LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 69
STENOGRAMA

2013 m. birželio 25 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojai
I. DEGUTIENĖ ir K. KOMSKIS

PIRMININKĖ (I. DEGUTIENĖ, TS-LKDF). Pradedame… Palaukite, dar tik baigėme rytinį posėdį. Dar vakarinis neprasidėjo.
Dabar pradedame 2013 m. birželio 25 d. vakarinį posėdį. (Gongas) Registruojamės.
Užsiregistravo 45 Seimo nariai.

15.03 val.
Seimo nutarimo „Dėl interpeliacijos sveikatos apsaugos ministrui Vyteniui Povilui Andriukaičiui“ projektas Nr. XIIP-780 (priėmimo tęsinys)

Gerbiamieji kolegos, dabar skelbiu balsų skaičiavimo protokolą. „Dėl Seimo nutarimo „Dėl interpeliacijos sveikatos apsaugos ministrui Vyteniui Povilui Andriukaičiui“ projekto Nr. XIIP-780 priėmimo. Iš viso išduota 69 biuleteniai, rasta 69 biuleteniai, galiojančių – 61, negaliojančių – 8. Už balsavo 38, prieš – 16, susilaikė 7.“ Taigi Seimo nutarimas „Dėl interpeliacijos sveikatos apsaugos ministrui Vyteniui Povilui Andriukaičiui“ nepriimtas. (Plojimai)
Replika po balsavimo – I. Šiaulienė.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, gerbiamieji Seimo nariai, Socialdemokratų partijos frakcijos vardu noriu padėkoti visiems susipratusiems vienaip ar kitaip Seimo nariams dėl šios interpeliacijos. Sveikinu, Vyteni, kad jumis kolegos patikėjo ir leidžia tęsti jūsų pradėtus darbus. Sėkmės jums. (Plojimai)
PIRMININKĖ. Dar žodis V. P. Andriukaičiui.
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos Seimo nariai, dėkoju už labai konstruktyvią ir gerą diskusiją sveikatos reformų klausimais. Manau, kad mes visi praturtėjome. Manau, kad galimybės pamatyti statistiškai pagrįstus rodiklius, pamatyti situacijos sudėtingumą, aptarti įvairias galimas reformų sprendimų paieškas, taip pat išklausyti kritines pastabas, o jos visada yra labai naudingos, buvo labai vertingos, tai praturtino mane, tai praturtino Seimą. Manau, kad ir Lietuvos visuomenė išgirdo kur kas daugiau teisingos informacijos ir tiesiogiai galėjo susipažinti su tom pozicijom, kurioms aš atstovavau ir sausio mėnesio diskusijose, gyniau jas ir Konstituciniame Teisme, ir atstovauju valdančiosios daugumos koalicinei programai, dirbu Vyriausybės programos pagrindu. Išties manau, kad Lietuva dabar gali matyti, kokios yra pokyčių kryptys, ką turime daryti ir kaip turime daryti. Neabejotina sena lietuviška išmintis: „Skubos darbą velnias gaudo“. Ta iš mintis mums visiems turi būti auksinė taisyklė, kad darant pokyčius sveikatos apsaugos sistemoje, kuri nepaprastai jautri, sudėtinga, komplikuota, reikia kaip chirurgijoje – septynis kartus pamatuoti ir vieną kartą atrėžti. Todėl linkėdamas tiems, kurie turi nekantrumo, noriu tikrai pasakyti, kad dirbsime, ir jau dabar dirbame daugelį darbų, kurie yra užsibrėžti ir patvirtinti. Savo ruožtu dėkoju Sveikatos reikalų komiteto pirmininkei D. Mikutienei, sudariusiai galimybę iš tiesų pamatyti, kaip vyksta diskusijos dėl dokumento dėl nepasitikėjimo. Ir tai irgi yra gera pozicija. Bendradarbiausime.
Dėkoju visiems. Nuoširdžiai ačiū ir linkiu gerų darbų Lietuvos labui. (Plojimai)
PIRMININKĖ. Dėkoju ministrui V. P. Andriukaičiui.

15.06 val.
Generalinės prokuratūros 2012 metų veiklos ataskaita

Na, o dabar popietinė darbotvarkė – Generalinės prokuratūros 2012 metų veiklos ataskaita, o po to Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos prokuratūros 2012 metų veiklos ataskaitos“. Pagal Statutą ir pagal nusistovėjusią mūsų tradiciją generaliniam prokurorui pranešimui dėl veiklos ataskaitos paprastai skiriame 15 min., 15 min. Seimo nariai gali klausti, paskui yra pateikiamas Seimo nutarimas ir visos procedūros, kaip Seimo nutarimas pateikiamas, svarstymas ir priėmimas. Dabar kviečiu generalinį prokurorą pristatyti Generalinės prokuratūros 2012 metų veiklos ataskaitą.
D. VALYS. Laba diena, gerbiamoji posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai. Vykdydamas Seimo statutą ir vadovaudamasis Prokuratūros įstatymu, teikiu jums 2012 m. Lietuvos Respublikos prokuratūros veiklos ataskaitą. Apžvelgsiu ją pristatydamas pagrindinius rezultatus prioritetinėse veiklos srityse, kurias prokuratūrai nustatė Lietuvos Respublikos Seimas, juos lėmusius veiksnius bei veiklos perspektyvas.
2012 m. Lietuvoje buvo užregistruota daugiau kaip 82 tūkst. nusikalstamų veikų, tai 4 % daugiau nei prieš metus. Šioje statistikoje pirmą kartą privalomai buvo fiksuojami ir smurto artimoje aplinkoje atvejai, jie sudarė apie 7 %. Tad visų kitų nusikalstamų veikų pernai buvo užregistruota 3 % mažiau. Noriu pažymėti, kad 2012 m. nusikalstamumo statistikoje daugiau užregistruota latentinių nusikalstamų veikų, tai yra tų, kurios vyksta nepastebimai ir į oficialią statistiką patenka tik tyrėjų ir prokurorų pastangų dėka.
Ataskaitiniais metais prokuratūrai pavestas užduotis dėl baudžiamojo persekiojimo Seimo nustatytose prioritetinėse veiklos srityse įgyvendinome visiškai ir ženkliai pagerinome ankstesnių metų rezultatus. 2012 m. dėl korupcinio pobūdžio nusikaltimų teismams perdavėme beveik 70 % bylų daugiau nei metais prieš tai, beveik pusaštunto šimto, dėl dvigubai daugiau (900) jose atskleistų nusikalstamų veikų. Taip pat pradėjome dvigubai daugiau ikiteisminių tyrimų dėl korupcinio pobūdžio veikų nei prieš metus. 10 % iš užregistruotų šios kategorijos veikų kvalifikuota kaip sunkūs nusikaltimai.
2012 m. teismui perdavėme beveik 350 baudžiamųjų bylų dėl kontrabandos ir su ja susijusių veikų. Tai yra dvigubai daugiau, lyginant su 2011 m. Užtikrinome sukčiavimo pobūdžio nusikalstamomis veikomis padarytos žalos atlyginimą už beveik 96 mln. Lt, tai yra 53 % padarytos žalos. 2011 m. šis rodiklis siekė 36 %. Praėjusiais metais prokurorai vadovavo 107 ikiteisminiams tyrimams dėl neteisėto praturtėjimo. Ištirti 13 nusikalstamų veikų, pareiškiant kaltinamiesiems kaltinimus neteisėtai praturtėjus beveik 4 mln. Lt.
Ypatingą dėmesį kreipėme į dar palyginti naujas veikas, kurios tarpsta elektroninėje erdvėje. Nusikaltimų elektroninių duomenų ir informacinių sistemų saugumui užregistravome pusantro šimto, arba dvigubai daugiau negu metais anksčiau. Ištyrėme per 100, arba trečdaliu daugiau. Duomenys taip pat rodo, kad pernai nustatėme ir baudžiamojon atsakomybėn patraukėme daugiau nusikalstamų susivienijimų organizatorių bei tarpininkų, svarbiausių organizuoto nusikalstamumo tinklo grandžių. Teismui perduotose dviejose didžiulės apimties bylose 26 asmenys kaltinami subūrę nusikalstamus susivienijimus ir neteisėtai disponavę labai dideliais narkotinių ir psichotropinių medžiagų kiekiais. Dar vienoje byloje 10 asmenų kaltinami subūrę net penkiose valstybėse veikusį nusikalstamą susivienijimą ir vykdę cigarečių kontrabandą bei neteisėtą šių akcizais apmokestinamų prekių gabenimą iš viso už daugiau nei 7 mln. Lt.
Atsižvelgdamas į tai, kad organizuotas nusikalstamumas dažniausiai susijęs su narkotinėmis ir psichotropinėmis medžiagomis, į veiklos rezultatus pažvelgsiu ir per šią prizmę. Iš viso 2012 m. ištyrėme 2600 tokių nusikalstamų veikų, tai yra 44 % daugiau nei 2011 m.
Dar viena grėsmė, kuriai pastaruosius kelerius metus skirta itin daug visų mūsų dėmesio, – tai seksualiniai nusikaltimai prieš nepilnamečius. Deja, bet šio pobūdžio nusikaltimų aukomis 2012 m. tapo 217 vaikų, arba maždaug 9 įprastos mokyklinės klasės. Daug. Noriu pabrėžti, kad tik vaiko ir ypač nuskriausto vaiko interesai visuomet buvo ir bus mums patys svarbiausi. 2012 m. perdavėme teismui baudžiamąsias bylas dėl 179 nukentėjusių nuo seksualinio smurto vaikų. Lyginant su ankstesniais metais, tai 5 % didesnis rodiklis. Lyg ir nedaug, bet tai dar 9 vaikai, kurių teisę į orų, saugų ir ramų gyvenimą gina valstybė.
Keletą žodžių noriu pasakyti apie išskirtinių tyrimų eigą. 2012 m. baigtas ikiteisminis tyrimas dėl sovietų represinės struktūros OMON’o vadovų įvykdytų nusikaltimų žmoniškumui ir karo nusikaltimų prieš Lietuvos Respublikos žmones. Medininkų byloje trys Lietuvos teisėsaugai nepasiekiami asmenys pripažinti įtariamaisiais, atlikti kiti procesiniai veiksmai, kurie leido prokurorams šiemet užbaigti šį ikiteisminį tyrimą. Prokuroro surinkti duomenys byloje dėl Sausio 13-osios įvykių leido pradėti ir tęsti šį ikiteisminį tyrimą jau ne tik dėl nusikaltimų žmoniškumui, bet ir dėl karo nusikaltimų. Prokurorai pateikė prašymus pripažinti įtariamaisiais 78-is užsienio valstybių piliečius. Tolesnius tyrimo veiksmus bus galima atlikti įtariamiesiems nedalyvaujant procese.
Priminsiu, kad minėtose bylose nusikaltimus kvalifikuoti kaip nusikaltimus žmoniškumui ar karo nusikaltimus ir taip išvengti patraukimo baudžiamojon atsakomybėn… senaties terminų suėjimo, taip pat bylas teisme nagrinėti nedalyvaujant kaltinamiesiems leidžia 2010 m. Generalinės prokuratūros pasiūlytos Baudžiamojo ir Baudžiamojo proceso kodeksų pataisos, kurias priėmė Seimas.
Vykdydami kitą mūsų pareigą – gindami viešąjį interesą, prokurorai 2012 m. teismams pateikė beveik 500 ieškinių, pareiškimų, prašymų už bendrą 148 mln. Lt sumą. Reikalavimų suma, palyginti su 2011 m., padidėjo beveik tris kartus.
Taigi tokie būtų pagrindiniai rezultatai ir pasiekimai pagal prioritetines baudžiamojo persekiojimo kryptis ir viešojo intereso gynimo srityje. O labiau apibendrinantys, manyčiau, yra šie.
2012 m. ištirta beveik 43 tūkst. nusikalstamų veikų, tai yra 20 % daugiau nei 2011 m. ir daugiausia per visą Lietuvos nepriklausomybės laikotarpį. Ištirta 3,5 tūkst. sunkių ir labai sunkių nusikaltimų, o tai 20 % daugiau nei 2011 m.
2012 m. pasiekėme tokį atskleistų nusikalstamų veikų skaičių, kuris taip pat pirmą kartą mūsų istorijoje peržengė sąlyginę pusinę ribą – 52 % nuo visų užregistruotų nusikalstamų veikų. Koks reikšmingas šis pokytis, galima suprasti palyginus šį rezultatą su rodiklio vidurkiu. Pavyzdžiui, su pastarųjų 10 metų vidurkiu, kuris siekia 44 %.
Intensyviau dirbdami 2013-uosius pasitikome 5 % mažesniu tiriamų nusikalstamų veikų skaičiumi ir iš viso jų tyrėme 39 tūkst. Prokurorų veiklą parodo ir bylų nagrinėjimo teisme duomenys. 2012 m. teismui perduota 22,5 tūkst. asmenų. Išteisinti – 405, tai yra 1,8 % teismui perduotų asmenų.
Ataskaitiniu laikotarpiu aukštesniuose teismuose panaikinant žemesnių instancijų teismo nuosprendžius ir nutartis patenkinta beveik 70 % prokurorų pateiktų apeliacinių ir kasacinių skundų. Nusikaltimų tyrimas vis dažniau aprėpia ne tik mūsų valstybės teritoriją. Praėjusiais metais pateikėme beveik 1 tūkst. teisinės pagalbos prašymų užsienio valstybėms. Beveik 650 prašymų gavome. Europos Sąjungos Taryba po ekspertų vizito į Lietuvą praėjusių metų ataskaitoje nurodė, kad Lietuva yra sektinas pavyzdys, kaip tinkamai reglamentuoti ir organizuoti teisinį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose.
Taip pat noriu atkreipti jūsų dėmesį į ikiteisminio tyrimo trukmės aspektus. Pastaraisiais metais ikiteisminio tyrimo trukmė, nors ir nežymiai, bet trumpėjo. 2012 m. ikiteisminis tyrimas truko vidutiniškai 157 kalendorines dienas. Tokį rodiklį numatėme kaip atskaitos tašką strateginiame veiklos plane ir sieksime, kad jis mažėtų.
Lietuva pasižymi dažnu žodinių bylų nagrinėjimu teisme, kai atvykti į teismą kviečiami ikiteisminio tyrimo metu jau apklausti liudytojai. Tokiu būdu teisme nagrinėjama daugiau kaip 50 % bylų. Pavyzdžiui, Latvijoje ir Estijoje taip išnagrinėjama tik apie 10 %. Manydami, kad svarbu keisti šią situaciją ir Lietuvoje, 2012 m. prokuratūros strateginiame plane pirmą kartą numatėme daugiau ikiteisminių tyrimų užbaigti taikant kuo ekonomiškesnį procesą. Tai padeda sumažinti ikiteisminio tyrimo pareigūnų, prokurorų, teisėjų darbo krūvį, taupo visų proceso dalyvių laiką ir materialines sąnaudas. Pasirinkta strategija pasiteisino. Taikydami ekonomišką procesą, pernai ištyrėme virš 18 tūkst. nusikalstamų veikų. Tai yra 77 % daugiau nei 2011 m. Nors tai ryškus teigiamas pokytis, sieksime, kad kitais metais jis būtų dar ženklesnis.
Taip pat mano, generalinio prokuroro, įsakymais sugriežtinta ikiteisminių tyrimų kontrolės tvarka, nuolat vykdyti bylų patikrinimai. Tai sudarė prielaidas atskleisti nusikalstamas veikas ir atlikti ikiteisminius tyrimus per trumpesnį laiką. Pastangos labiau pateisinti žmonių lūkesčius neliko nepastebėtos. Nepriklausomų visuomenės nuomonės tyrėjų vykdomų apklausų duomenys rodo, kad pasitikėjimas prokuratūra pamažu, bet stabiliai auga. O per pastaruosius trejus metus išaugo dvigubai.
Taigi apžvelgus šiuos ir kitus mūsų veiklos rezultatus tampa akivaizdu, kad pozityvios tendencijos nėra pavienės ar atsitiktinės. Dauguma jų – tiesioginis 2012 m. baigtos prokuratūros veiklos organizavimo ir struktūrinės pertvarkos rezultatas.
Drąsiai galiu sakyti, kad 2012 m. – tai metai, kai sėkmingai įgyvendinome 2011 m. birželio mėnesį Seimo priimtus Prokuratūros įstatymo pakeitimus, suteikusius pagrindą prokuratūros pertvarkai. Pokyčių prokuratūroje poreikis buvo akivaizdus jau ilgą laiką. Vien tai, kad, Europos veiksmingo teisingumo komisijos duomenimis, tarp 47 Europos valstybių buvome daugiausiai prokurorų ir juos aptarnaujančio personalo išlaikanti šalis, net dvigubai viršydami šiuos rodiklius, palyginti su Europos vidurkiu, tačiau neturėjome pageidaujamo rezultato, liudijo, kad permainų laikas neišvengiamai artėja. Suprasdami, kad visuomenei reikia ne pareigas einančių asmenų armijos, ne pačios tyrimo eigos, o greito, patikimo ir konkretaus rezultato, siekiame sukurti paprastesnę ir efektyviau veikiančią instituciją.
Dabar Lietuvos Respublikos prokuratūra – tai Europos standartus atitinkanti struktūra, kurios tikslai ir uždaviniai nulemti daugybės per pastaruosius 10 metų atliktų tyrimų studijų ir auditų. Analogiškas pertvarkas jau įgyvendinę mūsų kolegos Estijos, Danijos ir kitų šalių prokurorai, per keletą metų po jų įvertinę poveikį, vadina jas istorinėmis.
O svarbiausi įvykiai pernai, manau, yra šie. Atsisakėme vadybos požiūriu itin sudėtingos sistemos, kai Generalinei prokuratūrai tiesiogiai buvo atskaitingos net 56 teritorinės prokuratūros, ir pertvarkėme jas į 5 apygardų prokuratūras ir 10 jų sudėtyje veikiančių apylinkių prokuratūrų. Kartu išsprendėme ne vieną dešimtmetį visiems kliuvusią problemą – suvienodinome prokuratūrų ir policijos veiklos teritorijas. Noriu pabrėžti, kad visų apylinkių prokurorų darbo vietos liko ten, kur ir buvo. Todėl teiginiai, kad kam nors po pertvarkos yra sunkiau pasiekti artimiausią prokuratūros padalinį, yra visiškai nepagrįsti. Atvirkščiai, pertvarka yra naudinga Lietuvos žmonėms, nes dabar užtikrinamas nešališkesnis ir spartesnis jų klausimų nagrinėjimas, sumažinta asmeniškumų rizika, būdinga nedidelėms bendruomenėms.
Struktūros pertvarka taip pat leido tolygiau paskirstyti prokurorų darbo krūvius, sustabdyti ydingą bylų stumdymo tarp teritorinių padalinių praktiką. Sumažėjo vadovaujančių ir smarkiai padaugėjo tiesiogiai bylas tiriančių prokurorų gretos. Iki pertvarkos vyriausiasis prokuroras ar jo pavaduotojas vidutiniškai vadovavo trims prokurorams, šiuo metu – septyniems. Noriu atkreipti jūsų dėmesį į tai, kad prokurorai net ir pačiame pertvarkų įkarštyje nepaliko tarnybos. Jų kaita prokuratūroje – tik 3 % per metus.
Patobulinus informacinę prokuratūros sistemą, efektyviau vykdome ikiteisminio tyrimo kontrolę. Prokurorams tenka atlikti mažiau papildomų darbų, susijusių su statistikos kaupimu ar apdorojimu. Įdiegiame naują strateginio planavimo sistemą. Pagrindines jėgas skiriame itin pavojingų ir didžiausią žalą visuomenei darančių nusikalstamų veikų tyrimams. Ekonominių, finansinių, korupcinių nusikaltimų, viešojo intereso gynimo ir kitus tyrimus sutelkėme apygardų prokuratūrų specializuotuose padaliniuose. Sukūrėme veiksmingą teritorinių prokuratūrų prokurorų specializacijos ir ikiteisminių tyrimų paskirstymo sistemą, kuri sudaro sąlygas tiksliau kelti kvalifikaciją ir kaupti patirtį.
Pernai taip pat stiprinome tarpinstitucinį bendradarbiavimą. Su ikiteisminio tyrimo įstaigų vadovais pirmą kartą suderinome prokuratūros ir ikiteisminio tyrimo įstaigų strateginius tikslus ir veiklos vertinimo kriterijus, tačiau tai dar ne viskas. Svarbūs tikslai ir rezultatai, kurie teiktų realią naudą Lietuvos žmonėms, laukia ateityje. Ir prokuratūra juos gali įgyvendinti tik su Seimo pritarimu ir pagalba. Jau keletą metų prioritetine prokuratūros veiklos kryptimi Seimas buvo nustatęs baudžiamojo proceso procedūrų supaprastinimą. Daugybė neracionalių reikalavimų nepadeda užtikrinti proceso dalyvių teisių ir proceso kokybės, tačiau labai apsunkina ir stabdo darbą. Todėl kartu su kitų institucijų atstovais parengėme Lietuvos Respublikos baudžiamojo proceso kodekso pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą, kuris jau užregistruotas Seime. Dar vieną Baudžiamojo proceso įstatymo pakeitimo įstatymo projektą rengiame ir labai tikimės jūsų, gerbiamieji Seimo nariai, politinės valios priimant šias iniciatyvas.
Baigdamas noriu pasidalinti gera žinia. Pernai, ištyrę penktadaliu daugiau nusikalstamų veikų, šiemet per penkis mėnesius ištyrėme jau 9 % daugiau nei per tą patį laikotarpį pernai. Taip pat 9 % sumažinome tiriamų nusikalstamų veikų skaičių – iki 36,5 tūkst. Tačiau labiausiai džiugina, kad nusikalstamų veikų atskleidimo rodiklis šiuo metu yra pasiekęs rekordinius 57 %.
Naudodamasis proga noriu padėkoti jums už prokuratūros tikslų bei darbų palaikymą ir visiems prokuratūros darbuotojams už atliekamą didžiulį darbą ir sutelktumą. Ačiū už dėmesį.
PIRMININKĖ. Dėkoju už pranešimą. Jūsų nori paklausti nemažai Seimo narių. Gerbiamieji kolegos, klausimams mums dabar liko maždaug 15 minučių. Pirmasis klausia R. Kupčinskas.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamasis generalini prokurore, norėčiau paklausti dėl bylų vilkinimo tiriant nepaprastai reikšmingas mūsų pasipriešinimo dalyvių bylas Lietuvos generalinėje prokuratūroje. Pasipriešinimo okupacijai grupė ne kartą kreipėsi dėl Lietuvos partizanų vieno iš vadovų Adolfo Ramanausko-Vanago žūties tyrimo. Kiek žinau, prokuratūroje ta byla buvo tiriama apie 20 metų, tik 2012 m. ji pasiekė, jeigu neklystu, Kauno apygardos teismą.
Dar vienas dalykas. Pasipriešinimo okupacijai grupė ne kartą kreipėsi į jus, prašydama paaiškinti ir kartu prašydama vykdyti tarnybinį patikrinimą, kodėl prokurorai taip ilgai tiria šią bylą, juo labiau kad vienas iš kaltinamųjų, kuris išdavė partizanų vadą, per tą laikotarpį ir mirė. Taigi aš norėčiau jūsų paklausti, kas padaryta ir kodėl Pasipriešinimo okupaciniam režimui darbo grupei neatsakyta iš esmės ir apie jūsų, Generalinės prokuratūros, vykdytą tyrimą?
D. VALYS. Ačiū už klausimą. Su Pasipriešinimo grupės atstovais mes buvome ne kartą susitikę ir aptarę jiems kylančius klausimus. Iš tikrųjų ne kartą esu gavęs ir rašytinius paklausimus. Į juos vėlgi yra labai išsamiai atsakyta. Tikrai negalima teigti, kad ikiteisminis tyrimas buvo vilkinamas. Taip, ikiteisminis tyrimas, susijęs su sudėtingų įvykių, faktų konstatavimu, įrodinėjimu, vertinimu, tai iš tiesų yra labai sudėtingas, didelės apimties darbas. Tačiau kalbėti apie kai kurių prokurorų nuomonių išsiskyrimą ir kalbėti apie tarnybinę atsakomybę tikrai nėra jokio pagrindo.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūsų klausia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis generalini prokurore, jūs savo ataskaitoje teigiate, kad pertvarkyta Generalinės prokuratūros struktūra ir perskirstytos funkcijos, o operatyvinė veikla dar labiau priartinta prie prokurorų funkcijų atliekant ikiteisminį tyrimą. Tačiau aš noriu paklausti ne to. Aš noriu paklausti apie artimiausius įvykius Kaune dėl apygardos prokuroro konkurso. Žmogus laimi konkursą, tačiau jūs jo dėl kažkokių priežasčių nepasirenkate, priimate kitokį sprendimą. Sakykite, kas darė įtaką jums taip padaryti, koks čia skaidrumas? Ačiū.
D. VALYS. Man įtaką ir daro būtent skaidrumo siekimas. Vienuolika metų ėjęs tas pačias pareigas Kauno apygardos prokuratūroje minėtas vadovas padarė daug, jo nuopelnai yra tikrai neginčijami. Manau, kad jis galėtų realizuoti save ir eidamas kitas pareigas. Šiuo metu kaip tik vyksta atranka į Panevėžio apygardos vyriausiojo prokuroro pareigas, deja, šioje atrankoje ponas K. Betingis nedalyvavo. Be to, yra atrankos ir į kitas vadovaujančias prokuratūros pareigybes. K. Betingiui buvo siūlytos Generalinės prokuratūros, bet kurios teritorinės prokuratūros prokuroro pareigos, netgi pasiūlyta: Kęstuti Betingi, jeigu nematote jums tinkamų pareigų, išsakykite savo norą, mes svarstysime tokių pareigybių įsteigimo klausimą. Nenorėčiau, kad dėl mano sprendimo susidarytų tokia situacija, kad tai pačiai Kauno apygardos prokuratūrai, kuriai, kaip ne vienai kitai apygardos prokuratūrai, reikia pokyčių, kad sudaryčiau sąlygas vadovauti tam pačiam asmeniui šešiolika metų. Manau, kad rotacija yra normalus ir sveikintinas reiškinys mūsų šalyje. To ir siekiu.
PIRMININKĖ. Klausia L. Graužinienė. Ruošiasi I. Šiaulienė.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamasis generalini prokurore, norėjau paklausti. Jūs ką tik labai gražiai pasakėte, kad padaugėjo ištirtų bylų, padėkojote žmonėms už darbą, todėl aš noriu paklausti iš kitos pusės. Ukmergės atvejis. Jūsų darbuotojai apsinuodijo gyvsidabriu darbo metu. Tai yra ilgalaikis poveikis gyvenimui ir organizmui. Kaip Generalinė prokuratūra gynė savo darbuotojus, kokių priemonių ėmėsi? Žinau, kad labai vangiai vyksta ikiteisminis tyrimas, vyksta atsirašinėjimai. Ar nemanote, kad, pirmą kartą nepriklausomoje Lietuvoje atsitikus tokiam atvejui su gyvsidabriu, reikėtų tą tyrimą perimti Generalinei prokuratūrai, nes Vilniaus apygardos vyriausiasis prokuroras tuo metu kaip tik dirbo Ukmergėje? Ar čia ne dėl to gali strigti vieni ar kiti procesiniai veiksmai? Ar nemanote, kad tas tyrimas būtų objektyvus, jeigu jį perimtų Generalinė prokuratūra?
D. VALYS. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų nėra jokių atsirašinėjimų Ukmergės prokurorams. Pirmą kartą parašiusiems ir tiesiogiai besikreipusiems į mane prokurorams buvo paskirtos maksimalios Prokuratūros įstatyme galimos pašalpos esant tokiam ypatingam įvykiui, tai yra penkių minimalių atlyginimų dydžio išmokos. Lygindamas su kitomis institucijomis džiaugiuosi jų darbuotojais, nes prokurorai šiuo atveju buvo labai gerai suprasti.
O dėl ikiteisminio tyrimo perėmimo, iš tiesų abejonių dėl tyrimo perėmimo būtinumo pirmą kartą girdžiu. Tikrai išsiaiškinsiu, ar čia yra kokių kliūčių atlikti ikiteisminį tyrimą Ukmergėje, ar nereikia jo pasiimti į Vilnių.
PIRMININKĖ. Klausia I. Šiaulienė. Ruošiasi V. Vasiliauskas.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamasis generalini prokurore, jūsų ataskaitoje yra gerai nušviesta, kokį prevencinį darbą atlieka prokuratūra dėl nusikalstamų veikų viešųjų pirkimų srityje. Bet, mano žiniomis, jūs ir ataskaitoje minite, kad ir Valstybės kontrolė yra kreipusis į prokuratūrą su penkiais pranešimais apie galimai padarytas nusikalstamas veikas. Kiek žinau, tos penkios institucijos yra gana svarbios valstybės institucijos ir įstaigos. Taigi kokie yra Valstybės kontrolės kreipimosi padariniai, kokie yra priimti sprendimai?
D. VALYS. Klausimas pateiktas abstrakčiai, tai aš gal irgi atsakysiu apibendrintai. Valstybės kontrolė nustato prielaidas dėl galimų pažeidimų neracionaliai naudojant valstybės turtą, atliekant viešuosius pirkimus ir panašiai. Prokuroras, gavęs tokias išvadas, atlieka išsamų ikiteisminį tyrimą, naudoja visai kitas procesines galimybes, kurių neturi Valstybės kontrolė, tai yra priešpriešinius patikrinimus, apklausas, visą spektrą įstatyme numatytų veiksmų. Tad nenuostabu, kad, atlikus išsamų tyrimą, ne visada Valstybės kontrolės išvados, pirminės išvados, pasitvirtina.
PIRMININKĖ. Klausia V.Vasiliauskas. Ruošiasi E. Gentvilas.
V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Pone generalini prokurore, mano klausimas konkretus apie konkretų įvykį, susijusį su 2011 m. spalio 19 d., kai jūs su savo automobiliu „Volvo“ užvažiavote ant moters, kuri skubėjo į darbą per pėsčiųjų perėją. Kadangi moteris kitą dieną buvo paleista iš ligoninės, buvo nustatytas nežymus sveikatos sutrikdymas, jums nebuvo iškelta baudžiamoji byla, o buvo apsiribota administracine byla, kuri per tris savaites buvo išnagrinėta, jūs tegavote 500 Lt. Tačiau per tą laiką paaiškėjo naujos aplinkybės, apie kurias plačiausiai rašė žiniasklaida, kad ta moteris iš tikrųjų kitą dieną po avarijos kreipėsi į Naujininkų polikliniką, ir jos darbingumas buvo sugrąžintas tik po 38 dienų, kai pagal Baudžiamąjį kodeksą, jums žinoma, jeigu nukentėjęs asmuo gydosi ilgiau nei 10 dienų, avarijos kaltininkui keliama baudžiamoji byla. Ar jums nereikėjo kreiptis į Prezidentę, paaiškėjus naujoms aplinkybėms, kad nušalintų jus nuo pareigų, kol bus išnagrinėta baudžiamoji byla dėl šito įvykio?
D. VALYS. Aš būtent tokį jūsų nurodytą prašymą ir buvau pateikęs, kad teikiu atsistatydinimo pareiškimą, kad netrukdyčiau procesui, pagal jūsų nurodytas aplinkybes. Aš noriu priminti sužalojimo masto nustatymo taisykles, kuriose nurodoma, kad teismo medicinos ekspertai vadovaujasi objektyviais sveikatos sutrikdymo kriterijais, požymiais. Aš neturiu jokio pagrindo abejoti teismo medicinos ekspertų pateikta išvada.
PIRMININKĖ. Klausia E. Gentvilas. Ruošiasi V. Gailius.
E. GENTVILAS (LSF). Gerbiamasis generalini prokurore, vis dėlto lieka tam tikra balta dėmė dėl „Snoro“ banko bankroto, informacijos nutekinimo. Mano manymu, gal jūs ir paneigsite, teisėsauga Lietuvoje labai greitai pasirinko versiją, buvo gal net ir jūsų asmeniškai pateiktas teikimas atlikti operatyvinius veiksmus prieš FNTT tuometinius vadovus ir jų šeimos narius. Na, rezultatas toks, kokį mes šiandien žinome – V. Giržadui panaikinti įtarimai, V. Gailiui jie net nebuvo niekada suformuluoti. Kas toliau? Kaip jūs vertinate apskritai teisėsaugos tokį strimgalviais, zovada bandymą atrasti kaltus ir faktiškai nuteisti? Kaip vertinate praeitį ir kas dabar vyks? Kažkas nutekino informaciją?
D. VALYS. Klausiate iš tikrųjų apie labai sudėtingai tiriamą nusikaltimą, verbalinį nusikaltimą, žodinį. Reikia įsivaizduoti, kaip sudėtinga tokią nusikalstamą veiką yra atskleisti. Dėl tyrimo taktikos tai neabejoju, kad ji buvo pagrįsta ir tinkama, operatyvinis tyrimas ir ikiteisminis tyrimas, kiek jau galima operatyvinio tyrimo metu surinkti duomenų pagrindu.
Priimtas Generalinės prokuratūros sprendimas pono V. Giržado atžvilgiu rodo, kad prokurorai iš tiesų yra nepriklausomi ir savarankiški. Ikiteisminis tyrimas nėra sustabdytas, tiriamos visos galimos versijos. Taigi dar anksti daryti išvadas ir konstatuoti, kad nusikaltimas yra neatskleistas.
PIRMININKĖ. Ar, gerbiamasis Gailiau, išsibraukėte, nes dingote iš kompiuterio?
V. GAILIUS (LSF). Neišsibraukiau, bet man rodo laiką, kad kalbu.
PIRMININKĖ. Prašau.
V. GAILIUS (LSF). Gerbiamasis pranešėjau, iš jūsų pateiktų legendinių duomenų aš darau išvadą, kad atmetus smurtą artimoje aplinkoje ir nutrauktus ikiteisminius tyrimus, kuriuos jūs taip pat priskiriate ištirtom veikom, iš esmės tos legendinės statistikos nebūtų.
Mano klausimas. Ar ne per dažnai formaliai ir be pagrindo taikoma kraštutinė baudžiamojo persekiojimo priemonė, ir tai rodo jūsų nuslėpti statistiniai duomenys. Tai yra pagal teismų informacinę sistemą – 600 išteisinimų per 2012 m., ir tai yra tris kartus daugiau, nei buvo 2010–2011 m., augimas labai ženklus. 10 tūkst. ikiteisminių tyrimų, pradėtų ir nutrauktų prokuratūros, 3 tūkst. su trupučiu ikiteisminių tyrimų, nutrauktų teismuose. Ar ne per dažnai žmonės persekiojami nepagrįstai? Ačiū.
D. VALYS. Pirmiausia atkreipsiu dėmesį, didžiuojuosi, kad praėjusiais metais policija ir prokuratūra labai tinkamai susitvarkė su netikėtai išaugusiu papildomu darbo krūviu tiriant smurto artimoje aplinkoje atvejus. Tai nėra labai paprastos bylos. Žinome, kaip keičiasi artimųjų parodymai, ir panašiai. Taigi įrodinėjimas šiose bylose nėra toks jau paprastas, tai reikalauja didžiulio darbo.
Tikrai mano minėtų, kaip jūs pavadinote, legendinių rezultatų nelemia 7 % daugiau registruojamų veikų dėl smurto artimoje aplinkoje. Turint omeny nutrauktus ikiteisminius tyrimus nereabilituojančiais pagrindais, kai kaltininkas ir nukentėjusysis susitaiko, tai tikrai manome, kad tokiais atvejais ikiteisminis tyrimas turėtų būti nutraukiamas ir toks sprendimas turi būti tvirtinamas ikiteisminio tyrimo teisėjo, o ne perduodama tokia byla, esant pagrindams atleisti nuo baudžiamosios atsakomybės kaltininką, taikyti baudžiamojo poveikio priemones ir perduoti teismui, kur kviečiami visi proceso dalyviai, nagrinėjama byla, eikvojamos valstybės lėšos ir pasiekiamas tas pats rezultatas.
PIRMININKĖ. Klausia A. Dumbrava. Ruošiasi R. Baškienė.
A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Gerbiamasis generalini prokurore, man teko girdėti iš jūsų kolegų, kad dar lieka pakankamai sudėtinga situacija su bylomis ta prasme, kad vienam prokurorui tenka labai daug bylų, jie nespėja susipažinti, todėl į teismus vyksta gerai nepasiruošę, žodžiu, kenčia tyrimo kokybė. Ką galite pasakyti, ar mažėja skaičius tų bylų kiekvienam prokurorui, ar daugėja, ir kokios to priežastys? Ačiū.
D. VALYS. Aš jau savo ataskaitoje pristačiau, kad mes randame vidinių resursų mažinti tiriamų nusikalstamų veikų skaičių. Praėjusiais metais tiriamos veikos buvo sumažintos 4 %, šiais metais per penkis mėnesius – 9 %, iki 36,5 nusikalstamų veikų tyrimo. Taigi mes, mano nuomone, dirbame su palikimu iš praeities ir sėkmingai susitvarkome su susikaupusiu darbo krūviu. Pirminiai skaičiai rodo, kad mes mažiname tiriamų bylų skaičių, kartu ir ateičiai mažiname prokurorų darbo krūvį. Neabejoju, kad prokuratūra turėjo vidinių resursų, ir manau, kad taikliai šiuo metu išnaudoja. Ir dar vieno žingsnio reikia – tai patobulinti Baudžiamojo proceso kodeksą supaprastinant procedūras. Mes puikiai bendradarbiaujame su Teisės ir teisėtvarkos komitetu. Kaip tik dabar yra sutarimas, tikiuosi, kad projektas pasirodys plenarinių posėdžių salėje Seime.
Taigi, manau, tikrai mes galime sumažinti, apkuopti susikaupusius ikiteisminius tyrimus ir dirbti su vadinamosiomis einamosiomis bylomis.
PIRMININKĖ. Ir paskutinė klausia R. Baškienė, nes jau laikas pasibaigęs.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Gerbiamasis generalini prokurore, labai trumpas klausimas. Neteisėtas praturtėjimas labai akivaizdžiai matomas mūsų visuomenėje. Matome asmenis, kurie deklaruoja, jog neturi jokio turto, tačiau akivaizdžiai gyvena prabangoje, tampa viešaisiais asmenimis ir t. t. Klausydama jūsų ataskaitos, šito akcento neišgirdau, galbūt tam pritrūko laiko. Tačiau klausimas būtų labai trumpas. Kaip vis dėlto numatote kovoti su šia problema, kokią prevenciją vykdyti, kad visuomenė galiausiai patikėtų, kad neteisėtas praturtėjimas nėra nebaudžiamas?
D. VALYS. Manau, kad visuomenė jau tiki, kad neteisėtas praturtėjimas yra baudžiamas. Mano minėti skaičiai, kad praeitais metais ištyrėme 13 nusikalstamų veikų kaltindami asmenis neteisėtai praturtėjus 4 mln. suma. Kaip minėta, virš 100 ikiteisminių tyrimų yra tiriama. Be abejo, jie yra labai sudėtingi. Na, gudrios gynybos versijos, kurias sunku paneigti. Bet su jūsų pagalba bent jau ateičiai norime užkirsti tam kelią, kad bent jau fiktyviais sandoriais nebūtų grindžiamas neteisėtai įgytas turtas.
PIRMININKĖ. Dėkoju, generalini prokurore, jums daugiau klausimų nebus, nes toliau mes teiksime Seimo nutarimą. Ačiū. Dabar kviečiu J. Sabatauską pristatyti Seimo nutarimą „Dėl Lietuvos Respublikos prokuratūros 2012 metų veiklos ataskaitos“. Pateikimas.

