasidžiaugti ir pasveikinti socialdemokratus, kad jie turi labai jautrią ministrę merams, merų nuotaikoms ir baimėms. Dar. Aš norėčiau sužinoti, kurie merai taip įsibaiminę? Ar galėtumėte sąrašėlį pridėti? 

17.14 val.
Įstatymo „Dėl delspinigių už nesumokėtus paslaugų mokesčius skaičiavimo fiziniams asmenims“ 2 straipsnio pakeitimo“ projektas Nr. XIP-4518 (pateikimas)

PIRMININKAS. Ačiū. Taigi kitas 2-7 klausimas – įstatymo „Dėl delspinigių už nesumokėtus paslaugų mokesčius skaičiavimo fiziniams asmenims“ 2 straipsnio pakeitimo“ projektas Nr. XIP-4518. Pateikėjas – ponas V. Gapšys. Prašau, pone Vytautai.
V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamieji Seimo nariai, dar praėjusią kadenciją registruotas projektas, kuriuo siūloma sumažinti fiziniams asmenims delspinigius tais atvejais, kai yra pradelsti įsipareigojimai. Galiu paskaityti ir visą tą straipsnio dalį, kaip tai skambėtų. Tai yra „Fiziniai asmenys, Lietuvos Respublikos Vyriausybės nustatyta tvarka laiku nesumokėję gyvenamųjų patalpų nuomos bei jų eksploatavimo išlaidų, ryšių bei komunalinių paslaugų mokesčių, už kiekvieną pradelstą dieną moka 0,02 % delspinigius.“ Tai yra mažiau, negu buvo iki šiol. Iki šiol buvo 0,04 % delspinigių, o jeigu suskaičiuotume metines palūkanas, metinės palūkanos būdavo apie 14,6 %. Todėl gyventojai tikrai skundėsi, kad kartais susidaro ir ne iš blogos valios pradelsimas. Atsižvelgę į šiuo metu bankų suteikiamas paskolas, kokios ten yra palūkanos, kaip žinome, per kurį laiką palūkanų norma yra sumažėjusi, manome, kad galima sumažinti ir gyventojams. Jos lieka didesnės negu bankų. Tai yra delspinigiai, tai yra tam tikra ir sankcija už pradelsimą, bet manome, kad neturi viršyti ir tam tikrų protingų ribų, kad gyventojams nesudarytų per didelės naštos, o įmonės vis tiek gautų tam tikrą satisfakciją, kad už pradelsimą tam tikros išlaidos joms susidaro, bet kartu nebūtų perdėtai didelės ir nebūtų pelno šaltinis.
PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Jūsų nori paklausti vienas Seimo narys. Prašau. Ponas E. Žakaris.
E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, ar nėra vis dėlto rizikos, kad tiek ženkliai sumažinus (gal ir reikia šiek tiek mažinti) tos palūkanos bus mažesnės už bankų ir reikalui esant žmogui bus naudinga geriau pasiskolinti iš tų institucijų negu iš banko? Gal reikėtų kaip nors susieti su vidutinėmis banko palūkanomis, kad būtų truputį didesnės, ir joms keičiantis, kad keistųsi ir tas dydis? Ačiū.
V. GAPŠYS (DPF). Sutinku, kad pasiūlymą svarstant komitetuose galimas ir toks variantas. Tuo labiau kad man jis irgi atrodytų tikrai priimtinas. Šiuo metu įstatymo reglamentavimas nustatė fiksuotą dydį. Tai buvo įrašyta įstatyme, todėl jį tiesiog sumažinome, bet jeigu komitetai svarstytų taip, kad tai būtų susieta būtent su bankų palūkanomis, plius tam tikra suma, kad būtų didesnės negu bankų, kad įmonės nepatirtų nuostolių, aš manau, kad tai būtų logiška, bet dabartinis dydis, aš manau, yra ryškiai per didelis. Tai yra beveik 15 % metinių palūkanų. Tai yra gana didelis skaičius. Šiuo metu bankų sistemoje pinigai pasiskolinti… ypač didelės įmonės gali ženkliai pigiau, negu dabar yra nustatyta delspinigių norma fiziniams asmenims. 
PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Atsakėte į visus klausimus. Buvo vienas.
Gerbiamieji, balsuojame. Kas už minėtą projektą, balsuoja už, kas prieš, balsuoja prieš, susilaikę susilaiko. Balsuojame dėl delspinigių už nesumokėtus paslaugų mokesčius skaičiavimo fiziniams asmenims 2 straipsnio pakeitimo projekto. Ačiū.
Balsavo 51 Seimo narys: už – 49, prieš nėra, susilaikė 2. Taigi pritarta. 
Siūloma svarstyti pagrindiniame Biudžeto ir finansų komitete. Svarstymo data – birželio 25 d. Papildomo komiteto nesiūlome. Kitų pastabų nebus? Ačiū. Užfiksuota.

