LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 91
STENOGRAMA

2013 m. spalio 15 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotoja I. DEGUTIENĖ

     PIRMININKĖ (I. DEGUTIENĖ, TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, pradedame 2013 m. spalio 15 d. vakarinį plenarinį posėdį. Registruojamės. Užsiregistravo kol kas 29 Seimo nariai.

15.02 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Juozo Šerkšno atleidimo iš Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjo pareigų" priėmimas

    Gerbiamieji kolegos, pirmiausia noriu jus informuoti. Balsų skaičiavimo protokolas dėl Seimo nutarimo "Dėl Juozo Šerkšno atleidimo iš Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjo pareigų" projekto. Iš viso išduota 82 biuleteniai, rasta 82, galiojančių - 79, negaliojančių - 3. Už balsavo 74, prieš - 5, susilaikiusių nebuvo.

15.03 val.
    Seimo nutarimo "Dėl pritarimo atleisti Algirdą Gailiūną iš Lietuvos apeliacinio teismo teisėjo pareigų" priėmimas

    Toliau. Seimo nutarimas "Dėl pritarimo atleisti Algirdą Gailiūną iš Lietuvos apeliacinio teismo teisėjo pareigų". Iš viso išduota 82 biuleteniai, rasta 82, galiojančių - 76, negaliojančių - 6. Už balsavo 71, prieš - 4, susilaikė 1.

15.03 val.
    Seimo nutarimo "Dėl pritarimo atleisti Marytę Mitkuvienę iš Lietuvos apeliacinio teismo teisėjo pareigų" priėmimas

    Ir Seimo nutarimas "Dėl pritarimo atleisti Marytę Mitkuvienę iš Lietuvos apeliacinio teismo teisėjo pareigų". Išduota biuletenių 82, rasta 81 biuletenis, galiojančių - 75, negaliojančių - 6. Už balsavo 70, prieš - 4, susilaikė 1.
    Taigi pagal balsų skaičiavimo protokolus, kuriuos aš jums išvardinau, Seimo nutarimas Nr. XIIP-1068 priimtas. (Gongas) Seimo nutarimas Nr. XIIP-1066 priimtas. (Gongas) Seimo nutarimas Nr. XIIP-1067 priimtas. (Gongas)
    Gerbiamieji kolegos, leiskite jūsų visų vardu padėkoti Aukščiausiojo Teismo teisėjui J. Šerkšnui, Apeliacinio teismo teisėjui A. Gailiūnui ir Lietuvos apeliacinio teismo teisėjai M. Mitkuvienei už atsakingas, sunkias, bet sąžiningai atliktas pareigas ir palinkėti jiems kuo geriausios sėkmės einant kitas pareigas, o galbūt ir tas pačias arba aukštesnes. Labai jums ačiū. (Plojimai)

15.06 val.
    Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4332(2) (priėmimas)

    Gerbiamieji kolegos, taigi vakarinė darbotvarkė. Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas, kurį teikia V. Simulikas. Priėmimas. Gerbiamasis E. Žakaris tribūnoje. Buvo, nors įstatymas yra vieno straipsnio, bet buvo K. Masiulio siūlymas. Nematau K. Masiulio. Tai gal, Edvardai, pasakykite.
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Aš, pirmininke, galiu pakomentuoti.
     PIRMININKĖ. Taip. Mes buvome susirinkę per pietų pertrauką. Komitetas bendru sutarimu nutarė pritarti įstatymo projektui, kad gruodžio 3 d. būtų Lietuvos advokatūros diena. O K. Masiulio pasiūlymas naikinti šią atmintiną dieną, kartu jis kalbėjo ir kad daugiau reikėtų peržiūrėti. Jam pritarta iš dalies, nes artimiausiu metu bus klausymai, bus svarstomas Istorinės atminties įstatymas. Jis pritarė, kad jo visos mintys ir siūlymai galėtų būti šiame įstatyme. O šiam įstatymo projektui komitetas siūlo bendru sutarimu pritarti. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkui. Iš esmės, kaip supratau, K. Masiulis sutiko su komiteto versija.
    Gerbiamieji kolegos, vienas straipsnis. Tada gal iš karto dėl viso įstatymo. Nėra norinčių kalbėti. Balsuojame.
    Kas būtų už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4332(2), tai yra Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymą, kas turite kitą nuomonę, balsuojate už arba susilaikote.
    Deja, neužtenka balsų, yra tik 54 Seimo nariai. Norėčiau paprašyti frakcijų seniūnus kreiptis į savo frakcijų žmones, kad turėtume bent 71 Seimo narį salėje. Nes dar yra du įstatymų projektai, kuriuos mes turėsime priimti. Tačiau siūlyčiau vis tiek dirbti pagal darbotvarkę, pereiti visas procedūras, o po to, likus tik balsavimui, balsuoti.

15.09 val.
    Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-299(2) (priėmimas)

    Dar vienas Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas, registracijos Nr. XIIP-299. Irgi priėmimas. Jokių pasiūlymų nėra. Vienas straipsnis. Gal galėtume iš karto ir balsuoti dėl to, dėl viso įstatymo, nes norinčių kalbėti irgi nematau.
    Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas (registracijos Nr. XIIP-299), balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Taigi dar neužtenka balsų, balsuosim vėliau.

15.10 val.
    Seimo nutarimo "Dėl 2015 metų paskelbimo Etnografinių regionų metais" projektas Nr. XIIP-445(2) (priėmimas)

    Ir dar vienas Seimo nutarimas - "Dėl 2015 metų paskelbimo Etnografinių regionų metais". Irgi priėmimas. Yra 2 straipsniai. (Balsai salėje) Kadangi yra Teisės departamento išvada - nutarimo projektas iš esmės atitinka Konstituciją, galiojančius įstatymus, siūloma atsisakyti projekto 3 straipsnio, dėl to aš ir sakiau, kad mes turim 2 straipsnius, ir komitetas tam pritarė.
    Taigi 1 straipsnis. Kalbėti nėra norinčių. Galime bendru sutarimu priimti? Priimtas. 2 straipsnis priimtas. Dėl viso Seimo nutarimo 4 - už, 4 - prieš. Nėra norinčių kalbėti.
    Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas Seimo nutarimas "Dėl 2015 metų paskelbimo Etnografinių regionų metais", balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio nutarimo priėmimas

    Balsavo 57: už - 54, prieš nėra, susilaikė 3. Seimo nutarimas "Dėl 2015 metų paskelbimo Etnografinių regionų metais" priimtas. (Gongas)
    Gerbiamieji kolegos, 2-4a klausimo šiuo momentu negalime nagrinėti, nes yra Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada. Tam, kad jai pritartume arba ją atmestume, turi būti 71 Seimo narys. Deja... Nes čia yra išvada, kad prieštarauja Konstitucijai. Kaip matėme, užsiregistravo tiktai 56.