15.41 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos prokuratūros 2012 metų veiklos ataskaitos“ projektas Nr. XIIP-557 (pateikimas)

J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas išklausė 2012 m. Lietuvos Respublikos prokuratūros generalinio prokuroro pateiktą veiklos ataskaitą ir įvertinęs, kad prieš tai dvejus metus ataskaita buvo svarstoma tik komitete, o vis dėlto Statute yra numatytas skirsnis apie ataskaitų svarstymą, kad Seimui atskaitingų institucijų ataskaitos teikiamos svarstyti Seimui, nusprendė 5 balsais už, susilaikius 2 komiteto nariams teikti svarstyti generalinio prokuroro ataskaitą Seimui.
Kartu teikia nutarimo projektą, kuriame iš principo siūlo pritarti prokuratūros 2012 m. veiklos ataskaitai bei nustatyti 2013 ir 2016 m. veiklos prioritetines kryptis. Kaip matote, jos čia yra išvardytos. Įvertinęs ankstesnių metų prioritetines veiklos kryptis, komitetas nusprendė siūlyti šitas. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūsų nori klausti 9 Seimo nariai. Pagal Statutą klausti yra skiriama 10 min. Pirmasis klausia N. Puteikis.
N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Sakykit, kaip jūs asmeniškai manote, kokia šitos procedūros prasmė, jeigu ji nesukelia jokių pasekmių nepaisant to, ar patvirtinama, ar nepatvirtinama?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ne visai teisingai, kad nesukelia jokių pasekmių, nes Seimas svarstydamas ataskaitą, priimdamas nutarimą nustato prokuratūrai pasiūlymus, į kuriuos prokuratūra turi atsižvelgti. Pagaliau tas balsavimo rezultatas irgi yra tam tikras rodiklis tiek pačiam Seimui, tiek generaliniam prokurorui. Jūs turbūt turite omeny… Ar aš turiu spėti, ko jūs nepasakėte? Jūs turbūt norėjote klausti, jeigu nebūtų pritarta ataskaitai? Šiaip aš esu viešai sakęs ir galiu tą patį pakartoti. Mano įsitikinimu, kai dėl kai kurių institucijų ataskaitų buvo nepritarta, čia yra tų institucijų vadovų garbės reikalas.
PIRMININKĖ. Klausti – minutė, atsakyti – 2 minutės. Klausia P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis pirmininke, aš gal prieš klausdamas iš karto, kad nereikėtų eiti prie šoninio mikrofono dėl vedimo tvarkos. Aš manau, kad būtina papildyti veiklos kryptis, ypač akcentuojant tai, kad vis dėlto tos rezonansinės bylos (ir man būnant Antikorupcijos komisijoje, kiek mes kėlėme klausimus) yra dėl senaties ar dėl kitokių priežasčių nutrauktos. Faktiškai nė viena rezonansinė byla nėra išnagrinėta ir perduota teismui. Aš taip pat asmeniškai kreipiausi ir dėl „Snoro“ banko, ir dėl S. Freakley’o, ir dėl V. Vasiliausko veiksmų. Nėra atsakyta į pagrindinius klausimus.
Aš siūlyčiau, gerbiamasis pirmininke ir gerbiamieji Seimo nariai, balsuoti po pateikimo, o po to norėtų mūsų frakcija matyti generalinį prokurorą frakcijoje ir po susitikimo spręsime, kaip toliau balsuoti, ir galbūt siūlysime nutarimo projektą siūlyti. Klausimas jums: ar nemanote, kad vis dėlto tai yra labai formali ataskaita?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis kolega. Iš tikrųjų kiekvienas Seimo narys turi teisę pateikti siūlymus dėl bet kurio Seimo teisės akto projekto, tuo labiau dėl nutarimo dėl ataskaitos, tiek dėl prioritetinių veiklos krypčių, tiek dėl kitų siūlymų prokuratūrai. Ar formali? Vien tai, kad jau viena ar kita frakcija nori susitikti su ataskaitos teikėju, rodo, kad tikrai nėra formali, kad Seimo nariai žvelgia į tai giliau ir nori tiesiogiai diskutuoti ne tik per tą laiką, kuris numatytas plenarinio posėdžio metu. Ačiū.
PIRMININKĖ. Klausia E. Šablinskas. Ruošiasi A. Stancikienė.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pranešėjau, vis dėlto mane domina jūsų kaip komiteto pirmininko nuomonė dėl paskutinių įvykių, kai laimėjęs Kauno prokuratūroje įvykusį konkursą, užėmęs pirmą vietą, prokuroras K. Betingis nėra patvirtinamas. Ir kaip manote, kokiais teisės aktais vadovavosi generalinis prokuroras, ar tik subjektyvi nuomonė – nepatvirtinti? Gal turite savo nuomonę? Dėkui.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis kolega. Yra ir daugiau tokių atvejų, kai atrankos komisijos atrinktas, geriausiai įvertintas kandidatas nebuvo skiriamas į pareigas, į kurias kandidatavo. Šiaip aš išreiškiau tiesiog nustebimą, nes generalinis prokuroras vienas pats sudaro atrankos komisijas. Vadinasi, reikėtų daryti prielaidą, kad jis pasitiki tos komisijos nariais, bet po to, skirdamas kitus asmenis, ne pirmą vietą užėmusius, o kitokią vietą, tarsi ir nepasitiki, todėl iš tikrųjų nustebdavau. Tai vienas dalykas.
Dėl to, ar gali taip generalinis prokuroras daryti? Kaip institucijos vadovas jis priima galutinius sprendimus, įstatymas tokią teisę jam suteikia, tačiau kartoju, šiaip, mano įsitikinimu, korektiškumo dėlei vis dėlto, jeigu iš tikrųjų mano kitaip, turėtų būti tokio sprendimo motyvai ir argumentai.
PIRMININKĖ. Klausia A. Stancikienė. Ruošiasi V. Baltraitienė.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Gerbiamasis Sabatauskai, gal galėtumėte pasakyti, ko jūs realiai tikitės šituo savo nutarimo projektu pasiekti? Nutarime parašyta: „Pritarti ataskaitai ir nustatyti prioritetines veiklos kryptis.“ Vieną iš tokių prioritetinių veiklos krypčių jūs numatote – korupcinio pobūdžio nusikalstamų veikų baudžiamojo persekiojimo stiprinimas. Mes girdėjome, generalinis prokuroras čia mums taip iškilmingai pareiškė, kad labai ženkliai pagerino prokuratūros darbo rezultatus. Aš suprantu, jūs tam pritarėte, nes siūlote pritarti 2012 m. ataskaitai. Bet kaip jūs tada tokiu atveju vertinate, kai du kartus daugiau išteisinta korupcinių veikų 2012 metais negu 2011 m.? 2011 m. 19 atvejų buvo išteisinta už padarytas korupcines veikas, o 2012 m. – jau 41.
Gal galėtumėte paaiškinti, ką reiškia baudžiamojo persekiojimo stiprinimas būtent korupcinio pobūdžio nusikalstamose veikose? Ar tai yra vėl tie parodomieji teatriniai kažkokie televizijos šou, kuriuose mes ištisai matome, kaip kaukėti vyrai ten kažkur įeina, kažką daužo, paima kažkokius įkalčius, o po to, pasirodo, viskas išteisinama? Ką jūs turite omeny, ką tas jūsų parašymas reiškia? Prašau atskleisti.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji kolege. Pirma. Į tokį analogišką klausimą atsakinėjo generalinis prokuroras, ir čia turbūt labiau būtų jam tas klausimas, bet jis į tą atsakė. Nežinau, ar jus tenkino tas atsakymas. Kaip jūs klausėte, ko aš tikiuosi, tai aš irgi, kaip ir jūs, esu nepatenkintas tomis teatralizuotomis ikiteisminio tyrimo pradžiomis, kai televizijos šviesų apšviesti asmenys surakinami atrankiais, sulaikomi, o po to tyliai, ramiai, niekam negirdint, be televizijos kamerų jie būna arba išteisinami, arba nutraukiami ikiteisminiai tyrimai. Šiuo atveju aš sakyčiau taip: kaip ir ką tik neseniai kalbėjo ministras V. Andriukaitis, esu už tokią taktiką ir strategiją, kad devynis kartus matuok, dešimtą kartą rėžk. Būtent todėl komitetas ir įrašė – stiprinti dėl korupcinio pobūdžio nusikalstamų veikų. Tai nereiškia dauginti jų pradėjimo ir po to nutraukimo, o tiesiog kad nebūtų nereikalingų pradėjimų, jeigu nėra tinkamo pagrindo.
PIRMININKĖ. Klausia V. Baltraitienė, ruošiasi R. Baškienė.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ačiū. Noriu paklausti, kaip pats komitetas analizavo šitą ataskaitą, jeigu reikėjo nurodyti prokurorui, generaliniam prokurorui, prokuratūrai prioritetus? Tai ką, tiek metų išdirbęs, trečius metus dirbantis, jeigu ne daugiau, nežino, kas turėtų būti prioritetai? Tai vienas dalykas. Ar čia yra tik formalus pasiūlymas tam, kad kažką pasiūlytų? Antras klausimas, kaip komitetas vertino prokuratūros pertvarką?
Turbūt ne į vieną frakciją buvo atėję prokurorai, ne tie, kurie išdirbo po 16 metų, 20 metų, kaip sakė prokuroras, kad juos reikia būtinai rotuoti ir keisti, jauni žmonės. Jų šitame vertinime yra rašoma, kad kai kurių skyrių darbas yra paralyžiuotas arba neveiksnus. Ar komitetas analizavo ir vertino, kaip ta pertvarka atsiliepia darbui, pačių prokurorų darbui? Atėjo ne iš gatvės žmonės, atėjo prokurorai, dirbantys prokuratūroje. Ar komitetas į tai nors kiek atsižvelgė ir tai vertino? Ar tai iš tikrųjų tik formalus parašymas, kad tegul Seimas pats sprendžia dabar, o komitetas alia savo darbą atliko, parašė, kad pritaria, ir viskas, o toliau kaip bus, taip.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, kolege, už klausimą. Iš tiesų komitetas analizavo šitą ataskaitą. Taip pat mes stebėjome pertvarkos procesą, tiesa, dar ankstesnės kadencijos komitetas, kuris, kaip aš minėjau, du kartus pritarė ataskaitai, neteikdamas jos svarstyti Seimui. Šios kadencijos naujos sudėties komitetas nusprendė, kad vis dėlto reikia teikti ataskaitą svarstyti visam Seimui, ir galbūt vienas iš tų faktorių ir buvo pertvarkos eiga, kuri sukėlė gana prieštaringų minčių.
PIRMININKĖ. Klausia R. Baškienė, ir tai bus paskutinė klausėja.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Gerbiamasis komiteto pirmininke, Seimo nariai gavo Prokurorų profesinės sąjungos nuomonę dėl prokuratūros metinės veiklos ataskaitos. Prašom pasakyti, ar jūs komitete nagrinėjote Prokurorų profesinės sąjungos pastabas ir kur, manote, slypi toks skirtingas veiklos vertinimas – prokuroro ataskaita ir štai profesinė sąjunga.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip, Prokurorų profesinės sąjungos atstovai dalyvavo komitete. Jų nuomonė yra kitokia negu pateikta generalinio prokuroro. Iš tikrųjų jie atkreipė dėmesį į kai kuriuos negatyvius dalykus, kurie išgirsti šiandien ir per Seimo narių klausimus. Dėl šio nutarimo projekto komitetas priėmė sprendimą gegužės 8 d., po to vyko kai kurie įvykiai, kurie iš tikrųjų galbūt būtų pakoregavę šį nutarimo projektą.
PIRMININKĖ. Dėkoju, pirmininke. Laikas klausimams baigėsi.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū.
PIRMININKĖ. Dabar, kaip P. Gražulis, frakcijos „Tvarka ir teisingumas“ seniūnas, pasiūlė, bus tik pateikimo stadija. Dabar, pateikimo stadijos metu, vienas – už, vienas – prieš. Prieš – N. Puteikis.
N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Aš siūlau nepritarti, nepritarti pirmiausia todėl, kad priešingai, nei minėjo komiteto pirmininkas, kad mūsų sprendimai sukels kažkokias moralines pasekmes… Po to, kai Seimas balsų dauguma paprašė videomedžiagos apie Garliavos šturmą ir generalinis prokuroras pateikė tik 12 sekundžių medžiagą, tai rodo, kad generalinis prokuroras ir jo komanda nekreipia dėmesio į tokius dalykus kaip politiniai sprendimai, moraliniai sprendimai. Todėl aš agituoju, kolegos, balsuoti prieš.
PIRMININKĖ. E. Šablinskas – už. Ne? Gerai. Už nėra norinčių kalbėti.
Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate Seimo nutarimui „Dėl Lietuvos Respublikos prokuratūros 2012 metų veiklos ataskaitos“, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 91: už – 31, prieš – 28, susilaikė 32. Po pateikimo nepritarta.
Siūlau šią ataskaitą grąžinti Teisės ir teisėtvarkos komitetui tobulinti. Ar pritariate tam? (Balsai salėje) Matot, čia kitokios procedūros negali būti, nes šį Seimo nutarimą parengė Teisės ir teisėtvarkos komitetas ir pasiūlė pritarti ataskaitai. Seimas po pateikimo tam nepritarė, tai mes grąžiname komitetui. Galime bendru sutarimu tam pritarti? (Balsai salėje) Dėkoju.