17.19 val.
Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo 2 priedo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4710 (pateikimas)

Einame prie kito darbotvarkės 2-8 klausimo – Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo 2 priedo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4710. Pateikėjas – ponas K. Starkevičius. Pateikimo stadija. Prašau. 
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Laba diena, gerbiamieji kolegos. Šiuo metu galiojančiame Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo 2 priede netiksliai įvertintas skirtingų ūkinių gyvūnų taršos mastas, kurį galima nustatyti tik perskaičiuojant gyvulius į sutartinius gyvulių vienetus. Sutartinių gyvulių skaičius yra nustatomas pagal skirtingų rūšių gyvūnų superkamo azoto kiekį per metus. Vadovaujantis galiojančiu įstatymu, į atranką dėl planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo patenka ir 200 melžiamų karvių, ir 200 avių statinyje planuojantis laikyti ūkis, nors poveikiu aplinkai ir potencialios taršos dydžiu tai nesulyginami atvejai ir jie labai skirsis.
Analogiška situacija yra ir paukštininkystės atveju, kai į atranką dėl poveikio vertinimo patenka ūkiai, kuriuose planuojama laikyti, pavyzdžiui, 10 tūkst. kalakutų ar tokį pat skaičių putpelių. Norint suvienodinti ir teisingai atlikti gamybinių pastatų poveikio aplinkai vertinimą, būtų teisingiau juos vertinti vadovaujantis sutartiniu gyvulių principu. Atsižvelgę į tai, šiuo projektu siūlome pakeisti galiojančio įstatymo 2 priedą ir jame nustatytas gamybines apimtis pagal auginamų ūkinių gyvulių skaičių, įvertinus tikrąjį skirtingų gyvūnų rūšių taršos mastą, pakeisti sutartinių gyvulių vienetais. Priėmus įstatymo projekte siūlomą nuostatą, būtų atsisakyta gamybinių apimčių nustatymo pagal auginamų gyvūnų vienetus ir suvienodintas nacionaliniais teisės aktais nustatyto aplinkosauginio apribojimo taikymas intensyviam ūkinių gyvūnų auginimui. 
Projekto pakeitimas leis vienodai traktuoti intensyvų ūkinių gyvūnų auginimą bei teisingai įvertinti gamybos objektų keliamos taršos mastą, atsižvelgiant į skirtingų gyvulių rūšis, jų auginimo technologijas. Šiandien ėjo visas blokas teritorijų planavimo įstatymų. Aš galvoju, tai detalizuos ir palengvins ypač vidutinių ir nedidelių ūkių kūrimą. Ačiū. 
PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Jūsų nori paklausti trys Seimo nariai. Prašau. Ponas B. Pauža, ruošiasi ponas G. Mikolaitis. 
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Principas, ką jūs sakėte, iš esmės yra teisingas, mano požiūriu. Įstatymo pakeitimai rengti gana seniai. Europos teisės departamentas prie Teisingumo ministerijos pasakė, kad lyg ir nesuderinta su viena direktyva. Prašom pasakyti, ar mes galėsime svarstymo metu komitete tai suderinti? Ačiū.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Dabar nesileisiu į aiškinimus, bet iš tikrųjų tai galima suderinti. Jau yra išanalizuota ir specialistų ekspertų. Šiuo atveju, kaip visuomet, europiečiai nori mums truputį didesnius pančius uždėti. Tačiau tikrai mes galime susitvarkyti ir direktyvą atitiks. 
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas G. Mikolaitis. Ruošiasi V. Kamblevičius.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, jūs čia iš dalies palengvinate, bet pasakykite kita. Nereikia aplinkos vertinimo, o kaip su netoli gyvenančiais žmonėmis, su kaimyninėmis valdomis? Suderinimas čia ką nors pakeičia ar nieko nekeičia? Nereikės nei to, nei to?
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš minėjau pavyzdžius, jeigu įsiklausėte, suprantate, yra skirtingai. Dabar būtų traktuojama vienodai, ar 10 tūkst. kalakutų, ar 10 tūkst. putpelių. Jūs patys suprantate, kad tai yra skirtingi dalykai. Sutartinių gyvulių skaičiaus, naujo termino įvedimas leis būtent atsirinkti, nes yra metodika, pagal kurią galima tą taršą apskaičiuoti. Kaip minėjau, jeigu bus karvių ferma, tai gal tos procedūros reikės, bet jeigu ten 200 avių, tai, patys suprantate, yra visiškai skirtingi dalykai. 
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, iš tikrųjų jūsų pasiūlymas yra geras. Konkrečiai dabar nežinau, kaip juos vadinti, sutartiniais ar sąlyginiais galvijais, koks, anot jūsų, čia bus maksimalus tų sąlyginių arba sutartinių galvijų skaičius, koks jis bus?
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Įstatyme ir yra kiaulių, sunkesnių kaip 30 kg, 250 sutartinių gyvulių, kitų ūkinių gyvūnų – 300 sutartinių gyvulių. Įstatyme yra numatyta. Aš išvardijau. Broilerių – irgi išvardyta. 
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš nuomonės nėra. Už – J. Kondrotas. Ar norite kalbėti?
J. KONDROTAS (DPF). Dėkoju. Jeigu nėra prieš, tada aš…
PIRMININKAS. Prašau, ponas J. Kondrotas. Atsisako. Ačiū. Gal tuomet bendru sutarimu? (Balsai salėje) Neprieštaraujate? Ne. Gerai. Projektui Nr. XIP-4710 pritarta. Komitetai: pagrindinis – Aplinkos apsaugos komitetas, papildomas – Kaimo reikalų komitetas. Siūlome svarstyti birželio 20 d. Kitų pastabų nėra? Prašau, kolega iš dešinės.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Kadangi tai susiję su didele dalimi žmonių, reikėtų gauti Vyriausybės išvadą.
PIRMININKAS. Vyriausybė išvadą. Neprieštaraujame? Nėra kitos nuomonės. Dėl Vyriausybės išvados šiuo klausimu pritarta. 