15.14 val.
    Gyvūnų gerovės ir apsaugos įstatymo 2, 4, 7 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1090 (pateikimas)

    Kol kolegos Seimo nariai susirinks, siūlau pateikti Gyvūnų gerovės ir apsaugos įstatymo 2, 4, 7 straipsnių pakeitimo įstatymą. Tai yra rezervinis 7 klausimas. Pateiks Seimo narys V. Gapšys.
     V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju pirmininkei. Gerbiamieji Seimo nariai, teikiame Gyvūnų gerovės įstatymo pataisas, kurios yra susijusios iš dalies ir su susidariusia situacija dėl eksporto rinkų užsidarymo. Kadangi tam tikros eksporto rinkos Lietuvos gamintojams ir žemdirbiams užsidarė, todėl buvo pradėta ieškoti naujų galimybių eksportuoti mėsą. Ir viena iš tų galimybių yra arabų šalys ir Izraelis. Ten yra keliami tam tikri reikalavimai skerdienai, t. y. pagal tam tikrus religinius įsitikinimus gyvūnai turi būti paskersti jų neapsvaiginus. Šiuo metu įstatyme yra įrašyta, kad skerdžiama visada apsvaiginus gyvūną prieš skerdžiant. Siūloma pataisyti įstatymo nuostatą, kad tam tikrais atvejais, kai tai yra susiję su religiniais įsitikinimais, būtų galima išimtinai skersti neapsvaiginus.
    Europos Sąjungos teisės aktus tai atitinka. Europos Sąjungos teisėje yra numatyta, kad dėl religinių išimčių gali būti toks skerdimas, todėl tai yra šalies narės pasirinkimas. Manau, kad esant tokioms eksporto aplinkybėms tai būtų racionalu, galėtų padidėti pasirinkimas ir eksporto galimybės.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūsų nori paklausti vienas Seimo narys - E. Jonyla.
     E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju posėdžio pirmininkei. Gerbiamasis pranešėjau, šalia šito apsvaiginimo dar yra kalbama apie tai, kad gyvuliai skerdžiami tam tikrais metodais, kurių reikalauja, sakykim, religinės apeigos. Tai kas tie tam tikri metodai? Ir kokios būtų apimtys šituo tikslu išvežamų galvijų? Ačiū.
     V. GAPŠYS (DPF). Dėl apimčių atsakyti yra sudėtinga dėl to, kad dabar yra žvalgomasi dėl tų galimybių ir jų eksportuoti tiesiog nėra galimybės, nes nėra paskersti pagal tas religines apeigas. O religinės apeigos būtent ir reikalauja, kad būtų neapsvaiginta. Tai čia dėl to ir yra paminėta, kad nebūtų visiems taikoma neapsvaigintiems, dėl to ir įrašoma "pagal religines apeigas reikalaujamais atvejais", t. y. pagal arabų šalių ir judėjų religines apeigas reikalaujamais atvejais.
     PIRMININKĖ. Dėkoju, kolega, jūs atsakėte į klausimus. Nėra daugiau norinčių klausti. Po pateikimo 1 - už, 1 - prieš. Nėra norinčių kalbėti. Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate Gyvūnų gerovės ir apsaugos įstatymo 2, 4, 7 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 60 Seimo narių. Už - 51, prieš - 2, susilaikė 7. Po pateikimo pritarta. Pagrindinis - Aplinkos apsaugos komitetas. Numatomas svarstymas gruodžio 17 d. V. Gapšys.
     V. GAPŠYS (DPF). Kadangi tai susiję su Lietuvos eksportu ir Lietuvos įmonėmis, tai aš prašyčiau skubos tvarkos. Frakcijos vardu mes galime tokį prašymą teikti. Neypatinga čia skuba, tiesiog komitetai galėtų greičiau visa tai nagrinėti, ir tai būtų tada ne gruodžio 17 d., o atitinkamai išnagrinėjus komitetams. Todėl, jeigu galima, aš prašyčiau skubos tvarkos šiuo klausimu.
     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, ar galim bendru sutarimu pritarti prašymui? (Balsai salėje) Pritarta. Gerbiamasis Vytautai, gal tada ir datą pasiūlykite? Gal datą galite pasiūlyti ar aš čia pati ekspromtu?
     V. GAPŠYS (DPF). Aišku, kuo būtų greičiau, tuo būtų paprasčiau, bet aš bijau įpareigoti dabar ir komitetus taip... Artimiausiam komitete jeigu apsvarstytų, tai yra labai nesudėtingas projektas, ten...
     PIRMININKĖ. Mes tuoj, tik pažiūrėsim. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, arčiausiai galime tiktai spalio 22 d. Tinka? Tai gerai, spalio 22 d.