15.59 val.
Sveikatos draudimo įstatymo 21 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-709 (pateikimas)

Gerbiamieji kolegos, aišku, čia bus ne visai statutinis veiksmas, bet jeigu jūs tam pritarsite, gerbiamasis M. Zasčiurinskas turi labai svarbų vizitą, o jo klausimas yra paskutinis. Jie sutarė su J. Sabatausku, kad jis trumpai pristatytų Sveikatos draudimo įstatymo 21 straipsnio papildymo įstatymo projektą Nr. XIIP-709. Ar jūs pritariate? (Balsai salėje) Gerai, gerbiamasis Zasčiurinskai, prašau.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui. Gerbiamieji kolegos, faktiškai tai techninio pobūdžio klausimas. Per praeitą kadenciją dviejuose dokumentuose buvo patikslinti „Sodros“ biudžeto formavimo klausimai, o viename įstatyme jis buvo praleistas, todėl šiuo įstatymo projektu siūloma tai ištaisyti. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Ar yra norinčių paklausti? Klausia A. Matulas.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, ar jūs matėte, kokia yra sveikatos sistemos situacija? Finansavimas mažinamas, ministras vos išsisuko nuo interpeliacijos, dabar jūs, užuot galvojęs, kad viena valstybinė įstaiga – „Sodra“ galėtų surinkti mokesčius Sveikatos draudimo fondui nemokamai, einate gilyn ir siūlote įvesti administravimo mokestį. Kiek šis mokestis kainuos ir kiek papildomai Sveikatos draudimo fondas neteks pinigų? Vadinasi, jūs sudarysite dar blogesnes sąlygas žmonėms gydytis ir ministerijai realizuoti savo pažadus, duotus kad ir šiandien.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju už klausimą. Gerbiamieji kolegos, šitas sprendimas buvo priimtas praeitos kadencijos metu, todėl šiuo atveju mes absoliučiai nieko nekeičiam, atliekam techninį patikslinimą, nes viename įstatyme šita dalis nebuvo įrašyta.
PIRMININKĖ. Ačiū pranešėjui. Dabar po pateikimo vienas – už, vienas – prieš. Už – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš manau, kad iš tikrųjų tą veiksmą būtina atlikti. Taip buvo numatyta ir ankstesniuose įstatymuose, ir kituose visuose pakeitimuose. „Sodra“ kaip kiekviena įstaiga atlieka savo darbą, savo funkcijas ir neturi atlikti kitų socialinio draudimo funkcijų. Tokiu atveju kitos valstybinės įstaigos biudžetas turėtų organizuoti savo alternatyvią mokesčių surinkimo tvarką, administravimo aparatą ir panašiai, ne tą, ką… Mes tiesiog tuos pinigus atiduodame kitai sistemai, paprasčiausiai atimame iš pensininkų. Iš nieko kito daugiau neatimame, tiesiog sumažiname pensijas. Tokios tvarkos negali būti ir atsiskaitymai tarp šitų įstaigų turi būti labai aiškūs, nes žmonės atlieka darbą, už kurį negauna atlygio, todėl siūlau pritarti. Turėjo ta tvarka būti, tik Sveikatos apsaugos ministerija tiesiog nevykdė šito reikalavimo.
PIRMININKĖ. Prieš – A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Kadangi aš irgi buvau komitete ir varčiau Valstybės kontrolės išvadas, ten yra reikalavimas labai griežtas. Kurį laiką lygiai taip pat reikalavau, kad būtų vykdoma Valstybės kontrolės išvada, tai yra atsiskaitoma. Bet šiandien kaip tik buvo interpeliacija ir buvo kalbama dėl 14 mln. Sveikatos fondui. Tai vadovaujantis logika, kad visi subjektai vienas su kitu turėtų atsiskaityti, ar neturėtų Seimo kanceliarija atsiskaityti su Finansų ministerija, nes ji irgi perveda pinigus. Čia aš keliu klausimą, ar mes ne per daug užreguliuojame šiuos santykius, kai vienas subjektas, tai yra valstybė, valstybės pinigus… tam tikras funkcijas atlieka ir už tai turime atsiskaityti. Tada iškyla dar papildomų problemų, nes manau, kad tai, kas įrašyta… Aš visiškai sutinku dėl to, ką Mečislovas pastebėjo – dviejuose įstatymuose yra viena nuostata, o kitame įstatyme kita.
Aš manau, kad yra pateikimas… Yra problema, ją kelia Mečislovas, čia rimta problema, ir mes tikrai turėtume, ko gero, iš naujo pažvelgti į valstybę kaip subjektą, kuris disponuoja surenkamom pajamom ir skirsto vienam ar kitam subjektui, kuris atlieka tam tikras funkcijas. Ar už viską ir visada mes atsiskaitome? Aš žinau, kad Seimo kanceliarija Finansų ministerijai už tai, kad perveda pinigus, surenka ir perveda, kad mes galėtume dirbti, kad galėtų mokėti atlyginimus darbuotojams, jokių mokesčių Finansų ministerijai arba Mokesčių inspekcijai nemoka. Aš kaip pavyzdį sakau, tada iškyla be galo daug… kad tarp visų subjektų reikėtų daryti tam tikrus atsiskaitymus. Susilaikysiu.
PIRMININKĖ. Kolegos, balsuojame. Kas po pateikimo pritariate Sveikatos draudimo įstatymo 21 straipsnio papildymo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 73 Seimo nariai: už – 53, prieš nėra, susilaikė 20. Pritarta po pateikimo. Pagrindinis komitetas – Sveikatos reikalų komitetas, papildomas… (Balsai salėje) Kas? Čia taip parašyta, čia yra Sveikatos draudimo įstatymo pakeitimas, tai natūralu, kad Sveikatos reikalų komitetas turi būti pagrindinis. O papildomas – Socialinių reikalų ir darbo komitetas. „Sodros“ pinigai. Tai jūs siūlote, kad pagrindinis būtų Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomas – Sveikatos reikalų komitetas? Gerai. Ar pritariate tokiam M. Zasčiurinsko siūlymui? Gerai, numatomas svarstymas birželio 27 d. Ar pritariate? Pritariate. Ačiū.
Replika po balsavimo – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, jūs taip labai įsijautėte į sveikatos ministro interpeliaciją, kad net mano kolega, bičiulis Algirdas jau pamiršo, kad „Sodra“ yra nepriklausomas draudikas, ir mes visą laiką kovojome, kad būtų nepriklausoma institucija, o ne politikų valdoma kišenė. Dabar tas principas yra pamirštas, lygiai taip pat, kaip ką tik dėl lubų 45 Lt kitais metais sumažinote pensijas.

16.06 val.
Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 44, 441, 46, 48, 49, 52, 61, 68 straipsnių, dvidešimt septintojo1 ir dvidešimt aštuntojo skirsnių pakeitimo ir papildymo ir 56 straipsnio pripažinimo netekusiu galios“ projektas Nr. XIIP-367(4) (svarstymas)