17.25 val.
Nekilnojamojo turto kadastro įstatymo 17 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4795 (pateikimas)

Darbotvarkės 2-9 klausimas – Nekilnojamojo turto kadastro įstatymo 17 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4795. Pateikimas. Teikėjas – R. Žilinskas. Prašau, pone Rokai.
R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, dėkoju ir jums tuštėjančioje salėje. Aš tikiuosi neužtrukti ir pateikti klausimą trumpai drūtai.
Kaip jūs žinote, Lietuvoje yra beveik 1400 sodininkų bendrijų, 0,5 mln. sodininkų. Kas šeštas žmogus mūsų šalyje gali vadinti save sodininku. Ir visi tie 0,5 mln. žmonių iki šiol yra išstumti už valstybės ribų, už įstatymo ribų, nes valstybė nelabai žino, kokius ji sodus, sodininkų bendrijas mato ateityje. Tuos 0,5 mln. žmonių apgaudinėja, stumdo iš kabineto į kabinetą, melžia iš jų sunkiai uždirbamus pinigėlius. Viena iš gausybės problemų, su kuriomis kasdien susiduria sodininkai, t. y. jų sklypų teritorinis konfliktas su bendro naudojimo valstybės žeme. Žinote, kad bendrijos teritoriją sudaro sodininkų sklypai ir sodininkų bendrijos nuomojama iš valstybės bendrojo naudojimo žemė. 
Dabar sodininkams yra neaišku, ką jie nuomojasi iš valstybės, dėl to, kad nėra nustatomos sodininkų bendrijų aplinkinės ribos. Jie žino, kad nuomojasi iš valstybės tam tikrą teritoriją, už kurią moka žemės nuomos mokestį, tačiau, kaip man buvo paaiškinta, ta teritorija, nepažymėjus jos kadastro žemėlapyje, galima manyti, gali būti ir Kuršių nerijoje, ir prie Trakų, net nesvarbu, kad bendrija yra pačiame Vilniuje. Taigi mokesčiai už nuomojamą žemę yra renkami, tačiau kur ta žemė yra, neaišku. 
Seimas praėjusioje kadencijoje priėmė Sodininkų bendrijų įstatymo pataisas, pagal kurias bendrojo naudojimo žemę ir ant jos esančius vidaus kelius sodininkų bendrijos gali perduoti eksploatuoti savivaldybėms. Atlikus kadastrinius matavimus savivaldybės, perėmusios tuos kelius, už tuos kadastrinius matavimus kompensuoja. Kaip atlikti vidaus kelio kadastrinį matavimą, jeigu nėra aišku, kokios yra tos bendrojo naudojimo žemės ribos? O neaiškios jos yra dėl to, kad mes nežinome, kas yra bendrija apskritai? Bendrijos ribos nėra pažymėtos kadastro žemėlapyje. Taigi, rezultatas yra toks, kad sodininkų bendrijos iš valstybės nuomoja 6,5 tūkst. ha žemės, mažiau kaip 1 % šios žemės yra kadastro žemėlapyje. 
Šitą padėtį galima lengvai išspręsti priėmus mano siūlytą pataisą, kuri įvestų prievolę išmatuoti ir pažymėti kadastro žemėlapyje bendrijų aplinkines ribas. Tiek, kolegos.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti trys Seimo nariai. Prašau, ponas G. Mikolaitis. Ruošiasi E. Šablinskas.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pranešėjau. Jūs einate teisinga linkme. Sodininkų bendrijose yra didžiulė netvarka, gal taip reikėtų pasakyti. Šiandien jau galbūt negalima būtų vadinti sodininkų bendrijomis, tai jau gyvenamieji kvartalai. Didžiojoje dalyje gyvena. Kaip tik vakar Kaimo reikalų komitete darėme klausymus tuo klausimu, ką jūs minėjote, apie kelių (…) sudarymą ir perdavimą savivaldybėms. Deja, nė vieno kelio dokumento nėra. Mes priėmėm tokį sprendimą: sudarom grupę iš ministerijos, iš sodininkų, iš mūsų komiteto, kad tą klausimą parengtų kompleksiškai. Ar jūs nesutiktumėte, kad būtų kompleksiškai ir jūsų klausimas įtrauktas?
R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, puiki iniciatyva, aš ją nuoširdžiai sveikinu. Tačiau šios pataisos, šios pribrendusios pataisos aš neatsiimsiu, o prie jūsų grupės mielai prisidėsiu. 
PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą. Klausia ponas E. Šablinskas. Ruošiasi K. Masiulis.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Norėčiau paklausti. Jūs minite, kad įstatymo pataisa tik dėl sodų bendrijos ribų. Žinant, kokia kova vyksta Vilniaus centre esančių sodų bendrijų, buvusių užmiestyje, ar nereikėtų pataisyti taip, kad pažymėtų dar, kaip juos vadintų sovietų laikais… pagal kuriuos planus tos bendrijos buvo apibrėžtos su vidiniu kiekvienam tam sodo turėtojui skirtu sklypuku, kad būtų aiški ir išorinė riba, ir kiekviena vidinė, nes dabar problema yra kokia? Kad viduje tie buvę keliukai, ypač pakraščių, yra užtverti, pasididintos ribos neteisėtai, o gaisrininkai ir visi kiti, kurie teikia paslaugas, pyksta ir niekas negali susitvarkyti. Dėkui. 
R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju kolegai. Su sodininkais dirbu jau penkerius metus. Tai yra itin aktuali problema, ir mano pataisa kaip tik šią problemą ir siekiama išspręsti. Būtent taip ir turėtų būti daroma. 
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas K. Masiulis. 
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamasis Rokai, ar ne per daug paprastai bandote išspręsti problemą? Ir kitas dalykas – aš manau, kad čia iš tikrųjų yra daug daugiau problemų, ir šitas įstatymas neišspręs nieko. Antras dalykas, aš abejoju, ar yra garbinga vienų problemas spręsti kitų sąskaita. Taip nebūna, kad kokie nors matavimai yra nieko nekainuojantis dalykas. Tai kodėl juos turėtų apmokėti biudžetas, o ne apsimokėtų tie, kurie turi interesą? Aš to nesuprantu. 
R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, nuostata, kad savivaldybės, perimdamos kelius, kompensuoja už jų kadastrinius matavimus, jau yra įtvirtinta Sodininkų bendrijų įstatyme. Nežinau, kodėl jūs laikote tai nesąžininga. Sodininkai valstybės žemėje, kuri yra bendro naudojimo ir kurią nuomojasi iš valstybės, kelius dažniausiai yra įrengę savo lėšomis, savo lėšomis juos prižiūri, remontuoja, nors tai yra valstybės žemėje įrengti keliai. Tąkart atrodė logiška, kad savivaldybės perimtų tuos kelius. Juos reikia, savaime suprantama, išmatuoti, atlikti kadastrinius matavimus. Savivaldybės sutiko už juos kompensuoti. Dabar šita pataisa mes vejamės tą traukinį, kad iš tiesų matuoti nėra ką, nėra kaip apibrėžti tą plotą, kurį lig šiol sodininkai nuomojo, o dabar nori perduoti savivaldybėms. Tai šia pataisa aš nesprendžiu tos problemos, apie kurią jūs kalbėjote, kažkieno kito sąskaita. Aš tiesiog siekiu, kad mes turėtume daugiau aiškumo, kas yra ta nuomojama valstybės žemė. Ne teritorija, o konkretus sklypas su jo ribomis. 
PIRMININKAS. Dėkojame pranešėjui ponui R. Žilinskui, jūs atsakėte į visus klausimus. Nuomonės prieš nėra, yra tik nuomonė už. Jos irgi nėra. Taigi gal bendru sutarimu, jeigu nėra prieštaraujančių? Balsuojame. Gerai. Balsuojame dėl Nekilnojamojo turto kadastro įstatymo 17 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIP-4795. 
Balsavo 51 Seimo narys: už – 43, prieš nėra, susilaikė 8. Pritarta pakeitimui pateikto projekto. Siūloma nagrinėti, svarstyti… Pagrindinis – Aplinkos apsaugos komitetas, papildomi – Biudžeto ir finansų komitetas ir Kaimo reikalų komitetas. Kitų pastabų nebus? Pone Kęstuti, prašom. 
K. KOMSKIS (TTF). Aš tik norėčiau, kad būtų paprašyta Vyriausybės išvados, nes čia yra vis dėlto pinigai.
PIRMININKAS. Prieštaraujančių nėra? Nėra. Pritarta. Svarstysime birželio 27 d. 