15.19 val.
    Valstybės apdovanojimų įstatymo 4, 7, 11, 19, 42 straipsnių papildymo ir pakeitimo, Įstatymo papildymo septintuoju skirsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-686(2) (pateikimas)

    Gerbiamieji kolegos, šiek tiek atitrūkstam nuo darbotvarkės, nes nėra pranešėjų. Aš siūlau dabar pateikti projektą Nr. XIIP-686(2) - Valstybės apdovanojimų įstatymo 4, 7, 11, 19, 42 straipsnių papildymo ir pakeitimo, įstatymo papildymo septintuoju skirsniu įstatymo projektą. Grupė Seimo narių.
    Kviečiu į tribūną V. Juozapaitį.
     V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamieji kolegos, kreipiuosi į jus pritarimo projektui, kurį parengti paskatino Nepriklausomybės gynėjų sąjungos siūlymai atstatyti Lietuvos kariuomenės kūrėjų savanorių medalio valstybinį statusą ir garbingą Lietuvos kariuomenės kūrėjo savanorio vardą, kuris buvo nurašytas pakeitus to minėto medalio statusą. Karių savanorių apdovanojimo devalvacija buvo įvykdyta 2002 m. Kažkodėl buvo sumenkintas to apdovanojimo prestižas ir to priimto nutarimo pasekmė - savanorių moralinio skatinimo menkinimas ir karių supriešinimas. Taigi įstatymo esmė yra ta, kad kariuomenės kūrėjų savanorių medaliui vėl būtų atkurtas valstybinis statusas ir jie galėtų vadintis Lietuvos kariuomenės kūrėjo savanorio garbės vardu.
     PIRMININKĖ. Dėkoju pranešėjui. Jūsų niekas nenori klausti. Dabar po pateikimo vienas - už, vienas - prieš. Irgi niekas nenori kalbėti. Gal galime bendru sutarimu po pateikimo pritarti įstatymo projektui? Galime. Pritarta. Pagrindinis - Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas. Numatoma svarstyti gruodžio 17 d. Tinka? Dėkoju.

15.22 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas Nr. XIIP-1081 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Gerbiamasis Petrai Gražuli, matau jus... Petrai! Gerbiamasis Petrai Gražuli! Aš džiaugiuosi, kad jūs esate Seimo salėje. Gal galite pristatyti savo projektus? Tai yra Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas Nr. XIIP-1081. Jeigu tam pritarsime, jūs irgi pristatysite Valstybės apdovanojimų įstatymo 14 straipsnio papildymo įstatymo projektą Nr. XIIP-1029. Prašau.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš prašau šiuos klausimus įtraukti į rudens sesijos darbų programą.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausti niekas nenori. Reikia vis tiek išlaikyti procedūras. Klausti niekas nenori. Ar galime po pateikimo pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Svarstymas. Irgi niekas nenori kalbėti. Ar galime bendru sutarimu po svarstymo pritarti? Pritarta. Priėmimas. Balsuojame. Kas pritariate Seimo nutarimui "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" patvirtinimo, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio nutarimo priėmimas

    Balsavo 67 Seimo nariai: už - 61, prieš nėra, susilaikė 6. Taigi Seimo nutarimas, registracijos Nr. XIIP-1081, priimtas. (Gongas)

15.23 val.
    Valstybės apdovanojimų įstatymo 14 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1029 (pateikimas)

    Dabar P. Gražulis pateiks Valstybės apdovanojimų įstatymo 14 straipsnio papildymo įstatymo projektą.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, esmė labai paprasta. Aš manau, teisingumas reikalauja, kad jeigu išnyko teistumas, žmogų būtų galima teikti apdovanoti. Aš norėčiau pasakyti, kad Teisės departamentas yra pateikęs tam tikras išvadas. Kartais būna įvairiausių, gal net šiek tiek ir politizuotų, Teisės departamento išvadų, bet šį kartą, aš manau, jis teisingai atkreipė dėmesį, kad jeigu žmogus yra teistas už ypač sunkius nusikaltimus žmogiškumui, karo nusikaltimus ir panašiai (tai yra numatyta Baudžiamojo kodekso penkioliktajame skirsnyje), tą išimtį reikėtų daryti. Aš tik nespėjau užregistruoti įstatymo pataisos, bet, manau, jeigu bus paskirtas pagrindinis komitetas, aš pateiksiu išvadą atsižvelgdamas į įstatymo pasiūlymą ir Teisės departamento išvadą. Manau, tai būtų labai logiška, ir būčiau dėkingas, jeigu pritartumėte po pateikimo.
     PIRMININKĖ. Jūsų nori paklausti S. Jovaiša.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, kaip jūs manote, ar nebus čia kokios nors moralinės kolizijos vienam iš valstybės vadovų, jeigu jam bus pateikta kokia nors kandidatūra ir jis turės apsispręsti, ar suteikti jam apdovanojimą, ar ne, jeigu žmogus jau buvo teistas, nors tas teistumas jau išnykęs? Aš manau, gali atsitikti taip, kad vadovas tiesiog nenorės, nors teistumas ir bus išnykęs.
     P. GRAŽULIS (TTF). Aš suprantu. Dėl apdovanojimo apsisprendžia pats vadovas, kam teikti apdovanojimus, bet šituo atveju tai net draudžia ir įstatymas. Šitos įstatymo nuostatos neliktų, bet laisva valia ir toliau vadovo arba Prezidento, arba premjero ar kito asmens, valstybės pareigūno, kuris teikia apdovanoti, vis tiek ta moralinė nuostata išliktų. Jis galėtų rinktis. O dabar jis net negali rinktis, nes tai draudžiama įstatymu.
     PIRMININKĖ. Dėkui pranešėjui. Daugiau nėra norinčių jūsų klausti. Nėra norinčių po pateikimo kalbėti dėl motyvų dėl viso įstatymo projekto. Ar galime bendru sutarimu po pateikimo pritarti, ar reikalaujate balsuoti? Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate Valstybės apdovanojimų įstatymo 14 straipsnio papildymo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 69 Seimo nariai: už - 61, prieš nėra, susilaikė 8. Po pateikimo pritarta. Pagrindinis - Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas - Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas. Numatoma svarstyti gruodžio 17 d.
    Gerbiamieji kolegos, aš pati šiek tiek suabejojau (taip buvo parašyta), ar tikrai šiuo atveju papildomu turėtų būti Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas, nes jau vienu atveju dėl Valstybės apdovanojimų įstatymo mes balsavome ir Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas buvo pagrindinis. Aš siūlyčiau, kad čia irgi būtų Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas pagrindiniu, o papildomu - Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Ar galite tam siūlymui pritarti? Pritariate? Dėkoju.