PIRMININKĖ. Gerai. Dirbame toliau. Seimo statuto kai kurių straipsnių pakeitimo projektas. Kviečiu J. Sabatauską. Mes grįžome į svarstymo stadiją. Gerbiamasis Juliau, prašom ateiti. Gerbiamasis Juliau! Aš siūlau, nors ir svarstymo stadija, kad visiems būtų aiškiau ir paprasčiau, žiūrim pastraipsniui, tada galėsime paprasčiau viską spręsti. Jūs išvadą dar…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip, aš turiu išvadą ir ne tik išvadą, bet ir išrašą, nes po to buvo dar registruota siūlymų. Kadangi buvo grįžta atgal į svarstymo stadiją, komitetas apsvarstė tuos pasiūlymus, kurie buvo, dar kartą, taip pat paskui buvo svarstyti ir papildomi siūlymai. Ir šiandien dar komitetas rinkosi dėl papildomų siūlymų, kuriuos pateikė grupė Seimo narių dėl Statuto 206 straipsnio. Iš dalies jam pritarta ir suredaguota taip, kad atitiktų viso Statuto struktūrą ir kad būtų vienoda tvarka. Pritaręs patobulintam projektui bendru sutarimu, komitetas teikia jį svarstyti iš naujo Seimui. Kadangi praeitą kartą išėjo mažas nesusipratimas, jeigu galima taip sakyti, kad buvo kai kuriems straipsniams nepritarta priėmimo metu, tačiau kitus straipsnius pripažinus netekusiais galios tam buvo pritarta, iškrito kai kurios labai svarbios parlamentinės kontrolės funkcijos, jų neliko Statute, todėl buvau priverstas prašyti pertraukos. Ačiū.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Diskusijose nėra norinčių kalbėti, tai gal dabar einame pagal straipsnius.
2 straipsnis. Europos reikalų komiteto siūlymas. Komitetas pritarė iš dalies. Mes gal irgi pritarkime iš dalies tokiai redakcijai? Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto siūlymas – irgi pritarta pagrindinio komiteto, ir mes pritariame. Dabar Seimo nario B. Juodkos siūlymas. Teisės ir teisėtvarkos komitetas nepritaria. Gerbiamasis Juodka, prašom pristatyti siūlymą.
B. JUODKA (LSDPF). Gerbiamoji pirmininke, gerbiamieji kolegos, čia ne mano, čia ir Užsienio reikalų komiteto siūlymas dėl Europos reikalų komiteto vadovybės. Pagal dabartinį Seimo statutą Europos reikalų komiteto pirmininku pagal pareigas nėra Užsienio reikalų komiteto pirmininkas. Dabar čia siūloma, kad Užsienio reikalų komiteto pirmininkas pagal pareigas, ex officio, būtų ir Europos reikalų komiteto pirmininkas. Tokiam siūlymui Užsienio reikalų komitetas nepritarė ir siūlo palikti seną variantą. Argumentai išdėstyti, kodėl turėtų Užsienio reikalų komiteto pirmininkas būti Europos reikalų komiteto pirmininko pavaduotoju, motyvuojama geresniu URK’o ir ERK’o veiklos bendradarbiavimu.
Aš noriu jums pasakyti, kad šiandien visi, kartoju, visi 9 Užsienio reikalų komiteto nariai yra Europos reikalų komiteto nariai. Tai bendradarbiavimas čia yra šimtaprocentinis. Dar viena noriu pasakyti – Europos reikalų komitetas ir Užsienio reikalų komitetas yra du komitetai, atsakingi už užsienio politiką. Bet jūs sutikite, kad Užsienio reikalų komitetas apima ir Europos reikalų komitetą. Tai kodėl Užsienio reikalų komiteto pirmininkas turėtų būti Europos reikalų komiteto pirmininko pavaduotoju? Todėl Užsienio reikalų komitetas siūlo palikti seną Statuto variantą.
Dar vienas dalykas…
PIRMININKĖ. Gerbiamasis kolega, aš jus turiu nutraukti, jūs dabar pristatote iš esmės Užsienio reikalų komiteto siūlymą, kuris yra visiškai kitoks negu jūsų, kaip Seimo nario, siūlymas, įregistruotas birželio 17 d. Tai aš prašau jūsų pristatyti savo siūlymą, kur kalbama tik apie tai, kad yra išbraukiama „Europos reikalų komiteto pirmininkas turi pavaduotoją, vienas iš jų yra Užsienio reikalų komiteto pirmininkas“.
B. JUODKA (LSDPF). Aš apie tai ir kalbu, kad būtų išbraukta, ir argumentuoju kodėl.
PIRMININKĖ. Supratome.
B. JUODKA (LSDPF). Baigiu, tik vienas dalykas. Šiuo metu Europos reikalų komiteto pirmininko pavaduotojais yra net du Užsienio reikalų komiteto nariai: ponas E. Zingeris ir ponas A. Mazuronis. Tai kokio dar pavaduotojo ten reik?
PIRMININKĖ. Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonė.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamasis kolega ir gerbiamieji kolegos, analogiškas siūlymas buvo teiktas anksčiau ir komitetas nepritarė, kadangi, pirma, kartu išbraukiama norma, kad Europos reikalų komiteto pirmininkas turi pavaduotoją. Tai tikrai mes negalime leisti, kad būtų išbraukta, nes jie turi likti. Iš kitos pusės, kad vienas iš jų yra Užsienio reikalų komiteto pirmininkas. Tai buvo ir tai svarstėme ir klausymų metu, kad tai yra vis dėlto labai svarbus aspektas, tarsi taip duodama suprasti, kad taip yra derinama Užsienio reikalų komiteto nuomonė. Todėl ypač sureikšminamas Užsienio reikalų komiteto pirmininko dalyvavimas Europos reikalų komiteto darbe. Komitetas bendru sutarimu nepritarė.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, išgirdome skirtingas nuomones. Dabar kas pritariate pataisoms, pasisakote už, kas turite kitą nuomonę, pasisakote prieš. Prieš pasisako V. Gedvilas. Atsisako. R. J. Dagys – prieš siūlymą.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Čia dabar, žiūriu, laikai keičiasi, keičiasi ir nuostatos. Atsimenu, kai buvo kuriama struktūra, kaip tik Užsienio reikalų komitetas atkakliai šią nuostatą įrašė į Statutą, kad būtinai Užsienio reikalų komiteto pirmininkas būtų vienas iš pavaduotojų. Taip buvo sulaužyta begalės iečių ir manau, kad (…) pasitvirtino. Pasitikslino, buvo tiesiog blogas bendradarbiavimas. Nežinau, kodėl dabar Užsienio reikalų komitetas nori atsisakyti šios pozicijos. Niekaip nepagaunu, kur čia ta prasmė, ar čia kas viršesnis, ar kaip čia bus? Bet kaip tik dėl to buvo reikalaujama, kad būtų pavaduotojas, kad būtų geresnis bendradarbiavimas ir nebūtų dirbama į skirtingas puses. Aš abejočiau dėl tokio siūlymo.
PIRMININKĖ. A. Ažubalis – už pasiūlymą.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Iš dalies pritardamas, ką sakė kolega Rimas, aš tik noriu visiems priminti, kad tas komitetas buvo kuriamas kaip vadinamasis grand committee, dar kitaip, Suomijos pavyzdžiu, Švedijos iš dalies pavyzdžiu, ir jo nariai turėjo būti komitetų pirmininkai. Kas atsitiko vėliau, puikiai žinome. Visų komitetų pirmininkai kaip velnias kryžiaus stengėsi išvengti narystės ir buvimo Europos reikalų komitete. Dėl kokių priežasčių, reikia jų paklausti. Štai kodėl dabar pono B. Juodkos siūlymas yra visiškai logiškas. Nes šis komitetas, nepaisant to, kad Statute turi atitinkamas teises, lygiai taip pat kaip ir Užsienio reikalų komitetas, tačiau tai, kad jame nedalyvauja, kaip anksčiau buvo galvojama, komitetų pirmininkai, automatiškai kelia labai logišką klausimą, o kodėl tada turėtų dalyvauti Užsienio reikalų komiteto pirmininkas? Ir mes matome, kas yra pavaduotojai ir kas jais skiriami. Šiuo atveju aš palaikau poną B. Juodką.
PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas pritariate B. Juodkos siūlymui, balsuojate už, kas pritariate Teisės ir teisėtvarkos komiteto nepritarimui, balsuojate prieš arba susilaikote. (Triukšmas salėje)
Balsavo 76 Seimo nariai. Už – 54, prieš – 3, susilaikė 19. B. Juodkos siūlymui pritarta.
Gerbiamasis Sabatauskai, labai panašus yra Užsienio reikalų komiteto siūlymas, ar mes dėl jo dabar turime balsuoti?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ne, tikrai nebereikia dėl jo balsuoti, nes jis analogiškas.
PIRMININKĖ. Toliau dėl 4 straipsnio yra B. Bradausko siūlymas. Komitetas pritarė iš dalies. Ar gerbiamasis Bronius sutinka? Dėkui.
Toliau dar vienas B. Bradausko siūlymas. Komitetas irgi pritarė iš dalies. Sutinkate?
Dėl 5 straipsnio Europos reikalų komiteto siūlymas. Pritarta iš dalies. Ar Europos reikalų komitetas sutinka, nereikalaujate balsuoti? Kaip suprantu, sutinka.
Toliau Seimo nario P. Gražulio pasiūlymas pakeisti 49 straipsnio 1 dalies 5 punktą. Komitetas nepritarė. Gerbiamasis Petrai… (Balsai salėje) 49 straipsnio 1 dalies 5 punktą jūs keičiate.
P. GRAŽULIS (TTF). Kadangi ta pati mano pataisa yra dėl 206 straipsnio, tai skirtumo nėra, kuriame straipsnyje bus ta pataisa. Dėl 206 straipsnio taip pat užregistruota tokia pati pataisa, komitetas pritarė.
PIRMININKĖ. Tai šitą jūs atsiimate? Atsiimate? Gerai. Toliau Seimo narių V. Gapšio, R. Tamašunienės, A. Stancikienės siūlymas dėl 49 straipsnio 1 dalies 5 punkto. Teisės ir teisėtvarkos komitetas nepritarė.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Čia analogiškas siūlymas kaip ir kolegos P. Gražulio.
PIRMININKĖ. Bet P. Gražulis atsiėmė, o čia kolegos neatsiima.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Kadangi analogiškas pakeitimas siūlomas dėl 206 straipsnio, kur jam ir vieta, tai…
PIRMININKĖ. Klausiu ką nors. Gerbiamasis V. Gapšys, R. Tamašunienė, A. Stancikienė. Atsiimate? Kaip? A. Stancikienė. Įjungta.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Mes atsiimame, jeigu tai tikrai bus svarstoma dėl 206 straipsnio.
PIRMININKĖ. Komiteto pirmininkas sako, kad ten pritaria. Gerai. Toliau A. Stancikienės dar vienas siūlymas 49 straipsnio 1 dalies visą 5 punktą kitaip išdėstyti. Gerbiamoji Aurelija, reikia dėl šito balsuoti?
A. STANCIKIENĖ (DKF). Gal galite pasakyti, kuris čia yra, aš dabar jau susipainiojau.
PIRMININKĖ. Kur iš pradžių yra jūsų trijų, o po to jūsų vienos 49 straipsnio 1 dalies 5 punktą išdėstyti taip: iš esmės jūs išbraukiate „teisės aktų nustatyta tvarka gauti“, o rašote „išreikalauti dokumentus raštu“.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Čia aš tiesiog siūlau palikti galiojančią statutinę normą, nes dabar galiojančiame Statute yra įrašytas žodis „išreikalauti“. Tiesiog siūlau nemenkinti Seimo galių, nes iš tikro labai dažnai institucijos, kai Seimas ar komitetai atlieka parlamentinę kontrolę, neteikia informacijos ir aiškina, kad neva tie kiti teisės aktai leidžia jiems neteikti informacijos, susijusios su trečiaisiais asmenimis, dar visokių motyvų atsiranda. Manau, tiesiog verta palikti tą normą, kuri yra dabar galiojančiame Statute – „išreikalauti“.
PIRMININKĖ. Komiteto nuomonė, kodėl jūs nepritarėte?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Komitetas nepritarė, kadangi terminas „išreikalauti“ suponuoja galimybę besąlygiškai gauti prašomą medžiagą. Tačiau gali būti, kad tokios medžiagos teikimo procedūroms gali būti taikomi specialūs reikalavimai, suvaržantys tam tikrų asmenų teisę besąlygiškai teikti tam tikrą medžiagą ar tam tikrų asmenų teisę besąlygiškai ją gauti. Todėl komitetas siūlo palikti tokią redakciją, kokia yra dabar, tai yra kaip šiame projekte – teisės aktų nustatyta tvarka, nes tada nebūtų pažeisti kitų teisės aktų, kitų įstatymų reikalavimai.
PIRMININKĖ. P. Gražulis, palaikantis A. Stancikienės siūlymą.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš manau, kad mes susikaupkime. Tikrai eina Statuto pataisos. Pagal Statutą mes dirbame ir tikrai svarbios pataisos yra užregistruotos. Kodėl aš noriu paremti A. Stancikienės?.. Mes matome iš patirties, kad institucijos Seimui labai vangiai pateikia medžiagą, ar tai sudaryta darbo grupė tam tikru klausimu, kiek mes dėl N. Venckienės reikalavome, kad būtų pateikta medžiaga, kur būtų įrodyti nusikaltimai (…). Tikrai komitetas penkis kartus prašė, Seimas prašė. Ta medžiaga nėra pateikiama.
Antras labai svarbus dalykas. Dabar rašo, kad teisės aktų nustatyta tvarka. Tų teisės aktų šiandien nėra. Sukurkime teisės aktus ir tada gal keiskime Statutą.
Todėl aš prašyčiau palaikyti A. Stancikienės siūlymą, tai yra logiška, kad komitetas, vis dėlto Seimas… yra parlamentinė valstybė, ir stiprinkime komiteto funkcijas, privalo pateikti medžiagą. Nors šiuo metu yra įrašyta, kad privalo, turi teisę išsireikalauti, bet, kaip jūs žinote, net ir Seimas pats neišsireikalauja, taip vienuolikos pažymų saugumas ir nepateikė Seimui.
PIRMININKĖ. Balsuojame. (Triukšmas salėje) Kas pritariate A. Stancikienės siūlymui, balsuojate už, kas palaikote Teisės ir teisėtvarkos komiteto nepritarimą, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 76 Seimo nariai: už – 42, prieš – 3, susilaikė 31. A. Stancikienės redakcijai ir siūlymui pritarta.
Toliau Seimo narių P. Gražulio ir N. Puteikio siūlymas dėl 49 straipsnio 1 dalies 5 punkto. Gerbiamasis Petrai, jūs pristatote ar N. Puteikis? Petras.
P. GRAŽULIS (TTF). Gal primintumėte, aš po ranka neturiu, mes keletą siūlymų registravome.
PIRMININKĖ. Kaip sakote?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Čia vėl tas pats 49 straipsnis.
P. GRAŽULIS (TTF). Čia tas pats, kurį svarstysime svarstydami 206 straipsnį.
PIRMININKĖ. Tai šitą atsiimate?
P. GRAŽULIS (TTF). Taip.
PIRMININKĖ. Gerai, ačiū. Toliau yra Audito komiteto siūlymas dėl 49 straipsnio 1 dalies 7 punkto. Kas pristatys iš Audito komiteto? Yra Audito komiteto pirmininkas? Tai kas nors iš Audito komiteto galite pristatyti? Gal L. Graužinienė? Tai aš tada paskaitysiu. „Audito komitetas siūlo papildyti Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą ir Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto atitinkamų metų rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą bei Valstybės biudžeto privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto ir Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinius, teikti išvadas dėl jų…“ Išbraukia „…Seimo Biudžeto ir finansų komitetui“. Kodėl, paaiškinti negaliu, nesu Audito komiteto narė, matau tik tai, kas čia parašyta. Tada L. Graužinienė. Prašom įjungti.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, pirmininke. Jeigu aš gerai prisimenu, tai čia kalbama apie Socialinio draudimo ir Sveikatos draudimo fondus, ką ir skaitė pirmininkė. Iš esmės tas išvadas tikrai netikslinga teikti Biudžeto ir finansų komitetui, nes kiti komitetai yra pagrindiniai, jie pagal Statutą ir yra atsakingi. O Biudžeto ir finansų komitetas atsakingas už patį biudžetą.
PIRMININKĖ. Taip. Dabar Teisės ir teisėtvarkos komitetas paaiškins, kodėl jie nepritaria.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamieji kolegos, kitaip negu Valstybinio socialinio draudimo fondo ir privalomojo sveikatos draudimo biudžeto, valstybės biudžeto projektas susijęs su kiekvieno komiteto kuruojamos veiklos kryptimis ir institucijomis. Todėl šio biudžeto svarstymas yra priskirtas prie bendrų įgaliojimų visiems komitetams. Tačiau net ir tokiu atveju kiekvienas komitetas valstybės biudžeto projektą svarsto pagal savo kompetenciją, atsižvelgdamas į Seimo statutu jam priskirtas veiklos sritis. Nors „Sodros“ ir PSD biudžetų projektai ir yra susiję su valstybės biudžeto projektu, tačiau iš esmės jie nesusiję su visų komitetų veiklos sritimis. Todėl Audito komiteto pasiūlymas ypač apsunkintų „Sodros“ ir PSD svarstymą Seime. Vis dėlto pagrindinis komitetas būtų kitas. Šiuo atveju Audito komiteto siūlymas priskirti šitą funkciją Audito komitetui tarsi suponuotų mintį, kad, pavyzdžiui, Socialinių reikalų ir darbo komitetas jau nebūtų (…). Šiaip tai vis tiek pagrindinis komitetas yra Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Todėl niekas nedraudžia Audito komitetui svarstyti šiuos biudžetus, tačiau tikrai nebūtina juos nurodyti kaip išskirtinius projektus Audito komitetui.
PIRMININKĖ. B. Bradauskas nepritaria Audito komiteto siūlymui.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Iš tikrųjų nenoriu kartoti, gerbiamasis Julius pasakė motyvus, kurie labai svarbūs. Jeigu mes tvirtiname biudžetą, visi rodikliai susiję su visais kitais biudžetais ir negalime mes išskirstyti, po gabaliuką išdraskyti. Tai yra valstybės lėšų paskirstymo visuma, todėl net nesuprantu, kodėl čia kilo tokia idėja, iš kur ištrauktas kažkoks naujadaras. Siūlau nepritarti.
PIRMININKĖ. L. Graužinienė pritaria Audito komitetui.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, pirmininke. Aš noriu tik pasakyti, kad visi turbūt svarstome iš klausos, tai čia yra blogiausia. Noriu tik priminti, kad Valstybės kontrolė teikė išvadą dėl biudžeto ir taip pat teikė išvadą dėl kitų fondų biudžetų. Audito komitetas, tik gavęs Valstybės kontrolės išvadą, teikia savo išvadą. Jeigu mes Audito komitetui nenumatome tik vieno fondo, vadinasi, kiti fondai… dėl kitų kažkaip vėl skirtingai. Iš esmės mes norėjome, kad būtų visuma, pagal dabartinius apskaitos įstatymus Valstybės kontrolė teiks išvadą dėl konsoliduoto visų mūsų piniginių lėšų panaudojimo. Tai apims ir abu fondus. Mes tiesiog tvarkingiau pasiūlėme, bet jeigu nereikia, tai tegul Seimas apsisprendžia.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, atkreipsiu dėmesį. Čia yra straipsnis dėl bendros visų komitetų darbo tvarkos. Todėl įrašyti išskirtines kokias nors atskirų komitetų funkcijas čia ne vieta. Dėl to bus kiti straipsniai, prie kurių, aš sakiau, grįšime rudens sesijos metu. Todėl tikrai negadinkime projekto, nes čia yra bendros visiems ir vienodos funkcijos. Jeigu mes čia įrašysime atskirai, kad Auditui – tas, tai ką, mes rašysime ir kitiems, Biudžeto ir finansų komitetui – tas, Ekonomikos komitetui – kitas, Socialinių reikalų ir darbo komitetui – kitas? Šitaip nedera. Čia tikrai ne vieta tokiam siūlymui.
PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas pritariate Audito komiteto siūlymui, balsuojate už, kas pritariate Teisės ir teisėtvarkos komiteto nepritarimui, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 76 Seimo nariai: už – 23, prieš – 14, susilaikė 39. Audito komiteto siūlymui nepritarta.
Toliau yra Socialinių reikalų ir darbo komiteto siūlymas. Teisės ir teisėtvarkos komitetas pritaria, mes dabar balsuodami irgi pritarėme. Dar yra Audito komiteto siūlymas koreguoti 49 straipsnio 1 dalies 8 punktą. Iš esmės idėja ta pati ir tekstas, kaip ir dėl 7 punkto, dėl kurio jau balsavome. Taigi balsuoti nesiūlau. Toliau Socialinių reikalų ir darbo komiteto siūlymas nepritarti Audito komiteto siūlymui, pritarėm. Dar vienas Audito komiteto siūlymas projekto 5 straipsniu dėstomo Statuto 46 straipsnio 1 dalies 10 punktą koreguoti išbraukiant tai, kas buvo skliaustuose, „nagrinėti gautus prašymus, pranešimus ir skundus, kreipimusis komiteto kompetencijai priskirtais klausimais“. Teisės ir teisėtvarkos komitetas pritaria iš dalies. Ar galime tam pritarti, Audito komitetas nereikalauja balsuoti? Gerai.
Toliau Seimo nario B. Bradausko siūlymas. Komitetas pritaria iš dalies. Nereikia balsuoti? Ne. Toliau Seimo nario P. Gražulio siūlymas. Gerbiamasis Gražuli, kur jūs esate? Jūs koreguojate 49 straipsnio 1 dalies 12 punktą, bet Teisės ir teisėtvarkos komitetas nepritaria. Prašom pristatyti tada.
P. GRAŽULIS (TTF). Priminkite mintį, gerbiamoji pirmininke.
PIRMININKĖ. Priminsiu. Buvo „dalyvauti palaikant tarptautinius ir tarpparlamentinius“, jūs išbraukiate „palaikant tarptautinius“.
P. GRAŽULIS (TTF). Taip, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Seimo nariai, čia yra mano pataisa, kad vis dėlto numatomas dar vienas antstatas, t. y. Užsienio reikalų komitetas aukščiau kitų komitetų, kai tik komiteto pritarimu mes galėsime sudaryti bendradarbiavimo sutartis, komitetas su kitų šalių parlamento nariais, su parlamentine darbo grupe, su kitais Seimo nariais. Aš nemanyčiau, kad reikia dar vieno antstato. Mes patys būkime savarankiški, atsakingi ir atsakingai elkimės. Dabar jau turime vieną komitetą, tai yra Teisės ir teisėtvarkos komitetą, kuris yra mūsų antstatas. Jeigu jie padarė išvadą, 3 arba 4 Seimo nariai, kad gali prieštarauti įstatymui, faktiškai Seime nesvarstomas. Tikrai nevaržykime mes patys sau teisių, gerbiamieji Seimo nariai.
PIRMININKĖ. Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Prašau.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, komitetas nepritaria, kadangi Seimo statuto 68 straipsnyje Užsienio reikalų komitetui kaip tik pavesta rengti išvadas dėl kitų Seime svarstomų užsienio politikos klausimų, atsižvelgiant būtent į Lietuvos valstybės užsienio politikos prioritetus, koordinuoti Seimo kanceliarijos Tarptautinių ryšių departamento veiklą, svarstyti atstovavimą Seimui tarptautinėse organizacijose, forumuose, teikti rekomendacijas dėl Seimo delegacijų veiklos, koordinuoti tarpparlamentinių ryšių veiklą, teikti jam rekomendacijas, pasiūlymus. Taigi matome, kad ši funkcija įrašyta į Užsienio reikalų komiteto funkciją, tai yra priskirta jam atskiru straipsniu.
Dabar mes svarstome straipsnį, kuris yra bendras visiems komitetams. Ir išbraukę iš čia, nepataisę to specialaus straipsnio, mes nieko nepasiektume. Be to, tada ką, nebereikalingas Užsienio reikalų komitetas apskritai? Jeigu mes šitą normą išbraukiame, tada Užsienio reikalų komiteto Seime kaip ir nebereikia. Bet ar iš tikrųjų? Jeigu mes net papildėme Konstituciją konstituciniu aktu, kur Užsienio reikalų komitetas šalia Europos reikalų komiteto užima tam tikrą vietą, kur tais klausimais jie priima tam tikrus sprendimus, kur yra tik jų kompetencija. Kiti komitetai tokių klausimų nesvarsto. Tai ką, mes dabar kiekviename komitete svarstysime ambasadorių paskyrimą, kitus su užsienio ryšiais susijusius klausimus? Todėl, mano manymu, net būtų labai žalinga išbraukti šitą normą iš šito bendro straipsnio, kuris yra visiems komitetams, kartoju, bendras, kuris kalba apie bendrą darbo tvarką visų komitetų.
PIRMININKĖ. P. Gylys, pritariantis P. Gražulio siūlymui.