17.35 val.
Poligrafo naudojimo įstatymo 2 ir 8 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-62(2), Valstybės ir tarnybos paslapčių įstatymo 17 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-63 (pateikimas)

Einame prie kito klausimo. Darbotvarkės 2-10a klausimas. Pranešėjas – A. Anušauskas. Prašom. Poligrafo naudojimo įstatymo 2 ir 8 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-62. Prašom. Lydimasis irgi bus. Prašom, pone Arvydai. 
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, norėčiau pristatyti tarpinstitucinės darbo grupės parengtą, atsižvelgiant į Seimo Antikorupcijos komisijos prašymą, Poligrafo naudojimo įstatymo 2, 8 straipsnių pakeitimo projektą. Esmė yra tokia: jeigu jūs prisimenate visai nesenas istorijas, kai poligrafais buvo apklausiami aukšti pareigūnai, kilo klausimų dėl apklausiančiųjų kvalifikacijos ir taikomų metodų. Dabar esmė yra tokia, kad Vyriausybė turės nustatyti tyrimo poligrafu suteikimo, atėmimo, sustabdymo tvarką. Įrašyta, kad tyrimo specialistas privalo naudoti tik moksliškai pagrįstą ir Vyriausybės įgaliotos institucijos pripažintą tinkama taikyti tyrimo metodiką. 
Lydimasis teisės aktas tiesiog naikina koliziją tarp dviejų teisės aktų, kuriuo reikia naudotis. 
PIRMININKAS. Ačiū už trumpą pristatymą. Jūsų nori paklausti vienas – ponas K. Komskis. Prašom. 
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamasis kolega, iš tiesų mes matome, kad tikrai reikia taisyti šį įstatymo projektą, bet norėčiau paklausti kito dalyko. Sakykite, ar apskritai jį reikia naudoti, jeigu jis tikrai toks nepatikimas? Gal reikėtų iš viso jo atsisakyti? 
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Jeigu taikoma moksliškai pagrįsta metodika, poligrafas yra patikimas. Kiek teko bendrauti su specialistais, sakysime, kitų rūšių nusikaltimus tiriant, kriminalinius nusikaltimus, ypač susijusius, pavyzdžiui, su seksualine prievarta, nepakeičiamas, išties duoda labai tikslius atsakymus. Šiuo atveju Vyriausybė nustatys tvarką, kad nebūtų ginčo. 
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui ponui A. Anušauskui. Yra pristatyti dviejų įstatymų projektai. Nuomonių prieš ir už nėra. Bendru sutarimu, prieštaraujančių… Ne. Balsuojame. Supratau. Skelbiame balsavimą dėl Poligrafo naudojimo įstatymo 2 ir 8 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto ir lydinčiojo – Valstybės ir tarnybos paslapčių įstatymo 17 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto. 
Ačiū. Balsavo 51 Seimo narys: už – 37, prieš nėra, susilaikė 14. Minėtiems projektams pritarta. Pagrindiniu siūlomas Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, papildomu – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Svarstymas birželio 20 d. Kitų pasiūlymų nėra. Užfiksuojame, projektai pateikti. 