15.28 val.
    Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4332(2) (priėmimo tęsinys)

    Gerbiamieji kolegos, jau mačiau, kad yra pakankamai Seimo narių, todėl siūlyčiau grįžti į popietinę darbotvarkę ir balsuoti, nes tada trūko balsų, dėl Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo. Kas už tai, kad būtų priimtas įstatymas Nr. XIP-4332(2), balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 83 Seimo nariai: už - 64, prieš nėra, susilaikė 19. Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymas, registracijos Nr. XIP-4332(2), priimtas. (Gongas)

15.29 val.
    Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-299(2) (priėmimo tęsinys)

    Dar balsuojame irgi dėl tų pačių Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projekto, registracijos Nr. XIIP-299(2). Kas jam pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 82 Seimo nariai. Už - 68, prieš nėra, susilaikė 14. Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymas, projekto registracijos Nr. XIIP-299(2), priimtas. (Gongas)
    Noriu paprašyti Dokumentų departamentą sujungti du projektus, t. y. Nr. XIIP-299 ir Nr. XIIP-555.

15.31 val.
    Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Saugios laivybos įstatymo pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIP-3151(2) atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai

    Dabar, kolegos, grįžtame į pagrindinę popietinę darbotvarkę. Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Saugios laivybos įstatymo pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIP-3151(2) atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai. Kviečiu J. Sabatauską pateikti Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadą.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamieji kolegos, komitetas svarstė ir preliminariai įvertino Saugios laivybos įstatymo pakeitimo įstatymo projektą, kuriuo buvo numatoma galimybė pratęsti locmanams, kuriems suėjo 65 metai, amžiaus cenzą vieneriems metams administracijos sprendimu, t. y. uostą valdančios įmonės. Pažymėtina, kad iš esmės uostą valdančios įmonės teikimas būtų pagrindas pradėti amžiaus cenzo pratęsimo procedūrą, tačiau amžiaus cenzas gali būti ir nepratęstas, nes įvertinus Konstitucinio Teismo doktriną, kurioje išsakoma nuostata, kad teisinis reguliavimas, susijęs su asmenų teisėmis ir pareigomis, gali būti įtvirtintas tik įstatymuose, vadinasi, kriterijai, kurie susiję su tokia teise pratęsti ar nepratęsti amžiaus cenzą, turi būti nustatyti įstatyme, o ne kurios nors įmonės ar įstaigos vidiniuose teisės aktuose.
    Tai buvo pasakyta, kai Konstitucinis Teismas svarstė Notariato įstatymo 23 straipsnio 3 dalį, kurioje buvo įtvirtintas teisinis reguliavimas, kur ministras galėjo spręsti, ar priimti tą sprendimą, neįvardindamas jokių kriterijų.
    Todėl manytina, kad Saugios laivybos įstatymo pakeitimo įstatymo projekto 19 straipsnio 1 dalis galimai prieštarauja Konstitucijos 48 straipsnio 1 dalyje įtvirtintai teisei laisvai pasirinkti darbo ir verslo principus bei Konstitucijos 29 straipsnyje įtvirtintam asmenų lygiateisiškumo principui bei konstituciniam teisinės valstybės principui.
    Darydami tokią išvadą mes kartu siūlome įstatymo projekto rengėjams patobulinti 19 straipsnio 1 dalį numatant kriterijus, kuriais vadovaujantis galėtų būti pratęsiamas toks amžiaus cenzas, nes teisinis reguliavimas su asmenų teisėmis ir pareigomis gali būti įtvirtintas tik įstatymuose, o ne įstatymų lydimuosiuose teisės aktuose.
    Už tokį sprendimą pasisakė visi komiteto nariai, dalyvavę posėdyje, bendru sutarimu. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkoju pranešėjui. Gerbiamieji kolegos, pagal Statuto 139 straipsnį, kadangi nėra norinčių kalbėti, mes turime balsuoti ir apsispręsti, ar mes pritariame Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadai, kad šis projektas prieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai. Balsuojame. Kas balsuoja už, balsuoja už Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadą, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Balsavo 80: už - 76, prieš nėra, susilaikė 4. Pritarta Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadai, jog Saugios laivybos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-3151(2) prieštarauja Konstitucijai. Taigi visi kiti lydimieji klausimai ir pats Saugios laivybos įstatymo pakeitimo įstatymas, kiti, t. y. 2-4b, 2-4c, 2-4d ir 2-4e, darbotvarkės klausimai nesvarstomi. (Balsai salėje)
    Prašau, replika po balsavimo.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamoji pirmininke ir gerbiamieji Seimo nariai, o kaip jums atrodo, ar Teisės ir teisėtvarkos pats toks kaip komitetas ir mažasis Konstitucinis Teismas neprieštarauja Konstitucijai?
     PIRMININKĖ. Aš manau, kad jūs uždavėte retorinį klausimą. Repliką - J. Sabatauskas.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš matau, kad kolega neatidžiai klausėsi. Komitetas ne tik padarė išvadą dėl galimo prieštaravimo, bet kartu ir pasiūlė kelią, kaip išspręsti tą problemą. Būtent nustatyti kriterijus pačiame įstatyme, o ne palikti uosto administracijai susigalvoti kiekvienu atveju skirtingus tuos kriterijus. Ačiū.

15.37 val.
    Bibliotekų įstatymo 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 11 ir 12 straipsnių pakeitimo ir papildymo 61 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-882 (pateikimas)