P. GYLYS (DKF). Aš suprantu tą dilemą, kuri iškyla svarstant tokius reikalus Seime, bet tai yra iš tikrųjų dilema. Viena vertus, Užsienio reikalų komitetas yra, matyt, vienas iš kompetentingiausių arba kompetentingiausias svarstyti tarptautinius ryšius, taip pat ir Europos reikalų komitetas. Bet vis tiek tas komitetas iškeliamas virš kitų. Aš manau, kad tą dilemą būtų galima kaip nors spręsti, tą klausimą, pavyzdžiui, jeigu kyla kolizija tarp specializuoto komiteto, kito ir Užsienio reikalų komiteto, kad jį būtų galima išspręsti aukštesniu Seimo lygiu, kad iš tikrųjų komitetai nepriskaldytų malkų. Aš manau, nederėtų taip iš karto vieno komiteto iškelti virš kitų, nors pagal specializaciją yra lyg ir taip, bet jis iš karto kyla virš kitų komitetų. Manau, išėjimas į plenarinį posėdį išspręstų daugelį klausimų.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Bet čia nesiūloma tai, kaip jūs sakote. Čia tiesiog siūloma išbraukti.
PIRMININKĖ. Gerai. Prieš – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Būtent dėl to, jeigu mes išbrauksime šitą funkciją, tai tikrai Užsienio reikalų komiteto nereikia. Nes pagal mūsų užsienio politikos koordinavimo visus principus, pavyzdžiui, už viską atsako Prezidentė ir Užsienio reikalų ministerija. Seimas turi labai ribotą kompetenciją ir būtent koordinavimo srities, jeigu tą atlieka komitetas. Tada tokiu atveju mes kiekvienas galėsime savarankiškai, beje, ar bus pataisa, ar nebus, mūsų nuomonė taps tam tikra, kiekvieno mūsų atskira nuomonė, taps sudedamąja užsienio politikos dalimi. Štai ta pataisa daugiau tą reiškia. Tai kaip tada atrodys mūsų valstybė ir kokia tada koordinacija? Dėl to ir buvo kuriamas komitetas, kad būtų tarpusavio koordinacija ir supratimas, nes, sakau, Seimo kompetencija šios srities gana ribota. Aš tikrai siūlau nedaryti chaoso, kad kiekvienas iš mūsų dar taptume, šalia visų kitų funkcijų, atskiros užsienio politikos vykdytoju.
PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas pritariate P. Gražulio siūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 75 Seimo nariai: už – 24, prieš – 14, susilaikė 37. Pataisai nepritarta.
Toliau Europos reikalų komiteto siūlymas. Pagrindinis komitetas pritarė iš dalies. Ar sutinkate? Sutinkate.
Toliau Seimo narys B. Bradauskas siūlo iš 49 straipsnio 16 dalies išbraukti keletą žodžių. Komitetas pritarė iš dalies. Dėkui.
Ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto siūlymas – tikslinti parlamentinės kontrolės teisinį reglamentavimą, parlamentinę kontrolę reglamentuoti atskiru straipsniu nustatant ir savivaldybių institucijų parlamentinės kontrolės formą ir tvarką. Teisės ir teisėtvarkos komitetas tam nepritaria. Kodėl jie nepritaria? Todėl kad nėra pateiktas konkretus siūlymas. Tai yra labai abstraktu, jeigu Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas nori priėmimo stadijoje… Sukonkretinkite savo siūlymą tam, kad būtų galima jį svarstyti. Dabar net nesvarstome.
Gerbiamieji kolegos, noriu su jumis pasitarti. Pagal mūsų pačių patvirtintą darbotvarkę šio klausimo svarstymo laikas baigėsi 16.30 val. Dabar yra 16.40 val. Ar mes dirbame toliau ir baigiame šito Statuto svarstymą, kur gali užsitęsti dar maždaug 40 min. pagal apimtis, kokias aš čia matau, ar darome pertrauką tolesnio svarstymo iki kito posėdžio? Seimo Pirmininkas pasiūlys.
V. GEDVILAS. Dėkoju, gerbiamoji Irena. Aš norėčiau visų paprašyti, tiesiog dirbkime kuo ilgiau, kad galėtume liepos 4 d. išeiti atostogauti ir kad liepos 4 d. būtų iškilmingas posėdis. Tai noriu jūsų visų paprašyti, arba reikės dar vienos dienos, 3 d., reikės mums padirbėti. Tiesiog gal dirbame, kiek pajėgiame. Jeigu jau matysite, kad tikrai negalite… Aš visų jūsų prašau. Ačiū.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, pritariame Seimo Pirmininko siūlymui ir toliau, nesilaikydami darbotvarkės, dirbame šiuo klausimu. Gerai.
Jau 6 straipsnis. Yra Seimo nario P. Gražulio siūlymas. Gerbiamasis Petrai, jam nebuvo pritarta… (Balsai salėje) Ne, čia pakeisti 55 straipsnio 6 dalį. Jis išbraukia, kur buvo žodis „rekomendaciniai“, tai jūs paaiškinkite.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip. Šitas straipsnis nekeičiamas, kolegos, todėl komitetas nepritarė. Dėl šitų straipsnių, kur yra specialios kitų komitetų funkcijos, mes dabar netraukime po vieną dalelytę, mes prie jų grįšime rudenį. Gerbiamieji kolegos, šitas projektas yra labai svarbus mums priimti, kad spėtų įsigalioti iki liepos 1 d., būtent iki pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai. Todėl komitetas atsisakė svarstymo stadijoje klausymų metu svarstyti kiekvieno komiteto funkcijas, kurios neturi tokios didelės reikšmės būtent pirmininkavimui. Mes prie jų grįšime rudenį rugsėjo mėnesį, tada mes galėsime svarstyti visus šiuos siūlymus dėl atskirų komitetų krypčių ir funkcijų. Šis straipsnis dabar yra nekeičiamas, todėl siūlau negrįžti prie jo.
PIRMININKĖ. Gerbiamasis pranešėjau, viskas aišku. Kadangi šiame projekte visiškai nebuvo kalbama apie šį straipsnį, tai mes jo net negalime svarstyti. Jūs iš naujo jį registruokite rudens sesijoje, kai eisime prie Statuto. Ir jau pats atsisakote? Gerai. Bet mes negalime net jo svarstyti. (Balsai salėje) Kadangi jis yra registruotas, aš perskaitau, o komiteto pirmininkas aiškiai pasako, kad šitas nesvarstytinas, ir viskas. Todėl, kai buvo Statuto pateikimas, tai šitas straipsnis apskritai nebuvo liečiamas. Reikia visada sekti ne pavadinimą, o kokie straipsniai pateikimo stadijoje yra keičiami, ir tik dėl tų straipsnių galima registruoti siūlymus, o jūs imate bendrą pavadinimą – Statutas ir rašote, dėl ko norite. Todėl ir nesvarstome.
Toliau yra Aplinkos apsaugos komiteto.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Lygiai tas pats.
PIRMININKĖ. Čia iš esmės nėra siūlymo. Nieko nedarome. Toliau – R. Žemaitaičio siūlymas…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Tas pats.
PIRMININKĖ. …dėl nekeičiamo straipsnio. Nesvarstome. Toliau Ekonomikos komiteto – tas pats. Dar Aplinkos apsaugos komiteto siūlymas irgi…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip pat.
PIRMININKĖ. …dėl straipsnių, kurių čia nėra. Audito komitetas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Tas pats.
PIRMININKĖ. Tas pats. Socialinių reikalų ir darbo komitetas – tas pats. Audito komitetas. Irgi tas pats. Dabar jau B. Bradausko dėl 10 straipsnio – irgi tas pats. Nesvarstome. Dar B. Bradausko.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip pat susijęs su nekeičiamu.
PIRMININKĖ. Susijęs. Nesvarstome. Ekonomikos komiteto siūlymas dėl 12 straipsnio.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip pat.
PIRMININKĖ. Irgi nesvarstome. Toliau – Seimo nario R. Žemaitaičio.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Lygiai taip pat. Nesvarstome.
PIRMININKĖ. Irgi nesvarstome. Informacinės visuomenės plėtros komiteto – tas pats.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ir antras informacinės…
PIRMININKĖ. Ir vienas, ir kitas siūlymas. Nacionalinio saugumo ir gynybos. Irgi tas pats.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip.
PIRMININKĖ. Seimo narės A. Stancikienės siūlymas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Tas pats.
PIRMININKĖ. Tas pats. Socialinių reikalų ir darbo komiteto. Kaip?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Socialinių reikalų ir darbo komiteto taip pat dėl straipsnio, kuris nekeičiamas.
PIRMININKĖ. Taip. Nesvarstome šito. Toliau – J. Sabatausko siūlymas. Komitetas pritarė iš dalies. Nereikia balsuoti? Sveikatos reikalų komitetas. Irgi ne į temą. J. Sabatauskui pritarėme, o Sveikatos reikalų komiteto nepritarėm, nes šito klausimo nesvarstome dėl šito Statuto pakeitimo. (Balsai salėje) Prašau.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Pirmininke, aš sutinku, kai teikia pasiūlymus dėl Statuto straipsnių (jūs teisingai pasakėte pastabą), kurie iš viso nebuvo net pateikiami, aišku, negalima to daryti. Bet dabar mes šnekame apie Statuto straipsnius, kurie buvo pateikti ir dėl kurių mes turime teisę teikti pasiūlymus. Aš noriu pasakyti, kad ir Statuto šitie pakeitimai užregistruoti toli gražu ne visi, susiję su pirmininkavimu. Jeigu jūs pažiūrėsite 56 straipsnį, kuriame numatytos prioritetinės komitetų veiklos kryptys, išbraukimas iš viso nesusijęs su pirmininkavimu. Mes dėl visų straipsnių, kurie įregistruoti normalia tvarka, tikrai galime teikti pasiūlymus, ir prašau juos svarstyti, o neiti… J. Sabatauskas pasakė, kad nesvarstome ir einame toliau, nesvarstome. Mes prašome tuos pasiūlymus svarstyti.
PIRMININKĖ. Gerbiamoji kolege, jūs tiktai nesinervinkite. Čia yra darbinis reikalas, ir skaitykite, kas parašyta. Neliko tokio straipsnio, nėra. Svarstymo stadijoje po to, kai Teisės ir teisėtvarkos komitetas sutvarkė projektą, kuris čia tikrai buvo džiazavimas nežinau koks, tam, kad Statutas būtų pakeistas, buvo nelogiškų dalykų, dabar Teisės ir teisėtvarkos komitetas sutvarkė, todėl jūsų siūlymas jau į jokius rėmus čia netelpa, nes nėra tokio dalyko, dėl ko čia būtų galima svarstyti. (Balsai salėje) Nėra. Jau dabar nėra tokio straipsnio. Jūs atsiverskite aktualią redakciją. Aurelija, pasiimkite aktualią redakciją ir tada pamatysite, kad nėra tokio straipsnio. Todėl mes negalime svarstyti to, ko nėra. Jeigu būtų, jūs… (Balsai salėje) Nėra tokio straipsnio.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš priminsiu. Mes grįžome į pakartotinį svarstymą. Tai, kas buvo ano svarstymo metu, to nėra. Suprantate? Todėl mes dabar grįžtame į pakartotinį svarstymą. Šiame svarstyti pateiktame projekte šių straipsnių nėra. Aš jums pažadu, kad mes prie jų grįšime rudenį ir tada galėsime debatuoti dėl kiekvieno komiteto funkcijų.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, aš pasakysiu, kodėl taip. Todėl, kad jūsų kompiuteris neišmetė pagrindinės redakcijos, ką redagavo Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Todėl jūs ir dabar pagrįstai šnekate. Mes pažiūrėjome į kompiuterį. Toje medžiagoje, kurią mes turime, to straipsnio nėra. (Balsai salėje) Mes negalime. Yra aktualioji redakcija. Negalima teisės aktuose daryti chaoso, o jūs norite padaryti… (Balsai salėje) Petrai, pirminė redakcija yra kompiuteryje, o ne redaguota Teisės ir teisėtvarkos komitete. Plius procedūriškai prisiminkite tai, kad po pirmojo svarstymo, ir jau buvo priėmimo stadija, bet kai buvo priregistravę visi komitetai, kas ko norėjo, mes padarėme chaosą ir grąžinome į svarstymo stadiją Teisės ir teisėtvarkos komitetui sutvarkyti. Jūs teisūs. Mes kreipsimės į informatikus, kad pateiktų jums normalią redakciją, kurią patvarkė Teisės ir teisėtvarkos komitetas.
Dar viena noriu pasakyti. Juk mes prie Statuto galėsime grįžti rudenį ir tuos klausimus arba tuos straipsnius, apie kuriuos jūs dabar kalbate, kad galima redaguoti, taigi jūs galėsite iš naujo registruoti. Dabar, Aurelija, tai, ką jūs siūlote, – nėra tokio straipsnio. Aš negaliu nieko jums daugiau duoti.
Judame toliau. (Balsai salėje) Prašau.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Pirmininke, suprantate, tikrai svarstymo stadijoje, pavyzdžiui, vienai mano pataisai buvome pritarę dėl NSGK, kad turi tvirtinti VSD ataskaitą Seime. Aš noriu pasakyti, jai buvo pritarta, bet kadangi grąžinome atgal į svarstymo stadiją, ji dingo, nors jau Seime buvo balsuota. Ji, mano nuomone, pagal jokias statutines normas negalėjo dingti. Dabar ji pateikiama yra iš naujo, kaip nauja nuostata.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, įsiskaitykite į Statutą. Aš gal neaiškiai aiškinu. Ypač naujieji Seimo nariai! Tai, kas buvo svarstymo stadijoje, užvertėme tą puslapį ir viskas dingo. Ar suprantate, kad dabar pradedame iš pradžių? Dabar vyksta svarstymas, o to, ką jūs darėte tada, anoje svarstymo stadijoje, neliko. Tų straipsnių neliko, jų dabar nėra, ir tai yra normali statutinė procedūra, absoliučiai normali.
Dirbame toliau. Sveikatos reikalų… Dar D. Mikutienė. Prašom.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Aš noriu paklausti komiteto pirmininko. Gerbiamasis Juliau, kaip supratau, – pritarti iš dalies. Ar liko 65 straipsnyje 6 punktas „Atlikti nuolatinę Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto vykdymo kontrolę“? Ar aš teisingai supratau, kad šitas punktas pagal jūsų pataisą liko?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Liko?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Atsiprašau, negirdžiu.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Ačiū.
PIRMININKĖ. Sveikatos reikalų komitetas. Irgi nesvarstome.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Irgi nekeičiamas straipsnis.
PIRMININKĖ. Čia kaip ir visi komitetai. Toliau – Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas. Irgi nesvarstome. Toliau – vėl Seimo narės A. Stancikienės siūlymas, bet jau dabar dėl 67 straipsnio. Tokio irgi neliko. Užsienio reikalų komiteto. (Balsai salėje) Kolega!
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Tokio straipsnio atsisakyta.
PIRMININKĖ. Atsisakyta šito straipsnio. Kita redakcija. (Balsai salėje) Todėl, kad aš matau, kas parašyta. Aš privalau tai perskaityti, nes rašoma stenograma, ką mes čia šnekame, nes kaip kitokiu atveju patikrinsi. Žmogaus teisių komitetas. Tas pats. Taip?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip.
PIRMININKĖ. Nesvarstome. Toliau – P. Gražulio. Nesvarsto. (Balsai salėje) Dabar jau nukeliavome į kurį čia straipsnį?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Į 10 straipsnį.
PIRMININKĖ. 10 straipsnis. Užsienio reikalų komiteto siūlymas. Komitetas pritarė. Dar vienas Užsienio reikalų…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Čia buvo mano pasiūlymas dėl numeravimo, dėl dvidešimt septintojo skirsnio.
PIRMININKĖ. Čia automatiškai susidėlioja. Dar Užsienio reikalų komiteto siūlymas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Pritarta.
PIRMININKĖ. Irgi pritarta. Biudžeto ir finansų komiteto siūlymas. Pritarta iš dalies. Sutinkame? Dar Biudžeto ir finansų komiteto siūlymas. Pritarta iš dalies. Seimo nario B. Bradausko siūlymas dėl Statuto 187 straipsnio 5 dalies redakcijos. Pritarta iš dalies. Ar sutinkate, Bradauskai? Ar sutinkate? Turbūt sutinka. (Balsai salėje) Europos reikalų komiteto siūlymas. Pritarta. Seimo narys B. Bradauskas siūlo, pritarta iš dalies. Užsienio reikalų komiteto siūlymas, pritarta. Audito komiteto siūlymas – 1809 straipsnio 3 dalies išdėstymas, Teisės ir teisėtvarkos komitetas nepritaria.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Paaiškinsiu kodėl: kadangi buvo svarstoma lygiagrečiai Teisės departamento pastaba ir mes pakeitėme šiek tiek kitaip, negu siūlo Audito komitetas. Mes pritarėme žodžiams „arba specializuotas komitetas išvados nepateikė“. Čia gi buvo parašyta „specializuotas komitetas Europos reikalų komiteto nustatytu laiku išvados nepateikė“, tiesiog formuluotė kita. Idėjai iš esmės pritarta, tačiau kitaip suredaguota.
PIRMININKĖ. Galime pritarti Teisės ir teisėtvarkos komitetui ir jo redakcijai? Pritarta.
Užsienio reikalų komiteto siūlymas, pritarė ir Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Europos reikalų komiteto siūlymas, pritarta iš dalies.
Toliau B. Bradausko siūlymas. Nepritarta. Ar norite balsuoti? Nereikia, atsiima.
Užsienio reikalų komiteto siūlymas, pritarta iš dalies, Europos reikalų komiteto siūlymas, pritarta. Užsienio reikalų komiteto siūlymas – Statuto projekto 24 straipsnį keičiančio 18017 straipsnio 1 dalies redakcija. Teisės ir teisėtvarkos komitetas pritarė. Užsienio reikalų komiteto siūlymas – 18025 straipsnio 4 dalies redakcija, Teisės ir teisėtvarkos komitetas pritarė.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). 24-to.
PIRMININKĖ. Dabar Seimo nariai P. Gražulis, L. Talmontas, P. Gylys, K. Komskis, V. Bukauskas, P. Urbšys, V. Gapšys, A. Salamakinas, A. Stancikienė, N. Puteikis. Čia pasiūlymas pakeisti 206 straipsnio 5 dalį.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Aš noriu atkreipti dėmesį – yra du siūlymai. Komitetas pritarė vėlesniam 206 straipsnio 5 dalies papildymui.
PIRMININKĖ. Ten, kur yra P. Gražulio ir N. Puteikio?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Pritarė iš dalies, šiek tiek jį pakoregavęs, nes tai buvo susiję su ankstesniais siūlymais, kuriuos Seimo narys atsiėmė, dėl 49 straipsnio. Kadangi komitetas nepritarė anam straipsniui, nes ten bendros funkcijos, o čia yra speciali procedūra, kuriai komitetas patobulinęs pritarė.
PIRMININKĖ. Gerbiamasis pirmininke, jūsų komitetas pritarė P. Gražulio ir N. Puteikio siūlymui, tačiau nepritarė komandos – P. Gražulio, L. Talmonto, P. Gylio, K. Komskio, V. Bukausko, P. Urbšio, V. Gapšio, A. Salamakino, A. Stancikienės, N. Puteikio – siūlymui, taip?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip.
PIRMININKĖ. Kad būtų fiksuota. P. Gražulis sutinka, taip? Gerai. Ir mes taip pritariame. Dabar…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Tik iš dalies jį patobulinę.
PIRMININKĖ. Komitetai. Kaimo reikalų komitetas: pritarti iniciatorių pateiktam Seimo statuto projektui Nr. XIIP-367 ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti pagal Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas. Pritarta iš dalies. Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto panašus siūlymas, pritarta iš dalies, Sveikatos reikalų komiteto, pritarti iš dalies, Valstybės valdymo ir savivaldybių, pritarti iš dalies, Europos reikalų komiteto siūlymui pritarti iš dalies, Ekonomikos komitetui pritarti iš dalies, Audito komitetui pritarti iš dalies, Užsienio reikalų komitetui pritarti iš dalies, Žmogaus teisių komitetui pritarti iš dalies, Aplinkos apsaugos komitetui pritarti iš dalies, Biudžeto ir finansų komitetui pritarti iš dalies, Socialinių reikalų ir darbo komitetui pritarti iš dalies, Informacinės visuomenės plėtros komitetui pritarti iš dalies ir Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetui pritarti iš dalies.
Taigi apsvarstėme visus. Ačiū pranešėjui. Diskusijoje nebuvo niekas užsirašęs. Dabar po svarstymo vienas – už, vienas – prieš. P. Gražulis – už.
P. GRAŽULIS (TTF). Iš tikro svarstomos tam tikros pataisos, kurios susijusios daugiau su Europos Sąjungos pirmininkavimu. Aš norėčiau paprašyti, buvo kalbėta su Seimo Pirmininku, kadangi tai yra svarbus dokumentas, kad būtų taikoma skubos tvarka, ypatingos skubos tvarka, kadangi tikrai išnagrinėta, išanalizuota, daug kartų prie šio Statuto punktų grįžta. Todėl prašyčiau, kad Seimo Pirmininkas taikytų ypatingos skubos tvarką ir ne tik svarstytume, bet ir priimtume šias Statuto pataisas.
PIRMININKĖ. A. Stancikienė – prieš.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Tiesiog, Seimo Pirmininke, aš noriu jums pacituoti, kas mums išdalintoje išvadoje, kuri šiandien iš ryto, 25 d., yra užregistruota, yra parašyta prie tų pasiūlymų, kurių jūs tiesiog leidote sau net neteikti svarstyti. Čia galėčiau įvardyti, kad faktiškai beveik prie visų, 99 % yra tokių, kur Teisės ir teisėtvarkos komitetas parašo argumentuose „projektas tobulintinas atsisakant Seimo komitetų veiklą kaip tik reglamentuojančių straipsnių keitimo, todėl siūlymo formuluotė nedera su galiojančiomis Seimo statuto nuostatomis, struktūra ir logika“… Ir taip 99 %.
Jūs išgirskite, Seimo Pirmininke, nes čia niekur nešnekama… Aš jums adresuoju. Čia niekur nešnekama ir apie tuos, kad neva tai ne dėl to straipsnio pasiūlymas, nes visi puikiai supranta, kad jeigu komitetas pakeitė numeraciją, tai Seimo narių pasiūlymai, dėl kokio straipsnio jie buvo teikti, tuo labiau kad grįžta į svarstymo stadiją, tai su tokiu straipsniu automatiškai komitetas ir svarsto. Aš jums aiškinu, kad prie argumentų niekur neparašyta, kad nors vienas pasiūlymas pateiktas ne dėl to straipsnio, kuris neatitinka naujos numeracijos. Visur prie argumentų yra parašyta, kad siūlymo formuluotė nedera su galiojančio Seimo statuto nuostatų struktūra ir logika. Tai čia iš viso yra ne argumentas.
Aš manau, kad mes turėjome svarstyti labai labai svarbias nuostatas, pavyzdžiui, kad Teisės ir teisėtvarkos komitetas toliau pasilieka galimybę nagrinėti Seimo narių įstatymų projektų atitiktį Konstitucijai ir neleisti jų faktiškai nei pateikimo, nei svarstymo stadijos Seime. Taip yra apribojama Seimo narių įstatymų leidybos teisė. Mes jau žinome, kad ten 5 ar 6 Seimo nariai susirenka tame Teisės ir teisėtvarkos komitete ir leidžia sau nuspręsti.
Aš manau, kad toks Statutas yra labai ydingas, ir mes tas nuostatas, kurias Seimo nariai turėjo teisę registruoti, turėjome svarstyti. Šnekėti apie tai, kad čia kažkas kažkokių straipsnių neatitinka… Jeigu mes norime savo galias kokiu nors būdu šiame Seime įtvirtinti, galų gale atgauti, tai ir imkimės kokių nors ryžtingų žingsnių. Dabar ta pati Valstybės saugumo departamento ataskaita. Tai mes Seime ją svarstysime ar komitetuose kur nors uždarai?
PIRMININKĖ. Laikas, kolege! Balsuojame. Kas po svarstymo pritariate Seimo statuto dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto kai kurių straipsnių, dvidešimt septintojo1 ir dvidešimt aštuntojo skirsnių pakeitimo ir papildymo ir 56 straipsnio pripažinimo netekusiu galios projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 85 Seimo nariai. Už – 77, prieš nėra, susilaikė 8. Po svarstymo projektui Nr. XIIP-367(4) pritarta.
Prašom. Seimo Pirmininkas.
V. GEDVILAS. Aš I. Degutienei dėkoju už kantrybę. Jūs nepažeidėte nieko, jokių procedūrinių pažeidimų nebuvo, tiesiog jūs labai kantriai visiems Seimo nariams išaiškinote. Dėkoju jums.
Kitas dalykas dėl ypatingos skubos. Tikrai aš noriu, kad priėmimas įvyktų ketvirtadienį.
PIRMININKĖ. Ačiū. Iš tiesų mes priėmėme tam tikras pataisas, komitetas turėtų suredaguoti pagal nuostatas. Taigi manau, kad ketvirtadienį priėmimas įvyks.
Toliau posėdžiui pirmininkauja Seimo Pirmininko pavaduotojas K. Komskis.