17.39 val.
Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos įstatymo 4 straipsnio 1 dalies pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-113 (pateikimas)

Kitas darbotvarkės klausimas, irgi pateikimas. Pranešėjas – ponas P. Gražulis. 2-11 – Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos įstatymo 4 straipsnio 1 dalies pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-113. Ponas P. Gražulis. Prašom. 
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, šias įstatymo pataisas parengti mane paskatino gyventojai. Kadangi eksploatuojami žvyro karjerai, naftos telkiniai ir yra vadinamoji Aplinkos apsaugos specialioji programa, pagal kurią renkamos lėšos, šios įmonės, kurios eksploatuoja karjerus, naftos išteklius, moka mokesčius, tačiau savivaldybė faktiškai neskiria lėšų infrastruktūrai gerinti, keliams ir panašiai. Nors Klaipėdos rajone, aš turiu lentelę, yra lėšų surinkta daugiau kaip pusė milijono, padariniams šalinti neskyrė nė vieno cento. Tai tęsiasi daugybę metų. Šiam projektui pritarė, buvo susirinkusi bendruomenė, seniūnai. Nusprendėme, kad būtų pats geriausias variantas siūlyti įstatymo pataisas, kad turėtų prievolę tiesiogiai toms vietovėms, kur sukelia taršą telkinių eksploatavimas, žvyro karjerai, smėlio karjerai, nesvarbu, kokie kiti įstatyme numatyti… kad vis dėlto turėtų prievolę savivaldybės skirti šias lėšas šiems padariniams šalinti, tai yra kelių infrastruktūrai ir kitiems svarbiems projektams. Todėl aš prašau pritarti po pateikimo. 
PIRMININKAS. Ačiū, pone Petrai. Klausia K. Komskis. Ruošiasi V. Kamblevičius. 
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamasis kolega, aišku, labai gerai, kad skiriamos lėšos, tik aš nelabai supratau, iš kur tos lėšos bus gaunamos, nes paprastai bet kokiu atveju tos programos, jūs sakote dėl karjero, ar visa kita, tai savivaldybė jokių lėšų negauna. Čia tik toks dalykas. Kaip jos pateks ir iš kur mes jas skirsime į tą fondą?
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis kolega, galiu pasakyti, yra savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos. Aš galėčiau išvardinti, kiek kuri savivaldybė gauna. Yra net šeši šaltiniai, iš kurių yra gaunamos tos lėšos. Vienas – juridinių ir fizinių asmenų mokesčiai, mokami įstatymo nustatyta tvarka, už taršą, išmetamą į aplinką. 
Antras šaltinis yra medžioklės plotų naudotojų mokesčiai. 
Trečias šaltinis yra juridinių ir fizinių asmenų mokesčiai, mokami įstatymų nustatytomis proporcijomis už tvarką, už valstybinės gamtos išteklių naudojimą. Visa tvarka yra nustatyta, iš kur gaunami šie mokesčiai, ir savivaldybė turi specialią programą, bet ji tų lėšų dažnu atveju neskiria šalinti padariniams, kuriuos sukelia, pavyzdžiui, tų gamtos išteklių naudojimas, eksploatavimas. 
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas V. Kamblevičius. Prašom. 
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamasis kolega, mes per daug kišamės į savivaldos reikalus. Viską reglamentuojame, (…), ateityje iš viso gal nereikės nei tos tarybos rajonuose, viską čia „nuleidžiame“, yra kažkokie vykdytojai ir tą dalyką padaro. Tai būtų vienas klausimas.
Antras dalykas. O kodėl jūs konkrečiai numatot, kad būtinai kelius? Savivaldybei geriau žinoti, ar keliams tuos pinigus skirti, ar kam kitam.
P. GRAŽULIS (TTF). Be abejonės, yra, kad savivaldybės taryba labai atsakingai žiūri į šitą klausimą, ir aš manau, tai yra logika. Jeigu didžiausios sumos, surenkamos iš mokesčių, eksploatuojant žvyro karjerus, smėlio karjerus… Mano Klaipėdos rajone yra naftos gręžinių, ir ten surenkami nemaži mokesčiai. Tačiau automobiliai sulaužo kelius, žmonės negali pravažiuoti, kenčia. Štai turiu lentelę. Nors numatytos priemonės skirti šalinti padariniams – nulis, neskiria nieko. Aš manau, kad tos savivaldybės, kurios skiria, ir mato, iš ko gauna mokesčius, ir tiesiogiai skiria, tai čia tik, kaip sakoma, gal drausmins nedrausmingas ir neatsakingas savivaldybes. Jos privalės skirti. 
Ir dar vienas dalykas. Yra pasiūlytas vienas įstatymas, mes svarstome, ar skalūnines dujas eksploatuoti, ar ne, ir numatyta vietos bendruomenei, net ne savivaldybei, bet vietos bendruomenei skirti 1 % nuo sumokėtų mokesčių, kad toje bendruomenėje, kur bus eksploatuojami skalūnai, kad jie gautų papildomas lėšas gerinti savo infrastruktūrai, tai yra labai logiška. Aš prašau pritarti po pateikimo.
PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą pranešėjui ponui P. Gražuliui. Nuomonės prieš, nuomonės už. Įdomu, iš vienos partijos. Jau dabar nėra nuomonės prieš. Nuomonės už. Ar bus nuomonė už? (Balsas salėje: „Gerai, nereikia.“) Ačiū, kiek supratau, nebus. Taigi bendru sutarimu. 
Balsuojame. Ačiū. Skelbiu balsavimą dėl Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos įstatymo 4 straipsnio 1 dalies pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-113. 
Ačiū. Balsavo 42 Seimo nariai, nors užsiregistravo 45. Už – 30, prieš nėra, susilaikė 12. Taigi minėtam projektui pritarta. Siūlomi komitetai: pagrindinis – Aplinkos apsaugos komitetas, papildomas – Biudžeto ir finansų komitetas. Pastabų, pasiūlymų nėra. Svarstymo data numatoma birželio 27 d. Ačiū.
Einame prie kito darbotvarkės klausimo, tačiau nematome pranešėjo. R. Žemaitaičio nėra, niekas kitas neužsirašė, taigi šio klausimo nesvarstome.
Taigi, gerbiamieji Seimo nariai, pagrindinę darbotvarkę baigėme. Siūlome nagrinėti rezervinius klausimus. Neprieštaraujate? Ne. Gerai.