     PIRMININKĖ. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, matau, atėjo kultūros ministras. Gerbiamasis ministre Šarūnai Biruti, kviečiu į tribūną pateikti Bibliotekų įstatymo 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 11 ir 12 straipsnių pakeitimo ir papildymo 61 straipsniu įstatymo projektą Nr. XIIP-882.
     Š. BIRUTIS (DPF). Laba diena, gerbiamieji kolegos. Dėl Bibliotekų įstatymo naujos redakcijos rengimo būtinybės. Manytume, kad dabar galiojanti Bibliotekų įstatymo redakcija išties ne visai atitinka pasikeitusių bibliotekų vidinę ir išorinę aplinką. Todėl įstatymo projektu siūloma atlikti bent jau būtiniausius ir neatidėliotinus pakeitimus, kurie svarbūs šalies bibliotekų veiklai užtikrinti šiandien, tokius kaip pagrindinių bibliotekų veiklą apibūdinančių terminų apibrėžčių patikslinimas, tuo sudarant teisinį pagrindą bibliotekoms vykdyti bibliotekų paslaugų perkėlimo į elektroninę erdvę, kultūros paveldo skaitmeninimo procesus, teikti viešosios interneto prieigos paslaugas, organizuoti gyventojų informacinio raštingumo ir kitus neformaliojo švietimo projektus. Taip pat valstybės įsteigtų bibliotekų vadovų skyrimo reglamentavimas, tuo sukuriant teisinį pagrindą siekti geresnės valstybės įsteigtų bibliotekų valdymo ir jų teikiamų paslaugų kokybės.
    Taigi pagrindiniai įstatymo projekto tikslai.
    Pirma - sąvokų patikslinimas. Įstatymo projekte numatoma patikslinti pagrindines bibliotekų veiklą apibūdinančias sąvokas - tai "bibliotekų veikla", "dokumentas" ir "viešoji biblioteka". Šiuo metu galiojančiame įstatyme "bibliotekos" apibrėžime akcentuojamos tradicinės su knygų išdavimu susijusios veiklos. Priėmus įstatymo projektą, būtų įtvirtintos nuostatos, kad bibliotekos turi teikti tokias modernias paslaugas kaip kultūros paveldo skaitmeninimas, viešos interneto prieigos teikimas, skaitymo skatinimas, gyventojų informacinio raštingumo ugdymas ir kitų neformaliojo švietimo paslaugų teikimas. Taip atsirastų galimybė bibliotekoms, kaip neformaliojo švietimo paslaugų teikėjoms, pretenduoti į finansuojamas programas.
    Antras tikslas - kadencijos. Įstatymo projekte siūloma numatyti penkerių metų kadencijas, pabrėžiu, valstybės įsteigtų bibliotekų, tai yra 10 bibliotekų (5 apskričių bibliotekos, 4 valstybinės reikšmės ir 1 nacionalinė), vadovams penkerių metų kadencijas, neribojant jų kadencijų skaičiaus. Pažymėtina, kad Vyriausybei pateiktame Biudžetinių įstaigų įstatymo pakeitimo projekte siūloma biudžetinių įstaigų vadovams nustatyti dvi ketverių metų trukmės kadencijas. Įvertindami galimą kvalifikuotų pretendentų trūkumo bibliotekose riziką bei atsižvelgdami į Biudžetinių įstaigų įstatymo nuostatą, kad šis įstatymas reglamentuoja biudžetinių įstaigų steigimą, pertvarkymą, pabaigą, veiklą ir valdymą, jeigu kiti specialieji biudžetinių įstaigų veiklą reglamentuojantys įstatymai nenumato kitaip, siūlytume valstybės įsteigtų bibliotekų vadovams skyrimo tvarką reglamentuoti specializuotu Bibliotekų įstatymu. Pabrėšiu, kad būtų sudaroma viena visų kultūros įstaigų sistema, kuri jau sėkmingai veikia, kaip koncertinės organizacijos, teatrai, ir t. t.
    Trečias tikslas - tai derinimas su galiojančių teisės aktų nuostatomis. Siekiama suderinti įstatymą su Biudžetinių įstaigų įstatymo, Švietimo įstatymo, Profesinio mokymo įstatymo, Mokslo ir studijų įstatymo ir Viešojo administravimo įstatymo aktualiomis nuostatomis. Įstatymo projektas patikslintas, įvertinus ministerijų keltas pastabas. Dar pridursiu, kad anksčiau esu gavęs klausimų ir iš Seimo narių dėl visiškai naujos įstatymo redakcijos. Tad norėčiau suteikti tam tikros informacijos iš anksto. Kultūros ministerija artimiausiu metu numato pradėti rengti naują Bibliotekų įstatymo redakciją, tačiau kartu atkreiptinas dėmesys, kad šiuo metu Lietuvos ir užsienio bibliotekininkystės mokslininkų komanda įgyvendina LiBiTOP projektą "Lietuvos valstybinės reikšmės ir apskričių viešųjų bibliotekų ateities plėtros scenarijų tyrimas", kuris bus baigtas 2014 m. pirmąjį pusmetį. Jo metu mokslininkų komanda suformuos pasiūlymus dėl minėtų bibliotekų efektyvinimo siekiant užtikrinti kokybiškas ir modernias paslaugas. Taip pat šiuo metu Kultūros ministerija rengia tokius svarbius bibliotekų tolesnės plėtros planavimo dokumentus kaip Bibliotekų plėtros strateginės gairės, taip pat Lietuvos kultūros paveldo skaitmenizavimo strateginį dokumentą. Šie dokumentai būtini siekiant užtikrinti bibliotekų, kaip ir kitų kultūros institucijų, strateginių krypčių finansavimą. Todėl manytume, kad naujos Bibliotekų įstatymo redakcijos rengimas turėtų būti vykdomas sistemingai, pirmiausia įgyvendinant strateginius bibliotekų srities dokumentus bei įvertinant mokslininkų rekomendacijas dėl tų tolesnių plėtros tendencijų. Todėl siūlau palaikyti minėtas įstatymo pataisas, kol turėsime daugiau medžiagos ir tyrimų rezultatų, reikalingų naujam, visiškai naujam, įstatymui parengti. Ačiū už dėmesį.
     PIRMININKĖ. Dėkoju pranešėjui. Jūsų nori klausti 7 Seimo nariai. Pirmas - A. Dumčius.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis ministre, kai praeitą savaitę susitikau su kai kuriais Kudirkos bibliotekos filialo darbuotojais, tai jie, žinoma, laukia šito įstatymo, žino, tačiau visų jų yra toks klausimas: ar jis, tas įstatymas (o jūs dabar dar pateikėte naująjį, rengiamą), stumtelės, pavyzdžiui, bibliotekas renovacijos linkme, nes šiuo metu kai kurių bibliotekų yra labai labai bloga, apverktina būklė? Aš jau nekalbu apie bibliotekininkų atlyginimą.
     Š. BIRUTIS (DPF). Aš nesiečiau to įstatymo pataisų su renovacija. Renovacija, kaip žinote, vykdoma iš Valstybės investicijų programos. Pagal Valstybės investicijų programą (kas nežinote, pasakysiu) kultūros srityje visoms savivaldybėms šiemet yra planuota skirti 19 mln. Lt. Ten įeina ir muziejai, ir bibliotekos, ir kultūros centrai. Todėl kokių nors ypatingų vilčių nenorėčiau suteikti, kol mes turime tokius finansus, kokius turime.
     PIRMININKĖ. Klausia R. Baškienė.
     R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Gerbiamasis ministre, dėkoju už jūsų poziciją nuolat siekti tobulėjimo ir teikti tokius įstatymų projektus, kaip teikiate šitą. Aišku, niekas nenuneigs, kad biblioteka yra kultūros židinys, nuolat tobulėjantis objektas ir kad iš darbuotojų reikalaujama vis didesnės kvalifikacijos. Prašom pasakyti, norėčiau patikslinti, ar šitas įstatymo projektas liečia tik viešąsias bibliotekas, ar svarstoma viešųjų ir mokyklose esančių bibliotekų sujungimo galimybė?
     Š. BIRUTIS (DPF). Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų labai aktualus klausimas - visos bibliotekų sistemos Lietuvoje buvimas. Tokios sistemos, deja, reikia pripažinti, nėra. Bibliotekos veikia tiek po Švietimo ir mokslo ministerijos skraiste, yra ir Technikos biblioteka, kuri atskirai, yra Medicinos biblioteka, kuri dar atskirai. Kai aš kalbu apie sistemą, tai mes tikrai galvojame apie naująjį įstatymą, todėl ir yra užsakyti tyrimai. Yra daromas tam tikras įdirbis, bet aš beveik neabejoju, kad ginčų bus daug ir tampymo, ir pasipriešinimo, kalbų netgi jau yra, kai mes kalbame apie Švietimo ir mokslo ministerijai priklausančių bibliotekų ir viešųjų bibliotekų sujungimą. Nesupratimo yra daug, pačios savivaldybės daugiau rodo iniciatyvą tą daryti. Per trejus metus, manau, prieisime prie visiškai naujo įstatymo, kuris naujai pažvelgs į biblioteką kaip į globalios informacijos centrą. O dabartinės pataisos yra būtinos, kad iš viso biblioteka nebūtų atsilikusi nuo laiko, nes, kaip minėjau, dabar biblioteka yra kaip knygų sandėlis, tas įstatymas yra visiškai pasenęs. Mes suteikėme jai naujų galimybių, įteisinome kompiuterinio raštingumo, neformaliojo švietimo tam tikrus dalykus. Tai yra nedidelės pataisos, atitiktis kitų įstatymų definicijoms, ir tiek.