17.01 val.
Suskystintų gamtinių dujų terminalo įstatymo 5, 10 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-613(2) (svarstymas)

PIRMININKAS (K. KOMSKIS, TTF). Kitas klausimas 2-3 – Suskystintų gamtinių dujų terminalo įstatymo 5, 10 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-613(2). Pranešėjas – Ekonomikos komiteto… Mačiau, gal A. Skardžius yra? R. Žemaitaičio nematau iš Ekonomikos komiteto. Bet, Kęstuti, tada iš karto gausi dvi ataskaitas, pateiksi komiteto nuomonę ir komisijos.
Prašom.
K. DAUKŠYS (DPF). Komisija svarstė ir pritarė. O komitetas svarstė ir pritarė su K. Daukšio, Z. Žvikienės, R. Paliuko, P. Narkevičiaus pataisa. Ir nepritarė R. Žemaitaičio pataisai. Tai viskas.
PIRMININKAS. Ačiū. Kęstuti, abi perskaitėte – ir komisijos, ir komiteto? Ačiū. Dabar diskusijos dėl viso. Užsirašė 3 Seimo nariai. D. Kreivys. Prašom. Prašom, Dainiau.
D. KREIVYS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, iš principo pritardamas įstatymo pataisai, kuri užtikrintų galimybes finansuoti terminalą, kartu norėčiau pabrėžti, kad minėta įstatymo pataisa man kažkuo primena buvusios krizės Šiaurės Amerikoje ir Europoje pasekmes, kada nuostoliai, kuriuos patyrė bankai, buvo socializuoti, o pelnas, kurį gavo iš (…) popierių, nauda, visas pelnas buvo privatizuotas. Panašiai išeina ir šiandien, kada naudą iš terminalo gaus tiek vartotojai, tiek įmonės, o visa našta kris ant elektros ir šilumos vartotojų. Todėl aš manau, kad prieš tai buvęs finansavimo variantas ir finansavimo modelis buvo daug geresnis ir socialiai daug teisingesnis. Todėl aš manau, kad jautrumas, ypač socialinis jautrumas, kurį nuolat demonstruoja kairioji dauguma, turėtų galioti ir šitoje vietoje. Nereikia stambių įmonių, kurios gaus didžiausią naudą iš to, atleisti nuo prisidėjimo prie tokių projektų. Ačiū.
PIRMININKAS. B. Vėsaitė.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, noriu pasakyti, kad ši įstatymo pataisa taiso buvusios Vyriausybės klaidas dėl 25 % taisyklės, kas akivaizdžiai pažeidžia Europos Sąjungos konkurencinę teisę. Be abejo, prieš Lietuvą jau pradėta notifikavimo procedūra. Aišku, tas naštos perkėlimas šilumos ir elektros energijos vartotojams irgi nėra labai saldus, bet galbūt šiek tiek taiso padėtį, nors abejonių dėl konkurencijos teisės dar išlieka. Šiaip jau trečiasis paketas, jo liberalizavimas ir alternatyvus dujų šaltinis iš tikrųjų turėtų mažinti kainas, tada visos įmonės turėtų labai jau savanoriškai imti dujas iš to šaltinio, kuris jas tiekia pigiausiai. Dabar, vėl perkeliant naštą ant elektros energijos ir šilumos vartotojų pečių, be abejo, nėra pats geriausias variantas ir vis dėlto neaišku, koks metodas bus pasirinktas. Kitas… Bet manau, kad vis tiek Europos Sąjungos teisės požiūriu tai yra geresnis variantas, negu iki šiol buvęs.
Iš kitos pusės, važinėjant po Lietuvą ir kalbant su verslininkais, jie kelia hipotezę, kad jie galėtų tapti terminalo akcininkais dėl perdavimo tarifo, tai yra 3,4 ct, kurį kiekvienas dujų vartotojas sumoka, taip pat ir šilumos vartotojai, ir elektros energijos vartotojai. Įvertinus tai, kad „Klaipėdos nafta“ yra ne vien valstybės akcijų turėtoja, ten apie 20 % akcijų yra privačių akcijų, tai reiškia, kad visi vartotojai tiems akcininkams pelnytai ar nepelnytai, greičiau nepelnytai, suneša kaip tos bitelės medų lėšas, kurios didina jų akcijų vertę. Tiesą sakant, įstatymas taiso vieną klaidą, bet neištaiso kitų klaidų. Aš, pripažindama, kad tas suskystintų dujų terminalas yra reikalingas Lietuvai kaip dujų tiekimo alternatyva, vis dėlto matau, kad prie šito įstatymo dar ne kartą teks grįžti, juo labiau kad premjeras pažadėjo, kad perdavimo tarifas netaps naujuoju dujų VIAP’u ir bus finansuojamas iš kitų šaltinių. Šiame etape, kad ištaisytume konservatorių ir liberalų valdžios klaidas, aš siūlau pritarti įstatymo projektui, bet, aišku, tai tik kelio pradžia. Dėkui už dėmesį.
PIRMININKAS. Kviečiame K. Masiulį.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikro reikalingas įstatymas, jisai stiprokai yra modifikuotas nuo tokio, koks buvo priimtas pereitą kadenciją. Tačiau su tom modifikacijom, matyt, reikėtų sutikti, nes taip yra ieškoma galimybių šitą įstatymą priimti tokį, kad nereikėtų konfliktuoti su Europos Komisija dėl konkurencijos pažeidimo.
Tačiau man kelia nerimą K. Daukšio pataisa, aš laikau ją neteisinga. Jeigu mes priimsime įstatymą su šita pataisa, tai išeis taip, kad už tam tikrą infrastruktūrą, o ji yra suskystintų dujų terminalas, visi tie, kas naudoja dujas, taps akcininkais, sumokės tapdami akcininkais. Aš suprantu tą logiką ir būtų galima apie tai kalbėti, bet juk suskystintų dujų terminalas nėra joks kitas objektas kaip infrastruktūros objektas. Tai jeigu mes naudojame dujas, naudojamės vamzdynais kaip visi vartotojai, mes netampame akcininkais. Jeigu mes naudojame Inčukalnio suskystintų dujų saugyklą, mes netampame tos saugyklos akcininkais. Kažkodėl šitai daliai jau reikia tapti akcininkais.
Aš manau, kad bet kokia infrastruktūra, kurią plėtoja mūsų visų labui, turi būti apmokama sumokant dujų kainą. Tai yra natūralu, yra natūralu, kad tam tikros infrastruktūros dalys yra pastatomos, vienos didina saugumą, kitos didina perdavimo saugumą, užžiedinimų būna ir panašiai. Saugumas yra visų vartotojų nauda, nors tai pabrangina naudojimą. Lygiai taip pat ir čia – šitas terminalas yra ir saugumo garantija, ir pigumo garantija, nes padidina konkurenciją. Tai yra visų vartotojų interesas. Ir nereikėtų dėl to galvoti, kad čia mes privalome tapti akcininkais. Aš bijau, kad tokiu būdu bus apskritai apsunkintas šito projekto įgyvendinimas, nes dabar reikės kiekvienam žmogui, kuris šildosi, pavyzdžiui, aš irgi šildausi dujomis, kiekvienam reikės skaičiuoti jo akcinį kapitalą, kas kiek akcijų gausime nuo to, kiek sukūrename dujų ir kokia dalis mūsų įmokų pateks į šitą suskystintų dujų terminalą. Manau, kad tai yra klaidinga iš principo pozicija.
Šiaip aš siūlau pritarti šitam įstatymui šitoje stadijoje, tačiau taisyti, nes manau, kad tai yra ydinga pozicija. Aš suprantu tą pačią filosofiją, bet ji, manau, yra ir ydinga. Tokiu pat būdu mes visi, kas pilamės benziną ir naudojame kitą terminalą, faktiškai seniai turėjome būti Būtingės terminalo savininkai. Kas daugiau važiuoja, tas turėjo būti didesnis savininkas. Aš manau, irgi neteisinga. Tas terminalas buvo reikalingas, infrastruktūra visų mūsų labui tarnavo, jinai buvo labai reikalinga, taip ir turėtume žiūrėti.
PIRMININKAS. Ačiū. Kviečiu K. Daukšį, nes be jūsų iš komiteto nieko nematau, nei A. Skardžiaus, nei R. Žemaitaičio. Yra dvi pataisos. Aišku, kas dabar pristatys? Iš jūsų nėra nei Z. Žvikienės, nei R. Paliuko, P. Narkevičiaus irgi nėra. (Balsai salėje) Artūrai, prašau ateiti ir pateikti komiteto nuomonę dėl pataisų. Yra pateikti du pasiūlymai. Ar turite?
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ne tą padavė.
PIRMININKAS. Dėl suskystintų gamtinių dujų.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, komitetas šiandien svarstė dvi pataisas. Tai dėl 3 straipsnio 3 dalies 1 punkto, kurią teikia Seimo narys R. Žemaitaitis. Tokia patinė situacija išėjo: už – 4, prieš – 4. Kadangi posėdžiui pirmininkavo ne pirmininkas, o posėdžio pirmininkas, todėl pataisai buvo nepritarta. Jeigu būtų buvęs pirmininkas, kuris buvo kitame posėdyje, be abejo, balsas būtų nulėmęs. Pirmininkas yra pataisos autorius. Todėl lieka jūsų teismui apsispręsti pritarti jai ar nepritarti. Pataisos esmė būtų tokia, kad praėjus penkerių metų laikotarpiui sutartys su paskirtuoju tiekėju sudaromos kasmet. Turbūt aiškesnio turinio negali būti.
PIRMININKAS. Ačiū, Artūrai. Nuomonė už – L. Graužinienė. Ar už visą? (Balsai salėje) Dėl kitų. Kas už šitą pataisą? K. Daukšys – už. Prašom.
K. DAUKŠYS (DPF). Iš tikrųjų šita pataisa reiškia, kad penkeriems metams būtų sudarytas ilgalaikis kontraktas, o po to kasmet būtų pratęsiamas. Aš manau, kad tai yra visiškai protingas pasiūlymas, kuris leidžia po tų penkerių metų pažiūrėti, kur vis dėlto galima įsigyti pigesnių dujų, kad nebūtų piktnaudžiaujama vienos įmonės veikla ir kad būtų galima pasirinkti. Tai yra labai svarbus dalykas.
PIRMININKAS. D. Kreivys dėl pataisos? Taip, prašau, Dainiau.
D. KREIVYS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, noriu priminti, kad ilgalaikiai kontraktai reikalingi, kad įmonė galėtų funkcionuoti, o kasmet sudaromas kontraktas tų galimybių jai neužtikrins. Taip pat noriu pasakyti, kad šitaip „Klaipėdos nafta“ yra įsipareigojusi pildyti tik 25 % viso kiekio, likęs kiekis ir toliau galės būti perkamas (…) rinkoje, jeigu ta kaina bus žemesnė ir jeigu bus naudinga mūsų vartotojams. Ačiū.
PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate R. Žemaitaičio pataisai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 87 Seimo nariai: už – 54, prieš – 19, susilaikė 14. Pataisai yra pritarta.
Taip pat A. Skardžius pristatys komiteto nuomonę dėl dar vienos pataisos. Prašom.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, taip pat pataisą teikia grupė Seimo narių: K. Daukšys, Z. Žvikienė, R. Paliukas ir P. Narkevičius. Pataisos esmė yra tokia, kad lėšos, kurios šiandien yra surenkamos per mokestį už dujų infrastruktūros kūrimą, būtų akcionuojamos, verčiamos į akcijas. Šiandien yra surinkta, žinia, 21 mln., buvo planuota 38 mln. Kai kas nemoka, o iš viso planuojama surinkti 200 mln. Šiai pataisai komitetas pritarė. Siūlau pritarti.
PIRMININKAS. Ačiū. Už pataisą – L. Graužinienė.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū. Manau, kad yra visai gera pataisa ir tai būtų šiokia tokia kompensacija žmonėms. Iš esmės visa terminalo statyba vėl krenta ant paprastų žmonių pečių. Pasižiūrėkime, kiek dėl to, kad statome terminalą, pabrangs dujų kaina tiems vartotojams, kurie tiesiogiai kūrena dujas.
Noriu priminti, kad kai kitokia forma gyventojai šildosi, per šildymo kainas mes jiems kompensuojame ir PVM, ir mokame kompensacijas, ir taip toliau. Taigi, ką sakė profesorius, nevisiškai taip yra teisingai paprastų vartotojų atžvilgiu. Noriu priminti, kad vartotojai, kurie kūrena dujas, taip pat yra garbingo amžiaus ir gyvenantys iš mūsų skiriamos pensijos. Todėl manyčiau, jeigu jie turės galimybę sukaupti akcijomis, bus nors šiokia tokia kompensacija, nes akcijos yra paveldimos ir taip toliau. Čia yra panašu. Turėjo valstybė panašią sistemą žemės ūkio srityje, ir manau, kad ten jokių keblumų dėl apskaitos nebuvo, kai pieno statytojai gavo akcijų iš perdirbimo įmonių privatizavimo. Tai nors kokia kompensacija tiems žmonėms, kurie už savo lėšas statys terminalą. Tai ne valstybė statys, o vis dėlto žmonės per savo įmokas statys šitą terminalą.
PIRMININKAS. Nuomonė prieš – A. Kubilius. Prašom.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš vis stebiuosi, kaip yra ieškoma pačių įvairiausių ir kartais fantastinių būdų, kaip kalbant apie terminalo svarbą daryti viską, kad to terminalo nebūtų arba kad juo naudotis būtų kiek galima sudėtingiau. Aš čia noriu tik priminti, kad ką tik ir socialdemokratai, ir „darbiečiai“ nubalsavo prieš savo Vyriausybės pasiūlymą dėl ilgalaikių kontraktų sudarymo, be abejo, dujos, per suskystintų dujų terminalą perkamos pagal trumpesnio laikotarpio kontraktus, bus brangesnės. Čia jau vienas dalykas padarytas.
Dabar bandymas siūlyti akcionuoti terminalo statybai surenkamus mokesčius, gerbiamieji kolegos, mano manymu, yra visiškas absurdas, nes tokiu atveju yra visiškai neaišku, kodėl nėra siūloma akcionuoti, pavyzdžiui, kitų dujotiekių vamzdžių, nes lygiai taip pat dujotiekių vamzdžių naudojimas yra apmokamas vartotojų įmokomis. Kodėl dabar siūloma šiuo atveju kurti kažkokį mechanizmą, kuris neaišku kur nuves, ir ypač statybos laikotarpiu, kai iš tikrųjų reikia nuoseklaus projekto įgyvendinimo, baigiamojoje stadijoje nedarant tokių ekvilibristikų, kurios tikrai gali sukelti labai daug neaiškumo ir sumaišties. Noriu dar kartą pasakyti, kad mes šio projekto atžvilgiu laikomės nuosekliai ir, atrodo, vieninteliai giname jūsų Vyriausybės pateiktą įstatymo projektą, neleisdami jo sugadinti tiek, kad terminalo nebūtų galima pastatyti.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate pataisai, kuriai yra pritaręs komitetas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Kolegos, komitetas pritarė.
Užsiregistravo 84 Seimo nariai, balsavo 83: už – 53, prieš – 20, susilaikė 10. Pataisai yra pritarta.
Prašau, Loreta, repliką.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū. Aš norėčiau buvusiam premjerui repliką pasakyti. Iš esmės tie žmonės, kurie tiesiogiai naudoja gamtines dujas šildymui, jau ne vieną kartą yra prisidėję ir prie trasų tiesimo, reikėjo mokėti pinigus, ir prie stočių statybos, ir t. t. Vis dėlto nėra taip, dar kartą pakartosiu, kad tiems, kurie gyvena valdiškuose butuose, privatizuotuose už čekius, iš esmės mes ir PVM lengvatas duodame šildymui, ir kompensacijas, ir visa kita. Taigi pagal Konstituciją visi žmonės turi būti lygūs, bet mes kažkaip juos visą laiką, svarstydami energetinius projektus, graduojame. Kokia nors teisybė turėtų būti.
PIRMININKAS. K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, mes visi vartojame elektrą, visi. Tenai yra VIAP’as. Manau, kad dabar pagal tą pačią logiką mes įpareigokime tapti visus mus akcininkais tų vėjų jėgainių, kurios gyvena iš VIAP’o, saulės jėgainių, ypač saulės jėgainių, kurios gyvena iš VIAP’o, ir lygiai taip pat Elektrėnų 9-ojo bloko savininkais, nes jis irgi gauna subsidijas iš VIAP’o. Lygiai taip pat yra subsidijuojama dar daugelis kitų veiklų, aš siūlau, vadovaudamasis ta pačia logika, nepatingėti socdemams būti socialistiškiems ir padaryti mus visus savininkais daugelio kitų įmonių ir tokiu būdu nusavinti kapitalą, kuris šiuo atveju yra valstybinis.
PIRMININKAS. J. Kairys, paskui K. Daukšys.
J. RAZMA (TS-LKDF). J. Razma, o ne Kairys.
PIRMININKAS. Atsiprašau, pagalvojau, paskaičiau.
J. RAZMA (TS-LKDF). Pagal pirmininko sėdėjimą, taip, stoviu kairėje, viskas gerai.
PIRMININKAS. Gerai.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš atkreipčiau dėmesį, kad tos dvi balsuotos pataisos buvo prieš Vyriausybės poziciją, tą poziciją šiandien dar kartą gynė Ekonomikos komiteto posėdyje dalyvavęs energetikos ministras. Mes ramiai balsavome kitaip, nors už tokių svarbių strateginių projektų įgyvendinimą, be abejo, pagrindinė atsakomybė tenka Vyriausybei, o ne Seimo nariams. Tokiu atveju, jeigu jau taip atsitiko, aš prašyčiau iki priėmimo gauti Vyriausybės išvadą dėl to projekto pavidalo, kuris liko po svarstymo.
PIRMININKAS. K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Aš nesuprantu, kodėl čia dešinėje pusėje tiek daug problemų. Įtariu, kad jūs per daug gerai pažįstate tuos 20 % akcininkų, kuriems norėjote padovanoti mažiausiai 30 mln. Jeigu tai yra pagrindinė priežastis, tai pateikite mums, mes patys pažiūrėsime. Pirmas dalykas.
Antras dalykas. Visi juk suprantame, kad dėl objekto struktūros yra labai gerai, bet jūs nepamirškite, kad mes statome naują, jis dar jokių paslaugų neduoda. Natūralu, kad jeigu iš žmonių paimate pinigus, jie gali būti akcininkais. Aš nekalbu apie tuos objektus, kurie jau yra.
Ir trečias dalykas. Tas objektas daro biznį. Kaip jūs sakote, kad tik saugumui, niekas neneigia terminalo naudos, kad jis turės būti, bet aš manau, kad jis kartu turi būti ir naudingas Lietuvai, o ne tik tam, kad būtų. Tai ko šiuo atveju bijoti privačių akcininkų, kurie patys suvartoja tas dujas, dar jų negaudami iš to terminalo? Aš šito dalyko nesuprantu, kas čia trukdo. Nebent iš tikrųjų per daug gerais ten galbūt akcininkų draugais esama dabar.
PIRMININKAS. R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji, tokį mechanizmą mes esame matę. Susmulkinate neaiškiu pagrindu akcijas, jas išdalijate, o paskui protingi vyrukai jas supirks. Ne vieną kartą taip buvo. Ir neslėpkite čia savo galų, nes vargingųjų gynimo jau nebus. Tiesiog turėsime dar vieną vartotoją, kuris supirks visas akcijas. Taip jau buvo, mes perėjome šituos etapus ir žinome, kaip prichvatizacijos modeliai veikia. Tai yra tipiškas prichvatizacijos modelis. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Kolegos, dabar motyvai dėl viso. Už – K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Dabar aš jau nežinau, kiek aš norėsiu palaikyti šį įstatymą. Užsirašiau už posėdžio pradžioje, tikėdamasis, kad čia vis dėlto vyrauja racionalus protas bent jau socialdemokratų pusėje. Dabar aš tuo labai stipriai suabejojau, nes jie patys verčia savo energetikos ministrą, kitaip aš negalėčiau pavadinti, nes energetikos ministras iš tikro teikia pataisas, kurios leistų statyti terminalą. Dabar mes darom viską, kad jo nebūtų, kad nebūtų galima skolintis, kad būtų užkirstas kelias skolinimuisi, kad administravimo našta užgultų šitą įmonę milžiniška, kai reikės kiekvieną Joną Jonaitį, kuris suvartoja dujų šildymui, paversti akcininku, tuo būdu padidėtų skolinimosi ir kitokios rizikos. Kiek daug socdemai kalbėjo apie tai, kad dujų terminalas reikalingas, ir dabar viską šluojate vienu kartu. Jums to terminalo nereikia, nes jūs pasisakėte prieš savo ministro poziciją ir kardinaliai prieš visas ministro pozicijas. Galbūt jūs čia žiovaujate, galbūt nežinau, ką jūs veikiate, bet jūs kardinaliai griaunate savo ministro ir premjero išsakytas pozicijas. Jeigu jūs griaunate, tai yra jūsų pozicija, bet jeigu tai yra partijos pozicija, tada aš manau, kad ir šiuo atveju šis energetinio objekto pavyzdys rodo socdemų vykdomą dviveidišką poziciją. Viena vertus, jie kalba vienaip, o daro kitaip. Padarėte viską, kad šio objekto nebus, šie sprendimai dabar jį griauna.
PIRMININKAS. Motyvai už – K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Tokia apokaliptinė kalba, kad reikia šiek tiek suprasti, apie ką šnekame. Gerbiamasis Kęstuti, ir dabar „Lietuvos dujos“ vykdo visų pinigų, sumokamų tų 7 ct apskaitą, nepaisant to, ar jūs norite, ar nenorite. Pirmas dalykas.
Antras dalykas. Ir pagal tai bus galima (…) labai puikiai. Antras dalykas. Tai visiškai netrukdo terminalo statybai. Ką jūs šnekate, kad niekas nepastatys? Pastatys, jūs galbūt būtumėte nepastatę, o čia pastatys, šita Vyriausybė sugebės sutvarkyti tą terminalą, jis veiks ir bus pigesnės dujos. Aš suprantu vieną paprastą dalyką, kad galbūt jūs ne visai supratote, dėl ko tos pataisos, galbūt jums kas nors neteisingą informaciją pateikė. Ar jūs iš tikrųjų tiek nesuprantate? Iš esmės nei skolintis netrukdo, kadangi skolintis yra normalu, skolą galima gauti, netrukdo kitiems dalykams tas akcionavimas, jokių techninių galimybių nebus prarasta. Aš jums pasakysiu dar daugiau. Ko gero, kai priimsime šitą įstatymą, valstybė ras pinigų, kaip tą 150 mln. pasidėti iš kitur. Aš dar kartą sakau, 20 % dabartinių akcininkų, jeigu mes šios pataisos nepriimsime, turės 30 mln. naudą. Šitas dalykas irgi labai aiškiai matyti.
PIRMININKAS. Kolegos, aš manyčiau, reikia balsuoti.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, klausimas labai svarbus, kad būtų daugiau laiko pasiruošti atsakyti Vyriausybei, aš frakcijos vardu prašau pertraukos iki kito posėdžio.
PIRMININKAS. Kolegos, prašome balsuoti dėl pertraukos. (Balsai salėje) Kolegos, balsuosime.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Dėl vedimo tvarkos!
PIRMININKAS. Andriau, viskas gerai. Kolegos, dėl pertraukos yra teisėtas prašymas. Prašom balsuoti. Kas pritariate, kad būtų skelbiama pertrauka, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Iki kito posėdžio, kolegos, kuris bus ketvirtadienį.
Užsiregistravo 83 Seimo nariai, balsavo 83: už – 29, prieš – 30, susilaikė 24. Aišku, užtenka, kad būtų skelbiama pertrauka.
Kolegos, dar kartą A. Kubilius. Prašom.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Mes prieš tai siūlėme ir siūlome toliau priimti sprendimą dėl Vyriausybės išvadų. Taip pat aš siūlau, kad į antrąją svarstymo dalį, tai yra ketvirtadienį, prieš Seimui galutinai apsisprendžiant po svarstymo, būtų pakviestas Ministras Pirmininkas ir ministras ir atsakytų, kokia yra Vyriausybės pozicija. Čia pat Seimo posėdyje. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Kolegos, prašom balsuoti. Kas pritariate, kad būtų prašoma Vyriausybės išvados, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 84 Seimo nariai, balsavo 84: už – 38, prieš – 14, susilaikė 32. Neprašoma Vyriausybės išvados.
Kolegos, einame prie kito klausimo. Aš manyčiau, dėl premjero ir ministro apsitars Seniūnų sueiga arba yra kita statutinė norma, kaip juos pakviesti.
2-4 klausimas… Atsiprašau, dar… Prašau. B. Bradauskas.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, šiandien kaip tik teko kalbėti frakcijoje su Ministru Pirmininku šiuo klausimu, ir Vyriausybė yra pasirengusi priimti sprendimą – toliau neberinkti lėšų iš gyventojų šio terminalo statybai. Todėl labai aktualu, kad dėl tų surinktų 30 mln. nebūtų tokios nelygybės – iš vienų ėmėme, iš kitų – ne. Todėl yra labai tvarkingas pasiūlymas, kad tie, kurie sumokėjo, gautų akcijas, o paskui, gerbiamasis Rimantai, kiekvienas su savo turtu daro, ką nori, arba jis parduos, arba neparduos, arba laikys, bet būtų atkurta teisybė tų, kurie jau sumokėjo, atžvilgiu.

17.33 val.
Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 19, 29, 31 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-3951(4) (svarstymas ir priėmimas)

PIRMININKAS. Kolegos, 2-4 klausimas – Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 19, 29, 31 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-3951(4). Pranešėja – K. Miškinienė, Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininkė. Prašom.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, birželio 14 d. Socialinių reikalų ir darbo komitetas savo posėdyje svarstė minėtą projektą, atsižvelgė į pasiūlymus ir pritaria patobulintam įstatymo projektui, kuriuo siekiama efektyviau, racionaliau naudoti Valstybės socialinio draudimo fondo nereikalingą turtą.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, yra užsirašęs tik vienas – A. Sysas. Kolegos, gal galime pritarti bendru sutarimu? Galime bendru sutarimu. Algirdas neprašo kalbėti. Kolegos, ačiū. Priimta po svarstymo.
Yra siūloma ypatingos skubos tvarka šitą sprendimą dėl Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 19, 29, 31 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto priimti. Kolegos, ar galime pradėti priėmimo procedūrą? Galime. Ačiū. Prašom balsuoti. Kas… Atsiprašau, kolegos, iš viso yra keturi straipsniai.
Ar galime pritarti 1 straipsniui? Galime. Ačiū. Priimtas. Ar galime pritarti 2 straipsniui? Priimtas. Ar galime, kolegos, 3 straipsniui pritarti? Pritarta. Ir 4 straipsnis. Ar galime pritarti? Pritarta.
Kolegos, ar galime už visą balsuoti? Balsuojame. Kas pritariate sprendimo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Kolegos, iš tiesų turi dalyvauti 71 Seimo narys. Prašom. Tikrai įstatymas nesukėlė didesnių diskusijų, prašom balsuoti.

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 75 Seimo nariai, balsavo 73: už – 69, prieš nėra, susilaikė 4. Sprendimo projektas yra priimtas. (Gongas)

17.37 val.
Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4054(3) (svarstymas ir priėmimas)

Darbotvarkės 2-5 klausimas – Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4054(3). Pranešėja – K. Miškinienė, Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininkė.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, čia susijęs įstatymo projektas, kuriuo siūlome, kad įstatymas įsigaliotų nuo 2013 m. rugsėjo 1 d.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjai. Kolegos, jokių pasiūlymų nėra, ar galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Ačiū, kolegos. Seimo Pirmininkas siūlo priimti ypatingos skubos tvarka. Ar galime, kolegos, pritarti? Galime.
Kolegos, pastraipsniui. Yra du straipsniai. Ar galime pritarti 1 straipsniui? Galime. Ačiū. Ar galime pritarti 2 straipsniui? Ačiū. Pritarta.
Kolegos, prašom balsuoti. Kas už sprendimo projekto priėmimą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 76 Seimo nariai, balsavo 76 Seimo nariai: už – 74, prieš nėra, susilaikė 2. Sprendimo projektas (Nr. XIP-4054) yra priimtas. (Gongas)
Kolegos, einame prie rezervinio pirmo klausimo. Kadangi, kaip žinote, mes balsavome, bet kol nebuvo Teisės departamento išvados, mes jį įrašėme į rezervą. Jau dabar yra išvada.

17.40 val.
Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo 19 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-770 (pateikimas)

Rezervinis pirmas – Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo 19 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-770. Pranešėjas – B. Bradauskas. Prašom. Nematau. Yra daugiau… Broniau, prašau. Yra, ateina kolega. Išvada tikrai yra, mes matome. Jeigu kas, galime, jeigu reikės, padalinti. Rezervinis – dėl Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, koalicijos taryboje buvo sutarta kaip kompromisą teikti PVM lengvatas atšaldytai mėsai ir šviežiai mėsai, taip pat viešbučių paslaugoms. Mes registravome šį įstatymo projektą. Aš manau, daugiau galbūt neaiškinsiu, nes klausimų nėra. Jeigu kas nors klausite, tai galėsiu atsakyti. Ačiū.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti vienas Seimo narys. V. Bukauskas. Prašom.
V. BUKAUSKAS (DPF). Sakykite, gerbiamasis pranešėjau, o tvenkinių žuvims nenumatote?
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Be abejo, ankstesniam PVM lengvatų įstatyme buvo ir tvenkinių žuvims. Aš manau, kad reikėtų grįžti prie šio klausimo svarstymo, nes žuvų augintojams tai bus truputį ne visai gerai. Nes jeigu mėsa atpigs, žuvį ir taip vangiai perka, todėl tvenkininės žuvininkystės reikalams to irgi reikėtų. Bet tai, aš manau, galbūt kitų metų dalykai.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į visus klausimus. Motyvai dėl viso. Už ir prieš nėra užsirašiusių. Gal galime, kolegos, pritarti bendru sutarimu? Balsuojame. Prašom balsuoti. Kas pritariate sprendimo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 78 Seimo nariai. Balsavo 77 Seimo nariai: už – 59, prieš – 4, susilaikė 14. Po pateikimo projektui yra pritarta. Kolegos, yra siūlomas pagrindinis vienintelis komitetas – Biudžeto ir finansų komitetas, svarstymas – pavasario sesijoje. Kolegos, ar galime bendru sutarimu? Ačiū. Pritarta.