17.46 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas Nr. XIIP-582 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Taigi rezervinis r-4a klausimas – projektas Nr. XIIP-582 ir lydimasis Nr. XIIP-556. Pranešėjas būtų ponas V. Gailius. Prašom prieiti, tuo laiku perskaitysiu pavadinimą. Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas. Šis bus pirmas. Prašom, pone Vitalijau. 
V. GAILIUS (LSF). Gerbiamasis pirmininke, mielieji kolegos. Teikiu Seimo nutarimo „Dėl Seimo nutarimo „Dėl Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektą ir prašau jam pritarti. 
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų klausti niekas nesiruošia, nepareiškė noro. Ar bus… Po pateikimo pritariame? Nebus prieštaraujančių? Taigi po pateikimo pritariame bendru sutarimu. Kitas darbotvarkės… Atsiprašau, čia buvo pateikimo stadija. 
Dabar skelbiame svarstymo etapą. Ar būtų prieštaraujančių? Bendru sutarimu pritarta. 
Priėmimo stadija. Irgi bendru sutarimu. Balsuojame dėl priėmimo stadijos. Dėl projekto, ačiū, gerbiamasis kolega, jūs darbo pabaigoje esate irgi pastabus. 

Šio nutarimo priėmimas

Taigi priėmimo stadijoje dėl Seimo nutarimo „Dėl Seimo nutarimo „Dėl Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projekto balsavo 45: už – 44, prieš nebuvo, susilaikė 1. Taigi šiam projektui pritarta. Projektas priimtas. (Gongas)

17.48 val.
Pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo 7 ir 16 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-556 (pateikimas)