     PIRMININKĖ. Klausia S. Bucevičius.
     S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamasis ministre, sakykite, aš noriu pratęsti kolegos A. Dumčiaus klausimą apie tai, kad lyg ir reikalingas įstatymo tiek dėl veiklos, tiek dėl finansų, tiek dėl apibrėžtumo, matyt, tas aiškumas reikalingas. Bet vis dėlto pratęsiu tą kalbą apie renovaciją. Mes suprantame visi, kaip pavyzdys yra Akmenės bendruomenė, tie, dėl kurių priimsime dabar įstatymą. Jiems septynerius metus nepaprastai skauda širdį, kai po 300 tūkst... pradėtas pastatas ir sugrius. Mes jau į jį investavome apie kokius 4-5 mln., bet jis taip pat nepasirodys dienos šviesoje. Gerbiamasis ministre, vis tiek, šiaip ar taip, kai imame Valstybės investicijų programos kontekstą, šį jūsų teikiamą, vis dėlto ką jūs galite pasakyti, ką mes dar galime padėti kaip Seimo nariai?
     Š. BIRUTIS (DPF). Ačiū, Sauliau. Iš tikrųjų turiu tik paantrinti pačiam ir kitiems klaususiems, kad jeigu mes taip planuosime valstybės finansus, kaip buvo daroma iki šiol, sukišime galvas į smėlį kaip stručiai ir nematysime, kad su tokiomis valstybės investicijų programomis mes užprogramuojame 15 metų statybas, kitaip sakant, tos bibliotekos sugrius bestatant, arba kai kai kurios bus statomos 25 metus, tai mes niekada nepastatysime. Tai yra tikrai didelė problema, bet tai yra finansų problema. Tai nėra pačių bibliotekų, tai nėra tik kultūros, tai yra mūsų investicijų planavimo problema. Todėl Kultūros ministerija pirmą kartą istorijoje, ko gero, Valstybės investicijų programos istorijoje, sudarė auditorių darbo grupę, kuri vertina visų iki šiol padarytų, pradėtų investicijų efektyvumą, galimybę sumažinti sąmatas, galimybę prisidėti. Tik pagal tai šiemet bus skiriamos tos nedidelės kitų metų Valstybės investicijų programos lėšos. Labai efektyviai pasižiūrėsim, kaip savivaldybės sugeba efektyviai disponuoti tomis lėšomis. Tačiau galiu dabar iš anksto visiems pasakyti, kad problemų yra labai daug, labai daug, ir tokių netgi dalykų, kurie nepuošia Lietuvos, yra labai daug. Man labai gaila, kad mes pirmą kartą tą darom ir kad kitose srityse tai kol kas nėra daroma.
     PIRMININKĖ. Klausia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis ministre, prašom pasakyti. Bibliotekų būklė įvairiuose atskiruose Lietuvos regionuose kartais yra tragiška. Ir nebūtinai Vilniuje viską modernizuoti. Modernizacijos laukia ir rajonai. Sakykite, ar jūs, kaip ministras, aplankėte daug bibliotekų ir įvertinote jų būklę, nes ir Laikinojoje sostinėje kai kurios bibliotekos visiškai nemodernizuotos. Kiek prašoma modernizuoti taip, kaip šiuolaikiškai modernizavo mokyklas Švietimo ministerija? Ar jūs to siekiate? Manau, kad kultūros įstaigų yra ir kaimuose, tos bibliotekos, kurios yra tiesiog švietimo židinys. Tai mūsuose turėtų būti. Kaip jūs manote tą sutvarkyti? Ačiū.
     Š. BIRUTIS (DPF). Ačiū, gerbiamoji profesore. Absoliučiai sutinku su jūsų pastabomis. Tikrai aplankiau labai daug bibliotekų. Kiek kur važiuoju, būtinai aplankau biblioteką ir apeinu ją nuo-iki. Turiu konstatuoti, kad situacija yra labai bloga, ir ji pasidarė todėl, kad faktiškai kultūros sektorius taip pat buvo paliktas nuošaly Europos Sąjungos struktūrinės paramos. Visi kiti sektoriai panaudojo Europos Sąjungos struktūrinę paramą, o čia mes to negalėjome, nebuvo daroma. Galėjom, negalėjom, nežinau, galbūt reikėjo daryti. Kodėl nebuvo daroma, man niekas atsakymo iki šiol nepasakė. Dabar tikimės, kad pirmą kartą sektorius gaus šiokių tokių nedidelių struktūrinių lėšų, tam labai stipriai ruošiamės ir infrastruktūrą bandysime atnaujinti panaudodami Europos Sąjungos paramą.
    Kitas dalykas, kuo galiu pasidžiaugti. Atrodo, kad pavyks pratęsti sutartį su (...), pasirašyti dėl tolesnio Lietuvos bibliotekų modernizavimo, taip atsakysiu. Derybos prie pabaigos ir galbūt lapkričio mėnesį pasirašysime su fondu sutartį. Tai bus didžiulė, didžiulė paspirtis Lietuvos bibliotekoms.
    Kita vertus, noriu pasakyti, kad už bibliotekas, išskyrus tas dešimt, apie kurias aš kalbėjau, kurioms įstatymas turės truputį daugiau įtakos, yra atsakingos savivaldybės. Todėl savivaldybių tarybų ir merų požiūris sujungiant, sakykime, ir efektyviai naudojant tiek lėšas, tiek patalpas, išnaudojant kultūros centrą, sujungiant kartu su biblioteka, sujungiant į vienas patalpas su mokyklomis, kur nereikia bibliotekų, tai yra labai labai svarbus dalykas. Fondais mes negalime aprūpinti visų mažų bibliotekėlių tiek, kad jos turėtų visą spektrą. Todėl, jeigu mes sugebėsime koncentruoti, ir vaikai, ir senjorai galės eiti į tą pačią biblioteką, manau, kad efektyvumas bus daug didesnis ir tas bibliotekų modernumas gali būti irgi didesnis, negu išlaikant daug mažyčių ir tų pasenusių knygų sandėlių.
     PIRMININKĖ. Paskutinysis klausia R. Žilinskas. Dar kartą perspėju, ministre, atsakyti - 2 minutės.
     R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis ministre, sveikinu jau vien patį faktą, kad apie bibliotekas kalbama ministro lygiu iš šios tribūnos, ir sveikinu jūsų iniciatyvą teikti naują Bibliotekų įstatymo redakciją. Norėčiau paklausti apie tai, kas dabar įstatymu nėra reglamentuojama, o galėtų būti.
    Krizės akivaizdoje knygų leidėjai rado Seimo supratimą ir gavo tam tikrų mokestinių lengvatų leidybai. Kartu Vyriausybė nuo 13 iki 5 sumažino privalomų teikti egzempliorių skaičių, šitaip pakenkdama bibliotekų komplektacijai. Ar vis dėlto nemanote ieškoti sutarimo su leidėjais ir vėl didinti privalomą teikti egzempliorių skaičių, nes nepaisant visų mokestinių lengvatų knygos tik brango ir dabar žmonės, skaitantys žmonės, kai kurie ne tik kad negali įpirkti, jie jau negali net pasvajoti, kad kada nors įpirks godojamą knygą?
     Š. BIRUTIS (DPF). Ačiū, gerbiamasis Rokai, labai teisinga pastaba. Tikrai ta linkme judame, bet pasakysiu, kad negalima perlenkti lazdos, kaip jūs irgi suprantate, nes su leidėjais dažnai irgi reikia kalbėti apie tai. Mes jau šiandien kalbamės. Ar sutarsime geranoriškai, nes galima paimti lazdą arba rimbą ir sakyti: jūs privalote padidinti iki tiek, ir mes atrastume tų įstatyminių arba teisinių būdų, kaip tą padaryti. Bet tai nėra pats geriausias būdas. Dialogas su jais yra pats geriausias būdas, tą šiandien ir darome. Manau, kad teisingai, kaip pasakėte, būtų labai labai svarbu padidinti privalomą egzempliorių skaičių bibliotekoms. Manau, kad tą pavyks padaryti.
     PIRMININKĖ. Dėkoju, ministre. Kadangi laikas klausti baigėsi, tai kitiems kolegoms nėra jau galimybės. Dėkui. Dabar motyvai dėl viso po pateikimo. Nėra norinčių kalbėti. Ar galime sutarti bendru sutarimu, ar balsuojame? (Balsai salėje) Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate Bibliotekų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 77 Seimo nariai: už - 73, prieš nėra, susilaikė 4. Po pateikimo Bibliotekų įstatymui pritarta.
    Pagrindinis komitetas - Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas, papildomas - Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Numatomas svarstymas lapkričio 21 d.