17.43 val.
Viešųjų įstaigų įstatymo 4, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 13, 15, 16, 17, 18 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4805(2), Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 17, 19 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4806(2) (svarstymas)

Kolegos, 2-6a klausimas – Viešųjų įstaigų įstatymo 4, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 13, 15, 16, 17, 18 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4805(2). Pranešėja – L. Graužinienė. Svarstymo stadija. Audito komitetas.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Gal galima, pirmininke, ir lydimąjį iš karto?
PIRMININKAS. Taip, prašom, iš karto pateikite abudu, nes tikrai pataisų nėra.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Audito komitetas atidžiai svarstė Viešųjų įstaigų įstatymą, teikia savo pataisymus atsižvelgdamas į Teisės departamento pastabas. Priėmė sprendimą pritarti bendru sutarimu.
Lydimasis Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymas. Audito komitetas atsižvelgė į pastabas, kurios buvo pasakytos dėl atitikties Konstitucijai, ką pažymėjo ir teisininkai, ir papildomi komitetai, ištaisė tuos prieštaravimus ir po pataisų daugiau pastabų dėl atitikties Konstitucijai neturime. Pritarta bendru sutarimu. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Kviečiame A. Mitrulevičių, Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto narį, pateikti iš karto abudu – 2-6a ir 2-6b, nes iš tiesų jie yra lydimieji.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė, ir komiteto būtų sprendimas ir pasiūlymas siūlyti pagrindiniam komitetui įstatymo projektą Nr. XIP-4805 atmesti.
Argumentai: pirma, atsižvelgti į Seimo kanceliarijos Teisės departamento, specialiųjų tarnybų tyrimo pastabas. Antra, Seimas 2013 m. gegužės 7 d. plenariniame posėdyje pritarė Seimo Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadai dėl Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 17, 19 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. XIP-4806, kuris lydi įstatymo projektą Nr. XIP-4805, prieštaravimo Lietuvos Respublikos Konstitucijai. Balsavimo rezultatai – bendru sutarimu.
Komitetas taip pat buvo papildomas, svarstė lydimąjį Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 17, 19 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą. Komiteto sprendimas – siūlyti pagrindiniam komitetui įstatymo projektą Nr. XIP-4086 atmesti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento, Specialiųjų tyrimų tarnybos pastabas, Seimo Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadą dėl galimo prieštaravimo Lietuvos Respublikos Konstitucijai. Balsavimo rezultatai – pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Kolegos, kadangi užsirašęs už kalbėti yra tik R. Šimašius, kurio nematau, ar galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo? Galime. Kolegos, abiem.
Seimo Pirmininkas siūlo priimti ypatingos skubos tvarka. Ar galime, kolegos, pritarti? Galime. Ačiū.

17.47 val.
Viešųjų įstaigų įstatymo 4, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 13, 15, 16, 17, 18 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4805(2) (priėmimas)

Prašom, 2-6a – Nr. XIP-4805. Pastraipsniui.
1 straipsniui galima pritarti? Ačiū. Pritarta. 2 straipsniui galima pritarti? Ačiū. Pritarta. 3 straipsniui galima pritarti? Galima. Ačiū. Pritarta. 4 straipsniui galima pritarti? Pritarta. 5 straipsniui galime pritarti? Pritarta. 6 straipsniui galima pritarti? Pritarta. 7 straipsniui ar galima pritarti? Pritarta. 8 straipsniui galima pritarti? Ačiū. Pritarta. 9 straipsniui galima pritarti? Pritarta. 10 straipsniui galima pritarti? Pritarta. 11 straipsniui galime pritarti? Pritarta. 12 straipsniui galime pritarti? Visiems klausimams yra pritarta.
Kolegos, prašom balsuoti už viso sprendimo projekto priėmimą. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 72 Seimo nariai. Balsavo 71: už – 69, prieš nėra, susilaikė 2. Kolegos, įstatymo projektui Nr. XIP-4805 yra pritarta. (Gongas)

17.49 val.
Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 17, 19 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4806(2) (priėmimas)

2-6b klausimas – Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 17, 19 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymas. Taip pat liko priėmimas.
Pastraipsniui. Ar galime 1 straipsniui pritarti? Galime. Priimta. Ar galime 2 straipsniui pritarti? Pritarta. Ar galime 3 straipsniui pritarti? Galime. Pritarta.
Prašom balsuoti už visą. Kas pritariate šiam įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 74 Seimo nariai. Balsavo 73 Seimo nariai: už – 72, prieš nėra, susilaikė 1. Projektas Nr. XIP-4806 priimtas. (Gongas)

17.50 val.
Žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo laikinojo įstatymo 4 ir 6 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-560(2) (svarstymas)

Kolegos, 2-7 klausimas – Žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo laikinojo įstatymo 4 ir 6 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-560. Pranešėjas – K. Starkevičius, Kaimo reikalų komitetas. Prašom.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Labas vakaras, gerbiamieji kolegos. Kaimo reikalų komitetas kaip pagrindinis šių metų birželio 19 d. posėdyje pritarė komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Balsavimo rezultatai: už – 9, susilaikė 1.
Šio įstatymo projektu siūloma apriboti galimybę apeiti nuo 2006 m. liepos 27 d. galiojančią nuostatą, kad bendras vieno asmens turimos žemės ūkio paskirties žemės plotas negali viršyti 500 ha, skatinti žemės valdų struktūrų gerinimą ir žemės naudmenų naudojimą pagal paskirtį.
Komitetas įvertino Lietuvos agrarinės ekonomikos instituto analitinę informaciją. Ji jums yra išdalyta kaip papildoma medžiaga. Taip pat svarstė Seimo kanceliarijos Teisės departamento, STT, Lietuvos notarų rūmų, Žemės ūkio rūmų, Lietuvos verslo darbdavių konfederacijos, Agroreikalų komiteto, Lietuvos žemės savininkų sąjungos, Žemės ūkio bendrovių asociacijos, uždarosios akcinės bendrovės „Cestos maistas“, atskirų ūkininkų, investuotojų forumo pasiūlymus. Pagal kai kuriuos iš šių pasiūlymų komitetas patobulino Vyriausybės parengtą įstatymo projektą. Pasiūlymams, susijusiems su šiuo metu nustatyto 500 ha maksimalaus leistino turėti nuosavybės žemės ūkio paskirties žemės ploto keitimu, komitetas nepritarė ir siūlo jo nekeisti. Kolega Seimo narys B. Pauža pateikė du pasiūlymus, kuriems komitetas nepritarė. Po svarstymo komitete pastabų ir pasiūlymų nėra gauta, todėl siūlau pritarti patobulintam įstatymo projektui po svarstymo.
PIRMININKAS. Kolega, iš karto pristatėte ir pataisas, kurioms buvo nepritarta. Kolegos, vis tiek yra nusistovėjusi tokia tvarka, kad pirma kalba diskusijoje, o po to vis dėlto grįšime prie pataisų. Prašom, E. Jonyla diskusijoje. Ruošiasi M. Bastys.
E. JONYLA (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, mielieji kolegos, pagal šiuo metu galiojantį Žemės ūkio paskirties žemės įstatymą yra nustatyti maksimalūs įsigyjamos iš valstybės žemės kiekiai: fiziniams asmenims – 300 ha, juridiniams asmenims – 200 ha, tačiau asmuo negalėtų įsigyti daugiau nei 500 ha žemės. Tačiau pastaruoju metu matomos tendencijos, kad asmenys siekia nuosavybės teise valdyti didesnius nei įstatymo leidžiama maksimalius žemės plotus. Tai daroma sujungiant įmones, taip pat padidinant vieno juridinio asmens valdomą žemės plotą, taip didinant plotą, arba po maksimalų plotą įsigyja kiekvieno šeimos nario vardu.
Kaip konstatuoja Lietuvos agrarinis institutas, šiuo metu Lietuvoje yra 430 didesnių nei 500 ha ūkių. Jie sudaro 0,22 % visos šalies ūkių skaičiaus, tačiau jie valdo 17,7 % viso žemės ūkio naudmenų ploto. Susidariusios grupės, pavyzdžiui, viena daugiau kaip 30 juridinių asmenų, yra privatizavusios beveik 13 tūkst. žemės plotų. Jeigu ir toliau bus tokios galimybės, gali likti nepasiekti valstybės tikslai tinkamai plėtoti žemės ūkio verslą, skatinti sąžiningą konkurenciją žemės ūkyje, neleisti monopolizuoti gamybos.
Agrarinio instituto apklausos duomenimis, dauguma organizacijų ir apklaustų asmenų nori matyti smulkius ir vidutinius žemės savininkus. Buvo pasirinkta 500 ha riba. Verda karštos diskusijos, ypač per komiteto organizuotus klausymus. Iš esmės Žemės ūkio ministerija suderino daugybę pasiūlymų, pastabų, kurioms pritarė ir komitetas. Pagrindinė nesutarimo vieta – nėra sutarimo su Bendrovių asociacija dėl ribojimo – 500 ha veiklai.
Objektyvumo dėlei būtina pasakyti, kad bendrovės, būdamos savo statusu panašios, veiklą vykdo skirtingą. Kai kurios užsiima ne tik žemės ūkio veikla, bet ir žemės komercija, išeina net ir į Varšuvos biržą, todėl negalime nesutikti su Lietuvos žemės ūkio bendrovių asociacijos nuomone, kad nėra pasiruošta priimti sisteminių nuostatų dėl ateities ūkio formavimo.
Kokiems ūkiams taikoma pirmenybė, ką daryti su tomis bendrovėmis, kurios dirba sąžiningai – užsiima tik žemės ūkio produktų gamyba, valdo 2–3 tūkst. ha žemės, iš jų – apie 500 ha nuosavos žemės, turi prisiimtus Europos Sąjungos ir bankinius įsipareigojimus, sukūrė techninę gamybinę bazę, gyvulių bandas ir sukūrė daug darbo vietų kaime? Žemės ūkio ministerijos pozicija – kad nuosavybės neturėjimas neužkerta kelio gamybos vystymui. Jų manymu, pirmiausia reikia sutvarkyti šiuos saugiklius. Komiteto nuomonė tokia pati – sutvarkykime saugiklius. Tačiau kartu turime rudenį grįžti prie to paties klausimo, nes bendrovės turi žinoti ir planuoti savo ateitį. Kol kas valstybės strategija žemės ūkio srityje ir toks politinis sutarimas – taikyti 500 ha plotą. Tokiam pasiūlymui iš esmės pritarė ir Šeimos ūkininkų sąjunga, Žemės savininkų asociacija, tam pritarė ir žemdirbių suvažiavimas. Taigi siūlau palaikyti komiteto sprendimus. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. M. Bastys. Laikas jau paleistas, Mindaugai, kalbėsite truputį trumpiau.
M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iš esmės svarstome labai aktualų, labai svarbų klausimą. Yra iniciatyva kolegų, kurie, kalbėdami apie saugiklius, išvis kalba apie tai, kad užsienio piliečiams ir kitiems asmenims būtų pratęstas draudimas pirkti žemės ūkio paskirties žemę Lietuvoje. Šis įstatymas turėtų kažkuria prasme pakeisti tą draudimą būtent saugikliais. Visi turbūt puikiai suprantame, kad papildomai išsiderėti, kad būtų draudimas parduoti žemės ūkio paskirties žemę užsienio piliečiams nuo 2014 m., vargu ar šiandien yra įmanoma. Todėl ir yra labai aktualu, kad šitas, pavadinkime, Žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo įstatymas, kuris vis dar vadinamas laikinuoju, ir suponuotų visus saugiklius, kurie pakeistų besibaigiančią draudimų sutartį, kuri baigsis 2014 m.
Kaip jau buvo pristatyta, įvairios valstybės šį klausimą sprendžia savo būdais. Ir Vokietija, ir Lenkija, ir Austrija, ir kitos valstybės iš tiesų yra nustačiusios tam tikrus reikalavimus, taiko tam tikrus įstatymuose nustatytus saugiklius, kuriais gina vietoje dirbančius ūkininkus.
Ar šitas įstatymas tikrai numato visus saugiklius, dėl kurių mes galėtume pasakyti mūsų ūkininkams, kad jums tikrai yra sudarytos visos sąlygos toliau stiprinti ūkius, toliau didinti konkurencingumą? Šiandien turiu pasakyti, kad ir tas patobulintas projektas, kurį tobulino komitetas, vis dėlto neatsako į tuos klausimus, kuriuos aš keliu.
Deja, turiu pripažinti, kad aš negaliu balsuoti už šį įstatymą. Aš siūlau įstatymą tobulinti, kitaip tariant, grąžinti Vyriausybei tobulinti, kad tie saugikliai, ginantys mūsų ūkininkus, žemės ūkio bendroves, būtų daug stipresni, kadangi konkurencinėje kovoje, kuri šiandien yra tikrai nevienoda… Jūs puikiai suprantate, kad senbuvių tiesioginės išmokos yra tris kartus didesnės, nei mūsų žemdirbiai gauna. Naujuoju 2014–2020 m. laikotarpiu tos išmokos taip pat bus kelis kartus didesnės, nei gauna mūsų ūkininkai. Būtent šia prasme ir mūsų saugikliai turi būti daug stipresni.
Siūlyčiau kolegoms šiam įstatymui nepritarti. Manau, kad jau rudenį Vyriausybė galėtų ateiti su patobulintu įstatymu, kuris galėtų daug geriau spręsti mūsų žemdirbių ateities klausimus, kai mes kalbame apie žemės įsigijimą. Aš tikrai nepritariu liberalams, kurie kalba apie žemę, kad tai yra laisvas kapitalo judėjimas, pirmiausia dėl žemės pardavimo turi apsispręsti būtent savininkas. Tuo klausimu yra pasisakęs ir Konstitucinis Teismas. Konstitucinis Teismas pasisako taip, kad būtina racionaliai naudoti gamtos išteklius, tarp jų ir dirbamą žemę. Būtent dirbama žemė taip pat yra išskirtinis mūsų turtas, kurį turime ypač saugoti. Dėkoju, kolegos.
PIRMININKAS. Kviečiu A. V. Patacką dalyvauti diskusijoje.
A. V. PATACKAS (DKF). Šiaip esu gan tolimas nuo žemės ūkio, ne aš čia turėčiau stovėti, tačiau vis dėlto „žemė“ yra mums ypatingas žodis, aš vis bandau priminti, kad mums, lietuviams, žemė yra visai kas kita negu kitoms tautoms, klajokliškoms tautoms. Esame labai sėsli tauta ir t. t. Taigi žemė yra ne vien ekonominis dalykas, žemė yra ir mentalinis. Todėl aš manau, kad kiekvienas turime teisę pasakyti kažką šiuo klausimu.
Tai, kas dabar yra daroma, apsileidimo pavyzdys. Mes kelis kartus atidėliojame tą datą, atidėliojimai nepadeda. Greitai artėja 2014 m., ir mes būsime priversti pasirinkti, ar ir toliau su labai silpnais saugikliais Lietuvos žemės vis mažės, aš turiu galvoje pardavimą užsieniečiams, ar mes vis dėlto sugebėsime apginti. Noriu priminti, gal kai kam čia atrodys per daug tolimi laikai, bet kažkada Baltų žemės ovalo ilgasis skersmuo buvo 2 tūkst. km, nuo Elbės iki Volgos–Okos, o trumpasis 800–900 km. Tai mes esame dabar sumažėję iki 1/7 dalies kartu su latviais, kur mūsų protėvių buvo gyventa. Nors tai yra labai tolimi laikai, bet neužmirškime šito. Mes praradome tas 6/7, galima sakyti, be ypatingo pasipriešinimo, vos ne savanoriškai. Čia galima prisiminti istoriją ir t. t.
Trumpai šnekant, pavyzdį reikia imti ne iš Vokietijos ar Danijos ir kitų senų Europos Sąjungos šalių, o iš mūsų kaimynų. Ir čia Agrarinės ekonomikos instituto pažymoje aš pasigendu, kokia situacija yra Lenkijoje, kokia situacija yra Vengrijoje. Vengrija yra šalis, kuri radikaliausiai sprendžia žemės klausimą, ir jos patirtis būtų neįkainojama. Pageidavimas būtų, jeigu šitas siūlymas, šie saugikliai bus atmesti, kad būtinai būtų pateikta Vengrijos patirtis šiuo labai opiu klausimu. Tai tiek.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjams. Kolegos, dabar pasiūlymai. Kadangi K. Starkevičius jau pristatė, pirmam pasiūlymui yra komiteto nuomonė nepritarti. Seimo nario B. Paužos. Ar sutinkate su komitetu? Nesutinkate. Tada prašom pristatyti savo. B. Pauža.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, mano pasiūlymas yra štai koks: visų saugiklių tikslas yra sugriežtinti žemės pardavimą. Ir mano pasiūlymo tikslas yra toks. Šiuo metu perleidimo sandorį tvirtina notaras. Aš siūlau, kad šitą sandorį tvirtintų notaras, gavęs Nacionalinės žemės tarnybos teritorinio skyriaus pažymą apie žemę įsigyjančio asmens ir su juo susijusių asmenų nuosavybės teise valdomą žemės ūkio paskirties žemės plotą. Man atrodo, kad šitas pasiūlymas yra labai svarbus, nes notarai paprastai ne visus dalykus pajėgūs įvertinti, ir taip išeina, kad kartais patvirtinami tie sandoriai, kurie viršija mūsų įstatymų nustatytas normas. Prašyčiau pritarti šitam pasiūlymui.
O antras pasiūlymas, tai po to…
PIRMININKAS. Ne, ne, prašom, kadangi už kiekvieną pataisą balsuosime. Pataisą palaiko M. Bastys. Prašom.
M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš labai trumpai. Iš tiesų Broniaus siūlymas… Kadangi jis stiprina tuos saugiklius, ši pataisa stiprina žemės ūkio paskirties žemės pirkimo ir pardavimo kontrolę, būtent dėl to principo aš ir pritariu šiam pasiūlymui, nors, kaip aš jau kalbėjau diskusijų metu, tų saugiklių daug daugiau pasigendama. Šitas principas, ką siūlo Bronius, be abejo, šiek tiek taiso situaciją. Dėkoju.
PIRMININKAS. Prieš pataisą – K. Starkevičius. Prašom.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš iš tikrųjų dėkoju kolegai Broniui už pataisą ir už norą sustiprinti šį įstatymą saugikliais, tačiau ši pataisa perteklinė. Ir dėl ko, aš pasakysiu. Čia yra iškilusi grėsmė dėl juridinių asmenų. Nes šiuo atveju fiziniai asmenys… Kaip žinome, yra registras ir galima nustatyti, kiek kas žemės turi. O štai su akciniu kapitalu yra problemų. Šiuo įstatymu mes pradėsime kurti ir bazę. Iš tikrųjų išskaidymas atsakomybės – Nacionalinė žemės tarnyba, notaras, aš manau, nesustiprins atsakomybės, bet ją išskaidys. Ar šiuo atveju atsakys notarai, jeigu jie patvirtins sandorius vieno asmens, juridinio ar fizinio, jeigu jis turi daugiau negu 500 ha? Juo labiau šiuo metu Nacionalinė žemės tarnyba irgi nebūtų pajėgi, kaip ir kitos tarnybos, nes, kaip aš minėjau, kursime bazę. Aš dar noriu pasakyti, bus gan griežtos sąlygos, nes jeigu žmogus deklaruodamas ir pirkdamas žemę nurodys savo pirkimo deklaracijoje, kad jis turi tiek ir tiek žemės, pavyzdžiui, 400 ha, ir jeigu jis pateiks klaidingus duomenis, tai jam gresia netgi baudžiamoji atsakomybė. Manau, tikrai niekas nesiryš taip jau rizikuoti.
Dar viena, kodėl komitetas nepritarė šiai nuostatai. Tada būtų ištęstas terminas, nes, kaip žinome, Nacionalinė žemės tarnyba galėtų dar tikslinti duomenis, kreiptis į kitas specialiąsias tarnybas ir tokiu atveju tie sandoriai labai ilgai užtruktų. Ačiū už dėmesį.
PIRMININKAS. Kolegos, kas pritariate Seimo nario B. Paužos pasiūlymui, kad 4 straipsnis būtų papildytas 12 dalimi, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 72 Seimo nariai. Balsavo 72 Seimo nariai: už – 30, prieš – 4, susilaikė 38. Pataisai yra nepritarta. Kolegos, kitas Seimo nario B. Paužos pasiūlymas – 4 straipsnį papildyti 13 dalimi. Komitetas nepritarė. Sutinkate su komiteto nuomone? Sutinkate. (B. Pauža: „Taip.“) Ačiū. Šitos pataisos nesvarstome.
Kolegos, buvo dvi pataisos, nė vienai nepritarėme. Kolegos, motyvai dėl viso. Už – A. V. Patackas. Prašom.
A. V. PATACKAS (DKF). Pagrindinius dalykus aš išsakiau ir teks balsuoti už. Bet šiaip bet koks lopymas, bet koks, taip sakant, bandymas stabdyti tą negrįžtamą procesą yra pasmerktas žlugti. Radikalus sprendimas būtų visai kitas. Aišku, tektų, bet, ačiū Dievui, kol kas Europos Sąjunga nėra unitarinė valstybė, dar vis dėlto labiau panaši į federaciją, ir vengrai pirmieji pradėjo šitą karą… Aš manau, kad tai išspręstų visas tas problemas – žemės nepardavimas užsieniečiams, nes vis tiek mes turėsime prie šito grįžti, ir aš manau, kad reikia tai daryti. O bet koks lopymas yra tiesiog pleistriukų klijavimas ant žaizdos, bet siūlau pritarti.
PIRMININKAS. Prieš – M. Bastys. Prašom.
M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Šis įstatymas, Laikinasis žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo įstatymas, be abejo, iš dalies sprendžia klausimą saugiklių, arba apribojimų, įsigyjant žemės ūkio paskirties žemę užsienio piliečiams. Bet jei įsigilintume į visą įstatymą, ar jis iš tiesų visiškai išsprendžia tą klausimą, manau, kad tiek teisininkai, tiek tie, kurie gilinosi į šį įstatymą, tikrai pasakys, kad visiškai neišsprendžia ir yra daug apėjimų. Kaip tik šiuo principu pasisakau, kad šis įstatymas galutinai neišsprendžia to klausimo. Jei mes tokį priimsime, vadinasi, ateityje galėsime jį tik taisyti. Bet taisymas – mes irgi puikiai suprantame, kaip jis sudėtingai eina. Dėl to ir sakau: geriau parenkime gerą, kokybišką įstatymą, laiko dar yra. Rudens sesijoje galėtume priimti ir jau nuo kitų metų, t. y. nuo 2014 m., galėtų įsigalioti naujos redakcijos įstatymas. Būtų priimti ir poįstatyminiai aktai, kurie tikrai saugotų mūsų Lietuvos žemę tiems, kurie gyvena Lietuvoje, kurie yra Lietuvos piliečiai ir dirba žemės ūkyje. Šiandien šis įstatymas visiškai to klausimo neišspręs, tik iš dalies. Dėkoju.
PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate, kad Žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo laikinojo įstatymo 4 ir 6 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas būtų pakeistas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 69 Seimo nariai, balsavo 68: už sprendimo projektą – 66, prieš – 2, susilaikiusių nėra. Kolegos, svarstymo stadijoje sprendimo projektui yra pritarta.