Kitas darbotvarkės klausimas – Pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo 7 ir 16 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-556. Prašau. Pranešėjas – ponas V. Gailius. 
V. GAILIUS (LSF). Ačiū, pirmininke. Mielieji kolegos, įstatymo projektą pateikti paskatinusios priežastys yra turbūt visiems labai gerai žinomos, nes mes visai neseniai išklausėme policijos generalinį komisarą, vidaus reikalų ministrą dėl susidariusios situacijos, dėl intelekto nutekėjimo, dėl pareigūnų stygiaus, dėl naujai priimamų pareigūnų, dėl pareigūnų rengimo spragų ir kartu su Šiaulių parlamentinės grupės nariais, salėje esančiais E. Žakariu, Z. Žvikiene, S. Bucevičiumi, V. Simuliku (visus turbūt paminėjau), lankėmės Šiaulių apskrities policijos įstaigų vadovų susitikime, dalyvavome susitikime su policijos bendruomene, išgirdome tą patį aktualų klausimą, kad šiandien nepriklausomos Lietuvos Policijos akademijos pirmoji karta sulaukė to amžiaus, kai gali išeiti į pensiją, ir masiškai išeina į pensiją. 
Visi mes girdėjome tą problemą. Ir kai tu akivaizdžiai pamatai, kai mes, būdami šiame renginyje, dalyvavome ir pareigūno, kuris tame miestelyje yra žymiausias kriminalistas, išsilavinęs, turintis milžinišką 43 metų patirtį… Ir aš jo klausiu: Vidmantai, kodėl jūs išeinate? Sako, aš viską turiu. Aš viską turiu ir aš esu paklausus dabar rinkoje, dirbdamas toliau, aš nieko… Nors matau jo akyse abejonę. Abejonę, kuriai panaikinti tereikia elementarių motyvacinių mechanizmų. 
O aš įstatymo projektu Pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo 7 ir 16 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymu kartu su Šiaulių grupės parlamentarais siūlome suteikti pareigūnams ir kariams papildomą motyvaciją pasilikti tarnyboje ir išnaudoti savo profesinę patirtį, savo įgytą patirtį, savo autoritetą, jeigu kalbėtume apie bendruomenės policininkus, apie patrulius, apie kriminalistus, kad išsaugotume juos. Išsaugotume pasieniečius, turinčius patirtį, išsaugotume kitus pareigūnus. 
Vienas iš motyvacinių mechanizmų – padidinti jų socialines garantijas. Tos socialinės garantijos yra minimalios, nuo 1 % iki 1,5 % kasmet augantis pensijos dydis iki 30 metų, o nuo 30 metų stažo – po 1 %. Tai pareigūnus motyvavo. 
Mes, Šiaulių grupės parlamentarai, išgirdome labai daug teigiamų atsiliepimų dėl šio mūsų projekto, ir aš manau, kad yra viltis tuo projektu motyvuoti pasilikti patyrusius ir šiandien mums labai reikalingus, užtikrinant viešąjį saugumą, pareigūnus. O motyvuotas pareigūnas, bijantis prarasti savo socialines garantijas, dėl kokios nors elementarios klaidos, dėl aplaidaus elgesio, dėl nusikalstamo elgesio, dėl korupcinio fakto bijos prarasti savo socialines garantijas. Tai yra viena iš pagrindinių korupcijos prevencijos priemonių. Pareigūnų atlyginimų didinimas iš esmės situacijos nekeičia.
Taip, Vyriausybės išvados reikės, tačiau sulaikę tokią masę pareigūnų mes sumažintume išmokamų socialinių išmokų sumą, jeigu jie pasiliktų tarnyboje, mums nereikėtų mokėti socialinių išmokų, jie neišvažiuotų dirbti į užsienio valstybes ir, manau, būtų išspręsta šiandien labai aktuali vidaus reikalų sistemos personalo problema. Prašau pritarti šiam įstatymo projektui. 
PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Jūsų nori paklausti 5 Seimo nariai. Pirmasis klausia ponas K. Komskis. Ruošiasi K. Masiulis. Prašom.
K. KOMSKIS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Iš tiesų pasiūlymas yra savotiškai įdomus. Vienas iš klausimų būtų, kiek valstybei tai kainuotų per metus? Manyčiau, kad dėl šio pasiūlymo iš karto reikia prašyti Vyriausybės išvados. Jeigu būtų pritarta. 
Antras dalykas. Bet kokiu atveju, manau, čia skatiname, kad dirbtų daugiau nei 20 metų, kad pareigūnai pasiliktų. Aš suprantu, yra kabinetiniai pareigūnai, tyrėjai ir daugelis kitų, kurie tikrai galėtų dirbti ir iki 30 metų, aš suprantu. Bet yra specifiniai, „Aro“ pareigūnai, kurie atlieka operacijas, kiti, kurie lydi kalinius ir t. t. Kadangi tai susiję ir su kariais, mes matome, kiek mes parengiame karių, bet ne visi gauna darbą. Vadinasi, mes apskritai turime mažinti jų rengimą, nes ir taip nėra jų kur dėti. Jūs žinote, kad praeitoje kadencijoje yra priimta, kad einame link armijos mažinimo. Kaip tuos klausimus išspręsime?
V. GAILIUS (LSF). Ačiū, kolega, už klausimą. Aš pristatydamas pasakiau, kad šiuo atveju reikalinga Vyriausybės išvada. Aš minėjau teigiamą įstatymo pusę. Jeigu mes sulaikome kelis tūkstančius pareigūnų nuo išėjimo į pensiją, mes biudžete sutaupome socialinių išmokų, o atlyginimą mokame kaip ir mokėtume naujai priimtiems. 
Kalbant apie specialiosios paskirties padalinių pareigūnus, jų reikalavimai yra aukštesni nei kitų pareigūnų. Iš tikrųjų pažįstu beveik visus „Aro“ kovotojus, jie yra 35–45 metų ir kol kas puikiai atlieka savo funkciją. Manau, ir jūs, kolega, 50-ties dar neturite, bet gebėtumėte profesionaliai atlikti tą funkciją. Manau, kad 50 metų vyras yra pačiame jėgų žydėjime, juo labiau jis yra subrendęs. Pažiūrėkite į užsienio valstybes, kur tikrai matome daug subrendusių pareigūnų, ir aš jais labiau pasitikiu, ir visuomenė jais labiau pasitiki nei jaunu pareigūnu, kuriam trūksta gyvenimiškos patirties. Manau, kad turėdami daugiau gyvenimiškos patirties turinčių pareigūnų mes nebūtume turėję galbūt pastarųjų mėnesių skaudžių įvykių, kai trūko paprastos gyvenimiškos patirties įsiklausant į kažkokį jautrų pranešimą apie smurtą artimoje aplinkoje. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Ponios Dangutės pastangomis norinčių klausti sumažėjo. Paskutinis ponas K. Masiulis. Prašom.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, aš pritariu tai nuomonei, kad pareigūnų socialinės garantijos turi būti specifinės ir didesnės. Bet man visą laiką buvo keista, kad Lietuvoje 20 metų padirbėjęs policijoje išeini į pensiją. Domėjausi, kaip yra Vokietijoje, netgi lankiausi policijos rengimo ir įvairiose policijos institucijose. Tą dariau net ne vieną kartą. Tai ten išeina kaip ir visi, išeina 65 metų, taip ir policininkai išeina 65 metų, ir visi kiti specialiųjų tarnybų darbuotojai išeina 65 metų į pensiją ir nėra jokių privilegijuotų kastų. Jie irgi turi didesnes garantijas ir panašiai. Ar nereikėtų viską pakreipti taip, kad žmonės… Visą laiką vis keliamas ir keliamas jų gelbėjimo nuo pensijos klausimas. Gal nereikėtų jų gelbėti, bet reikia, kad sistema veiktų taip, kad vertėtų būti iki normalios pensijos, kuri būtų pasiekiama tuo metu, kaip ir visiems Lietuvos gyventojams?
V. GAILIUS (LSF). Ačiū, kolega, už klausimą. Asmeniškai pažįstu daugelį Vokietijos įvairių žemių policijos pareigūnų, bendrauju su jais iki šių dienų. Pas juos iš esmės veikia ta pati sistema, jie saugo personalą, profesionalų personalą. Jeigu kalbame apie 65 metus, tai šis pareigūnas dažniausiai yra bendruomenės pareigūnas, jis yra prie žmonių ir jam skiriamos specifinės funkcijos, kur nereikia ypatingų fizinių galimybių. Aš manau, kad šis įstatymo projektas iš dalies ir priartintų mus prie pažangios europinės patirties ir pareigūnai ilgiau siektų dirbti darbą valstybės tarnyboje, būti statutiniais pareigūnais, o ta socialinė išmoka iš viso padidėtų 10 %, bet mes turėtume profesionalų pareigūną. 
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui ponui V. Gailiui. Jūs atsakėte į visus klausimus. Dabar nuomonė prieš. Nuomonės nėra. Nuomonė už. Neišnyko. Ponas Edvardas. Ponas E. Žakaris – nuomonė už.
E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū. Jeigu niekas neprieštarauja, siūlau tik palaikyti. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Už ir prieš nuomonės išsakytos. Skelbiu balsavimą dėl projekto Nr. XIIP-556. Pateikimo stadija. Pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo 7 ir 16 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Kas už, balsuoja už, kas prieš – prieš, susilaikiusieji balsuoja kaip susilaikę. 
48 balsavo vienbalsiai, už ir prieš nėra. Minėtam projektui pritarta. 
Prašau, ponia Kristina.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, labai norime paprašyti Vyriausybės išvados. Šis projektas taip pat… Ačiū. 
PIRMININKAS. Ačiū. Buvo pasiūlymas jau iki tol. Taigi po balsavimo galime patvirtinti. Dėl Vyriausybės išvados prieštaravimų nėra, balsuoti nereikia. Prašysime Vyriausybės išvados. Siūlomi komitetai: pagrindinis – Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomi – Biudžeto ir finansų ir Teisės ir teisėtvarkos komitetai. Kitų pasiūlymų nėra. Svarstysime birželio 20 d. Ačiū. Šitą klausimą baigėme.