15.57 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos valstybės kontrolės finansinio audito" projektas Nr. XIIP-1010 (pateikimas)

    Gerbiamieji kolegos, dabar, kadangi salėje matau J. Vaickienę, kviečiu pateikti Seimo nutarimą "Dėl Lietuvos Respublikos valstybės kontrolės finansinio audito".
     J. VAICKIENĖ (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Vadovaudamasis Seimo statuto 591 straipsnio 5 punktu, Audito komitetas registruoja Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos valstybės kontrolės finansinio audito" projektą Nr. XIIP-1010, kuriuo siūloma paskirti jungtinės veiklos teikėjų grupę UAB "Auditėja" ir UAB "Provizus" atlikti Lietuvos Respublikos valstybės kontrolės 2013 m. finansinį auditą. Šio pasiūlymo vertė 13 tūkst. 300 Lt su PVM.
    Audito įmonių atranka buvo vykdoma išsiunčiant kvietimą septynioms audito įmonėms pateikti pasiūlymą Valstybės kontrolei. Pasiūlymus pagal kiekviename kvietime nustatytus reikalavimus turėtų galimybę pateikti ir audito įmonės, kurioms kvietimas nebuvo siunčiamas. Seimo Audito komitetui svarstyti buvo pateikti trys jau atrinkti pasiūlymai. Tai jungtinės veiklos teikėjų grupės UAB "Auditėja" ir "Provizus" 13 tūkst. 300 Lt su PVM, UAB "Apskaitos ir mokesčių konsultacijos" - 19 tūkst. 500 Lt su PVM, UAB "Auditas" - 21 tūkst. 900 Lt su PVM. Iš minėtų trijų audito įmonių Seimo Audito komitetas atrinko ir siūlo jungtinės veiklos teikėjų grupę UAB "Auditėja" ir UAB "Provizus" paskirti 2013 m. Valstybės kontrolės finansiniam auditui atlikti. Audito komitetas iš Valstybės kontrolės pateiktų audito įmonių pasirinko jungtinės veiklos teikėjų grupę UAB "Auditėja" ir UAB "Provizus" atsižvelgdamas į mažiausios kainos kriterijų.
     PIRMININKĖ. Dėkoju pranešėjai.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkui.
     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos centre, aš suprantu, kad pasiilgote kultūros ministro, bet gal galite išsiskirstyti? Gerbiamoji komiteto pirmininke, vyksta posėdis. Dėl Seimo nutarimo D. Jankauskas nori kalbėti? Nėra norinčių kalbėti prieš. Ar galime bendru sutarimu pritarti ataskaitai? Pritarta.
    Pagrindinis komitetas - Audito komitetas. Numatoma svarstyti spalio 22 d.
    Gerbiamieji kolegos, dėmesio! Dabar yra Seimo narių projektai pagal jų registracijos eilę. Tačiau pagal darbotvarkę 2-12, 2-13, 2-14, 2-15, 2-16, 2-17 ir 2-18 klausimų negalime pateikti, nes nesurinkti 29 Seimo narių parašai, kaip priklauso pagal Statutą, nes nepraėjo pusės metų nuo projektų taisymo.
    Taigi yra tiktai vienas - Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo 19 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas, dėl kurio yra surinkti 29 Seimo narių parašai. Pateikti kviečiu V. Skarbalių.

16.01 val.
    2013 m. spalio 22 d. (antradienio) posėdžių darbotvarkės pateikimas ir tvirtinimas

    Labai atsiprašau, gerbiamasis Skarbaliau. Atėjo Seimo Pirmininkė, dabar pateiks darbotvarkę, po to - jūs, gerai? Dėkoju.
     L. GRAUŽINIENĖ. Labai ačiū už supratimą. Gerbiamieji kolegos, spalio 22 d. darbotvarkė. Vienas iš svarbiausių klausimų yra 2014 metų valstybės biudžeto pateikimas. Kartu su valstybės biudžetu bus pateikti lydimieji - ir "Sodros", ir Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetai. Antradienio darbotvarkė buvo tokia preliminari, bet bendru sutarimu vadovybė nutarė, kad ketvirtadienį nebus posėdžio, todėl kai kurie klausimai taip pat persikėlė iš ketvirtadienio į antradienį - tai Prezidento rinkimų datos nustatymas, parlamento ir kiti einamieji klausimai. Aš atsakysiu į klausimus, jeigu jų turite.
     PIRMININKĖ. Dėkoju, Pirmininke. Jūsų nėra norinčių klausti.
     L. GRAUŽINIENĖ. Ačiū. Labai ačiū už supratimą.
     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti plenarinių posėdžių darbotvarkėms, prasidedančioms spalio 22 d.? Tiksliau sakant, vieną dieną ir bus. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Dėkoju Seimo Pirmininkei.

16.02 val.
    Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo 19 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-714 (pateikimas)

    Dabar kviečiu V. Skarbalių pateikti Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo 19 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą.
     V. SKARBALIUS (DPF). Dėkui, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, teikiu minėtą įstatymo projektą. Projekto tikslas - nustatyti lengvatinį 5 % PVM tarifą klausos implantams ir jų sudedamosioms dalims bei klausos aparatams, kuriuos savo lėšomis galėtų įsigyti didesnis klausos negalią turinčių asmenų skaičius.
    Sumažinus PVM tarifą iki 5 % būtų sudarytos sąlygos įsigyti klausą atkuriančias priemones abiem ausims. Tai suteiktų visišką klausos komfortą bei galimybę didesniam asmenų skaičiui integruotis į visavertį gyvenimą.
     PIRMININKĖ. Dėkui. Jūsų nori paklausti vienas Seimo narys. Klausia A. Dumbrava.
     A. DUMBRAVA (TTF). Gerbiamasis kolega, aš tokį klausimą turiu. Nuo 2013 m. galioja lengvatinis 5 % PVM tarifas kompensacinei technikai, atsarginėms dalims ir jų remontui. Ar tas dalykas nesidubliuoja?
     V. SKARBALIUS (DPF). Labai teisingai pastebėjote, iš esmės galioja. Kodėl aš dar kartą teikiu? Tai tikrai nesidubliuoja, nes yra kompensuojama 5 % lengvatiniu tarifu tik vienas klausos implantas, norint įsigyti. Kartais būna situacijų, na, mato, kad reikia abiejų klausos implantų, tokiu atveju antram jau yra taikomas 21 % tarifas, o kochleariniams implantams yra virš... Jų suma - nuo 77 tūkst. Lt.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Daugiau nėra norinčių jūsų paklausti.
     V. SKARBALIUS (DPF). Ačiū.
     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, dėl viso. Nėra norinčių kalbėti. Galime bendru sutarimu pritarti ar balsuojame? Balsuojame. Kas pritariate Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo 19 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 71 Seimo narys: už - 66, prieš - 1, susilaikė 4. Po pateikimo pritarta.
    Gerbiamieji kolegos, kadangi tai yra biudžetinis įstatymas, reikia Vyriausybės išvados. Ar galime bendru sutarimu tam pritarti? Pritarta.
    Taigi po Vyriausybės išvados pagrindinis svarstys Biudžeto ir finansų komitetas. Numatyta svarstyti gruodžio 10 d.
    Gerbiamieji kolegos, visa darbotvarkė išnagrinėta. Aš apgailestauju, kad nesuspėjo atvykti vidaus reikalų ministras arba jo deleguotas viceministras. Todėl siūlau registruotis.
    Užsiregistravo 73 Seimo nariai.
    2013 m. spalio 15 d. vakarinis plenarinis posėdis baigtas. (Gongas)