18.01 val.
Pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo 1, 3, 6, 7 ir 16 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-265, Tarnybos Lietuvos Respublikos muitinėje statuto 6, 51, 531, 54, 55 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-266 (pateikimas)

Darbotvarkės rezervinis r-5a ir lydimasis r-5b. Pateikimo stadija. Pranešėja – D. Mikutienė. Pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo 1, 3, 6, 7 ir 16 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas ir Tarnybos Lietuvos Respublikos muitinėje statuto kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Prašau. Ponia D. Mikutienė.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, pristatysiu abu šiuos projektus. Pagal dabar galiojantį Lietuvos Respublikos pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymą ir Tarnybos Lietuvos Respublikos muitinėje statutą muitinės pareigūnams numatytos nevienodos socialinės garantijos. Muitinės mobiliųjų grupių pareigūnams, muitinės postų pareigūnams ir muitinės pareigūnams, atliekantiems kriminalinę žvalgybą ir (arba) ikiteisminį tyrimą, numatytos valstybinės pensijos, kompensacijos žuvimo ar sužeidimo atvejais. Kiti muitinės pareigūnai neturi teisės į pareigūnų valstybinę pensiją ir Tarnybos Lietuvos Respublikos muitinėje statuto 531 straipsnyje numatytą kompensaciją, nors jų darbo krūvis ir atsakomybės laipsniai nesiskiria nuo pareigūnų, turinčių tokią teisę.
Skirtingas muitinės pareigūnų statusas, susijęs su minėtomis socialinėmis garantijomis, sukelia personalo administravimo problemų. Nereti atvejai, kai muitinės postų pareigūnai, pagal savo kvalifikaciją tinkantys dirbti sudėtingesnį ir atsakingesnį darbą muitinės administracijoje, to atsisako tik dėl to, kad nenori prarasti teisės gauti pareigūnų valstybinę pensiją. 
Projekto tikslas yra suvienodinti visų muitinės pareigūnų socialines garantijas. Tai turėtų padidinti muitinės pareigūnų motyvaciją siekti karjeros visoje muitinės sistemoje ir pritraukti į muitinės tarnybą aukštos kvalifikacijos specialistus. Pirminis projekto iniciatorius buvo Lietuvos valstybės tarnautojų ir biudžetinių, viešųjų įstaigų darbuotojų profesinė sąjunga, pateikiau aš, kaip Seimo narė.
PIRMININKAS. Ačiū, ponia Dangute. Jūs tvarkingai paaiškinote. Norinčių klausti nėra. Nuomonės už ir prieš nėra. (Balsai salėje) Jokiu būdu. Ponas J. Razma prieštarauja. Taigi skelbiame balsavimą minėtu klausimu – dėl Pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo bei dėl Tarnybos Lietuvos Respublikos muitinėje statuto kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymų projektų.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Ar galima paprašyti išvados taip pat?
PIRMININKAS. Ačiū. Balsavo 47: už – 43, prieš nėra, susilaikė 4. Taigi pritarta. Nors balsavome laiku, tačiau buvo prašoma Vyriausybės išvados. Prieštaraujančių nebus? Nebus. Taigi su Vyriausybės išvada siūlome, kad nagrinėtų komitetuose. Socialinių reikalų ir darbo komitetas – pagrindinis, papildomas – Biudžeto ir finansų komitetas. 
Kitų pastabų ir pasiūlymų nėra? Ponas J. Razma neturi jokių pasiūlymų? Ne. Ačiū. Supratau. Papildomas dėl pirmojo klausimo būtų Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Svarstymo stadija – birželio 20 d. Prieštaraujančių pasiūlymui nėra. 
Taigi, gerbiamieji, pagrindinė darbotvarkė ir rezerviniai klausimai baigti. 

18.04 val.
Informaciniai pranešimai

Norėčiau informuoti, kad pareiškimų ir pranešimų nėra. Tačiau turime informuoti Seimo narius apie Tarpparlamentinių ryšių su Meksikos Jungtinėmis Valstijomis grupės įkūrimą. Norinčius iniciatoriai prašo įsirašyti į tą grupę iki gegužės 21 d. Iniciatoriai – ponas P. Saudargas, ponia A. Bilotaitė ir A. Strelčiūnas. 
Taigi, gerbiamieji Seimo nariai, registruojamės tradiciškai. 
Ačiū. Užsiregistravo 46 Seimo nariai. Taigi šios dienos vakarinis Seimo posėdis baigtas. Viso gero!