18.14 val.
Advokatūros įstatymo 2, 4, 7, 8, 10, 13, 14, 15, 16, 17, 23, 25, 30, 32, 33, 35, 36, 39, 42, 53, 58, 60, 61, 64, 68, 69, 70 straipsnių ir Įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-134(2)ES (svarstymas)

Kitas klausimas yra 2-8 – projektas Nr. XIIP-134(2)ES, du įstatymų projektus XIIP-117 ir XIIP-134 komitetas sujungė. Pranešėjas yra komiteto pirmininkas J. Sabatauskas. Tai Advokatūros įstatymo daugelio straipsnių pakeitimas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas apsvarstė kelis įstatymų projektus, kuriuos ką tik paminėjo posėdžio pirmininkas. Juos sujungę teikiame jūsų dėmesiui išvadą ir patobulintą projektą Nr. XIIP-134(2). Atsižvelgęs į Teisės departamento, Teisingumo ministerijos, Vilniaus universiteto, Teisininkų draugijos, advokatūros ir kitų pastabas ir pasiūlymus, komitetas pritarė patobulintam variantui. Pritarė E. Šablinsko siūlymui ir Š. Biručio, iš dalies pakoregavęs jų pasiūlymus pateikė sujungtus įstatymų projektus. Už tai balsavo bendru sutarimu visi komiteto posėdyje dalyvavę komiteto nariai.
PIRMININKAS. Pirmininke, pasilikite tribūnoje. Mes paklausime E. Šablinsko. Eduardai, sakykite, ar jūs sutinkate su komiteto nuomone pritarti iš dalies jūsų pataisai? Prašom.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Tikrai turiu sutikti, nes tokie specialistai kaip gerbiamasis S. Šedbaras kartu su pirmininku labai protingai ir teisingai sutvarkė mano pataisą. Todėl tikrai siūlyčiau balsuoti už.
PIRMININKAS. Ačiū. Kadangi mes Š. Biručio nematome, bet yra pritarta iš dalies, ar galime, kolegos, pritarti tai pataisai? Ačiū. Komiteto pirmininkui ačiū. Visos pataisos apsvarstytos.
Kolegos, kadangi nėra, yra užsirašęs tik R. Šimašius už, bet ir jo nematau, gal galime, kolegos, bendru sutarimu pritarti šiam įstatymo projektui? Galime. Ačiū.

18.17 val.
Baudžiamojo proceso kodekso 71, 75, 120, 121, 126, 132, 139, 179, 183, 218, 219, 233, 236, 261, 273, 279, 285, 286, 317, 319, 426, 427, 428, 429, 432 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Kodekso papildymo 1311, 4301 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIP-4759(2)ES, Baudžiamojo kodekso papildymo 641 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-4760(2) (svarstymas)

Pereiname prie 2-9a klausimo – Baudžiamojo proceso kodekso 71, 75, 120, 121, 126, 132, 139, 179, 183, 218, 219, 233, 236, 261, 273, 279, 285, 286, 317, 319, 426, 427, 428, 429, 432 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir kodekso papildymo 1311, 4301 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIP-4759(2)ES. Pranešėjas – V. Gailius, Teisės ir teisėtvarkos komiteto narys. Ir jį lydintis 2-9b – Baudžiamojo kodekso papildymo 641 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-4760(2). Prašom, Vitalijau.
V. GAILIUS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, mielieji kolegos, birželio 19 d. pagrindinis Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė Lietuvos Respublikos baudžiamojo proceso kodekso daugelio straipsnių pakeitimo ir papildymo, kodekso papildymo įstatymo projektą, nepritarė Seimo narės A. Zuokienės daugeliui siūlymų. Atsižvelgdamas į Seimo Teisės departamento išvadas, į daugelį Lietuvos Aukščiausiojo Teismo išvadų ir Teisės instituto, bendru sutarimu už pritarė patobulintam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Kadangi nėra jokių pataisų, komitetas pritarė, kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti projektams? Ir 2-9a, ir 2-9b. Ar galime? Galime. Ačiū. Po svarstymo yra priimta.
Kolegos, gal pamėginkime užsiregistruoti? Galėtume balsuoti ypatingos skubos tvarka, jeigu užtektų. Pamėginkime užsiregistruoti, kolegos. Kolegos, tik iš rūkomojo, mačiau, yra trys, kas nors, kas arčiau, pakvieskite, nes iš tiesų galėtume priėmimą padaryti. Ne, kolegos, yra tik 61. Jeigu ir ateis, mes negalime.

18.20 val.
Baudžiamojo kodekso 7, 25, 250, 2501, 251 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo ir Kodekso papildymo 2491, 2502, 2503, 2504, 2505, 2521 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIP-925(2)ES (svarstymas)

Tada, kolegos, pereiname prie 2-10 klausimo – Baudžiamojo kodekso 7, 25, 250, 2501, 251 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo ir kodekso papildymo 2491, 2502, 2503, 2504, 2505, 2521 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIP-925(2)ES. Pranešėjas – J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas. Prašom. Svarstymo stadija.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pranešėjau. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė projektą, kurį pateikė Lietuvos Respublikos Vyriausybė, siekdama įgyvendinti Europos Tarybos pamatinį sprendimą dėl kovos su terorizmu. Tai čia 2002 m. ir 2008 m., iš dalies pakeičiantį sprendimą dėl pamatinio sprendimo. Atsižvelgęs į daugelio pastabų teikėjų ir pasiūlymų autorių pastabas, pritarė patobulintam variantui bendru sutarimu. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Pataisymų nėra.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Atsižvelgta į Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto siūlymą.
PIRMININKAS. Taip, kviečiu A. Anušauską, Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto narį.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas iš esmės pritarė iniciatorių pateiktam įstatymo projektui, pasiūlė komitetui jį sujungti su Baudžiamojo kodekso tam tikrų straipsnių pakeitimo ir papildymo projektu Nr. XIIP-892(2). Pritarta bendru sutarimu. Turiu tik pasakyti, kad komitetas siūlė nepritarti švelninti sankcijas dėl teroristinės veiklos, bet pagrindinio komiteto, atrodo, buvo pakeista.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, kadangi užsirašiusių dalyvauti diskusijoje nėra, gal galime bendru sutarimu?.. Už, prieš nematau, nėra. Dėl viso motyvų už, prieš nėra. Kolegos, gal galime pritarti bendru sutarimu? Galima. Ačiū. Pritarta.

18.24 val.
Vietos savivaldos įstatymo 4, 6, 16, 17, 20, 29, 32, 35, 50, 51 straipsnių pakeitimo ir papildymo bei Įstatymo papildymo trečiuoju1 skirsniu projektas Nr. XIIP-68(2), Želdynų įstatymo 10, 25 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir 11 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIP-69(2), Aplinkos oro apsaugos įstatymo 4 ir 7 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-70(2), Sveikatos sistemos įstatymo 63, 64, 67 ir 68 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-71(2), Visuomenės sveikatos priežiūros įstatymo 6, 10 ir 27 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-72(2), Visuomenės sveikatos stebėsenos (monitoringo) įstatymo 7 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-73(2), Žmonių užkrečiamųjų ligų profilaktikos ir kontrolės įstatymo 22 ir 26 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-74(2), Triukšmo valdymo įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-75(2), Alkoholio kontrolės įstatymo 24 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-76(2), Tabako kontrolės įstatymo III skyriaus ketvirtojo skirsnio pavadinimo ir 24 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-77(2), Smulkiojo ir vidutinio verslo plėtros įstatymo 2 ir 5 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-78(2), Neįgaliųjų socialinės integracijos įstatymo 16 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-79(2), Moterų ir vyrų lygių galimybių įstatymo 3 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-80(2), Lygių galimybių įstatymo 5 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-81(2), Apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-82(2), Užimtumo rėmimo įstatymo 28 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-83(2), Kūno kultūros ir sporto įstatymo 12 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-84(2), Biudžeto sandaros įstatymo 26 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-85(2) (svarstymas)


Kitas klausimas, kuris susideda iš daugelio lydimųjų, nuo 2-11a iki 2-11t imtinai, tai yra nuo projekto Nr. XIIP-68 iki projekto Nr. XIIP-713 imtinai.
Vietos savivaldos įstatymo 4, 6, 16, 17, 20, 29, 32, 35, 50, 51 straipsnių pakeitimo ir papildymo bei įstatymo papildymo trečiuoju1 skirsniu projektas. Pranešėjas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto narys A. Mitrulevičius. Prašom ir visus lydimuosius. Iš tiesų yra daug projektų.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, gerbiamasis posėdžio pirmininke, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė. Komiteto sprendimas, pasiūlymas – pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Balsavimo rezultatai: pritarta bendru sutarimu. Dėl visų išvardintų lydimųjų įstatymų projektų išvados yra analogiškos, balsuota bendru sutarimu dėl visų klausimų.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Kviečiame Sveikatos reikalų komiteto, kuris svarstė 2-11d ir 2-11e klausimus, narį K. Kuzminską. Yra ir daugiau komitetų, kurie svarstė. Prašome pristatyti nuomonę dėl tų projektų, kuriuos svarstėte.
K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, Sveikatos reikalų komitetas buvo papildomas komitetas dėl septynių įstatymų projektų ir šių metų balandžio 3 d. juos svarstė. Galbūt dėl stenogramos aš priminsiu tik numerius. Svarstė įstatymų projektus: Nr. XIIP-71(2), Nr. XIIP-72(2), Nr. XIIP-73(2), Nr. XIIP-74(2), Nr. XIIP-75(2), Nr. XIIP-76(2) ir Nr. XIIP-77(2). Komitetas priėmė sprendimą bendru sutarimu iš esmės pritarti iniciatorių pateiktiems įstatymų projektams ir siūlyti pagrindiniam komitetui juos tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Kviečiame Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininkę K. Miškinienę pristatyti tai, ką jūs svarstėte. Svarstėte projektą Nr. XIIP-79, matau, projektą Nr. XIIP-80… Ne, projekto Nr. XIIP-80 nesvarstėte. Praneškite patys, ką svarstėte, tada matysime geriau. Yra dar taip pat jūsų projektas Nr. XIIP-83. Prašom.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Birželio 20 d. komitetas svarstė Neįgaliųjų socialinės integracijos įstatymo 16 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą ir pritarė bendru sutarimu patobulintam įstatymo projektui. Taip pat komitetas svarstė Užimtumo rėmimo įstatymo 28 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą ir bendru sutarimu pritarė komiteto patobulintam įstatymo projektui ir išvadoms.
PIRMININKAS. Aš prašyčiau, Kristina, dar pasilikti vieną minutę. Yra du jūsų komiteto pasiūlymai dėl įstatymo 16 straipsnio pakeitimo. Sakykite, iš dalies yra pritarta, ar jūs sutinkate su pagrindiniu komitetu?
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Pritariam.
PIRMININKAS. Ačiū. Ir dėl kito projekto, dėl Užimtumo rėmimo įstatymo 28 straipsnio pakeitimo, matau, taip pat yra pritarta iš dalies dėl 1 straipsnio pakeičiant 28 straipsnio 4 dalį. Ar sutinkate?
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF).Taip.
PIRMININKAS. Sutinkate. Ačiū. Kviečiu V. Aleknaitę-Abramikienę, Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Gal Julius pats pristatys? Jūsų įstatymų projektai – 2-11n, 2-11m, 2-11o. Dėl trijų įstatymų. Prašom. Mes turime išvadą, prašau ateiti.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, komitetas svarstė Moterų ir vyrų lygių galimybių įstatymo 3 straipsnio papildymo įstatymo projektą, atsižvelgė į Teisės departamento pastabas. Siūlė pagrindiniam komitetui tobulinti atsižvelgiant į Teisės departamento pastabą, kuriai komitetas pritarė. Toks siūlymas priimtas bendru sutarimu. Visus pristatyti? Taip pat dėl Lygių galimybių įstatymo 5 straipsnio papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-81, atsižvelgęs į Teisės departamento pastabas, pasiūlė pagrindiniam komitetui tobulinti atsižvelgiant į tas pastabas. Sprendimas priimtas bendru sutarimu. Dėl Apsaugos nuo smurto artimoje aplinkoje įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-82, atsižvelgęs į Teisės departamento pastabą, komitetas pasiūlė pagrindiniam komitetui atitinkamai patobulinti projektą. Sprendimas priimtas bendru sutarimu. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū komiteto pirmininkui. Prašom D. Kuodytę, Žmogaus teisių komitetas. 2-11m, 2-11n ir 2-11o klausimus svarstė jūsų komitetas. Prašom.
D. KUODYTĖ (LSF). Gerbiamieji kolegos, Žmogaus teisių komitetas buvo papildomas svarstant šiuos projektus. Komitetas juos apsvarstė, visiems trims projektams yra pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjai. Kolegos, kadangi komitetas atsižvelgė į Socialinių reikalų ir darbo komiteto pasiūlymus, Socialinių reikalų ir darbo komitetas pritarė, sutiko su komiteto nuomone, užsirašiusių diskutuoti nėra, motyvų dėl viso nėra, ar galime bendru sutarimu pritarti visiems projektams po svarstymo, ar balsuojame? Balsuojame? Balsuojame. Kas pritariate šiems sprendimų projektams po svarstymo, prašome balsuoti už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Kolegos, balsuojame dėl projektų nuo 2-11a iki 2-11s, nes 2-11t yra pateikimas, svarstysime papildomai, jeigu bus pritarta. Kolegos, balsuojame iš karto už visus.
Užsiregistravo 57 Seimo nariai, už – 54, prieš nėra, susilaikė 3. Sprendimų projektams pritarta po svarstymo.

18.32 val.
Viešojo administravimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-713 (pateikimas)

2-11t klausimas – Viešojo administravimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-713. Pateikimas. Pranešėjas – A. Mitrulevičius. Teikia 29 Seimo nariai. Prašom, Albinai.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, teikti įstatymo projektą paskatinusios priežastys būtų Seimo Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto 2013 m. balandžio 18 d. posėdžio sprendimu sudaryta darbo grupė Vietos savivaldos ir jį lydintiems įstatymų projektams Nr. XIIP-68 ir Nr. XIIP-85 tobulinti.
Darbo grupė, tobulindama minėtus teisės aktų projektus, priėjo prie išvados, kad siekiant tikslaus teisinio reguliavimo būtina patobulinti Viešojo administravimo įstatymo nuostatas dėl planavimo dokumentų, kurių pagrindu yra organizuojama viešojo administravimo institucijų ir įstaigų veikla.
Įstatymo projekto tikslas ir uždaviniai. Įstatymo projekto tikslas – suderinti Vietos administravimo įstatymo nuostatas su Vietos savivaldos įstatymo projekto Nr. XIIP-68 nuostatomis nustatant, kad, skirtingai nei valstybinio administravimo subjektuose, savivaldybėse viešojo administravimo institucijų ir įstaigų veikla yra organizuojama Vietos savivaldos įstatyme numatytų planavimo dokumentų pagrindu.
Dabartinis teisinis įstatymo projekto aptartų klausimų reglamentavimas. Galiojančiame įstatyme įtvirtinta bendra nuostata, taikoma tiek valstybinio, tiek savivaldybių administravimo subjektams, nustatanti, kad viešojo administravimo įstaigos, kurios vadovas yra valstybės ar savivaldybės biudžeto asignavimų valdytojas, veikla organizuojama vadovaujantis teisės aktų nustatyta tvarka patvirtintu valdymo sričių strateginiu veiklos planu. Viešojo administravimo įstaigos, kurios vadovas nėra valstybės ar savivaldybės biudžeto asignavimų valdytojas, veikla organizuojama vadovaujantis teisės aktų nustatyta tvarka patvirtintu metiniu veiklos planu.
Naujos teisinio reglamentavimo nuostatos, naujai reglamentuotų klausimų teigiamos savybės ir kokių rezultatų laukiame. Siūloma įtvirtinti, kad savivaldybės viešojo administravimo institucijų ir įstaigų veikla organizuojama vadovaujantis savivaldybės strateginio planavimo dokumentais, nustatytu Vietos savivaldos įstatyme strateginiu plėtros planu, strateginėmis programomis, strateginiu veiklos planu. Būtent vadovaujantis. Tiek.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūsų niekas nenori klausti. Ačiū, Albinai. Motyvai dėl viso, taip pat nėra užsirašiusių. Kolegos, gal galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Ačiū, kolegos.
Siūlomas pagrindiniu komitetu Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Svarstyti, kadangi iš esmės yra visi lydintys, mes tikimės, kad komitetai apsvarstys, ir galėsime mėginti priimti per priėmimo stadiją. Tai dar šioje sesijoje mėginsime padaryti.

18.36 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas Nr. XIIP-662(2) (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

2-12a, 2-12b klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas Nr. XIIP-662(2). Pateikimas, svarstymas ir priėmimas. Pranešėja – M. Petrauskienė. Prašau. Tik pristatote 2-12a dėl pratęsimo. Jei nubalsuos, tada pristatysite kitą klausimą. Dėl sesijos pratęsimo. Atsiprašau, dėl pavasario sesijos programos papildymo. 2-12a klausimas. Programos…
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Siūlau papildyti Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. kovo 14 d. nutarimu „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildytos Seimo pavasario sesijos darbų programos 3 dalį 125 punktu ir jį išdėstyti taip: įtraukti Politinių partijų įstatymo 5, 10, straipsnių pakeitimo įstatymo projektą.
PIRMININKAS. Ačiū, pranešėja. Kolegos, ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Balsuojame. Kolegos, po pateikimo balsuojate dėl programos papildymo. Kas pritariate, kad būtų papildyta, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 56 Seimo nariai: už – 35, prieš – 16, susilaikė 5. Po pateikimo yra pritarta.
Kolegos, ar… Prašom.
P. GYLYS (DKF). Gerbiamasis pirmininke, aš matau kai kuriuos sąmokslo elementus. Pasidalinsiu savo mintimis. Matau dvi dideles partijas ir vieną mažesnę, kurios nusprendė, kad politinių partijų Lietuvoje gana ir kokybės, ir kiekybės prasme. Kiekybės prasme jų yra per daug, dėl to nėra ginčo. Bet šiandien mes turime situaciją, kai politinė sistema yra sustabarėjusi, ir mes iš suvereno tautos bandysime atimti teisę kurti naujus politinius darinius. 3 tūkst. žmonių partijoje tai yra daug. Pats svarstymo laikas man sukelia minčių, tai yra labai svarbus strateginis klausimas.
PIRMININKAS. Kolegos, kiek aš suprantu, šiandien bus tik pateikimas. Jeigu, aišku, pritarsime, kad programa būtų papildyta. Kolegos, ar po svarstymo galime pritarti, ar reikia balsuoti, kad būtų papildyta programa? Galime pritarti? Balsuojame. Kas pritariate, kad būtų papildyta sesijos darbų programa, prašome balsuoti už, kas turite kitą… Dabar svarstymo stadija, kolegos. Dar bus priėmimas.
Balsavo 55 Seimo nariai: už – 35, prieš – 16, susilaikė 4. Kolegos, pritarta po svarstymo.
Einame prie priėmimo procedūros. Yra du straipsniai. Ar galime pritarti 1 straipsniui? Galime? Pritarta. 2 straipsniui galime pritarti? Pritarta.
Kolegos, balsuojame… Yra prieš užsirašiusių. P. Urbšys. Prašom. Motyvai dėl viso. Prieš – P. Urbšys.
P. URBŠYS (MSNG). Vis dėlto aš suprantu dabar didžiųjų partijų norą iššluoti tą erdvę ir palikti savo monopolį. Bet jūs parodėte savo baimę dėl žmonių nuomonės, žmonių apsisprendimo. Kodėl jūs bijote žmonių? Nes kiekvieną sykį jie balsuoja ir atmeta tai, kas jiems netinka.
PIRMININKAS. Motyvai išsakyti. Prašom balsuoti. Kas pritariate, kad sesijos darbų programos papildymo projektas būtų priimtas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio nutarimo priėmimas

Balsavo 55 Seimo nariai: už – 34, prieš – 15, susilaikė 6. Sprendimo projektas (Nr. XIIP-662) yra priimtas. (Gongas)
Kolegos, kitas klausimas. Prašau dar kartą repliką, gerbiamasis Povilai.
P. GYLYS (DKF). Gerbiamasis pirmininke, mano nuogąstavimai pasitvirtino. Vaivorykštės principas veikia visais lemiamais atvejais. Socdemai su konservatoriais visada balsuoja strateginiais klausimais kartu, nes panašios partijos.
PIRMININKAS. Gal, kolegos, leiskime pristatyti? Prašau.
L. DMITRIJEVA (DPF). Replika po balsavimo. Apgailestauju, kad mes kaip tik pradedame pirmininkavimą ir mūsų visa politinė sistema… Norisi, kad būtų vis dėlto įvesti apribojimai.
PIRMININKAS. Ačiū už repliką.

18.43 val.
Politinių partijų įstatymo 5 ir 10 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-620 (pateikimas)

2-12b klausimas – Politinių partijų įstatymo 5 ir 10 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-620. Pranešėja – M. Petrauskienė. Yra surinkta 51 Seimo nario parašas. Pateikimo stadija. Prašom.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų nemaniau, kad šitas klausimas sukels tiek daug aistrų dar net neišklausius argumentų. Pagal dabar galiojantį Politinių partijų įstatymą politinei partijai įsteigti būtina, kad ji turėtų ne mažiau kaip tūkstantį steigėjų. Tokio nedidelio skaičiaus reikalavimas sąlygoja, kad kiekvienais metais, ypač prieš Seimo rinkimus, susiburia vis nauji politiniai dariniai. Štai prieš praėjusius Seimo rinkimus per pusmetį įsisteigė net septynios naujos politinės partijos. Šiuo metu Juridinių asmenų registre yra įregistruotos 45 politinės partijos, tačiau faktiškai tik pusė iš įregistruotų politinių partijų aktyviai dalyvauja padedant išreikšti piliečių politinę valią.
Nedidelio tūkstančio narių skaičiaus partijų steigimo reikalavimas lemia ir tai, kad tokios mažos partijos neturi didelės gyventojų paramos ir palaikymo. Politinių partijų įstatymo 8 straipsnio 8 dalis numato politinių partijų pareigą kiekvienais metais Teisingumo ministerijai teikti savo narių sąrašus dėl narių skaičiaus atitikties įstatymo reikalavimams. Iki 2013 m. kovo 1 d. politinių partijų narių sąrašus pateikė 34 partijos.
Politinės partijos, kurios atspindi nedidelės žmonių grupės interesus ir nevykdo politinės veiklos, iškreipia politinės partijos sąvoką. Todėl įstatymo projektu siūloma įtvirtinti didesnį politinių partijų narių skaičiaus reikalavimą, t. y. politinė partija privalėtų turėti ne mažiau kaip 3 tūkstančius steigėjų arba narių. Tai sąlygotų aiškios politinės pozicijos palaikymą visuomenėje, užtikrintų stabilų politinių įvykių vystymąsi.
Kitas svarbus aspektas – tai dalyvavimas politinės partijos steigiamajame suvažiavime per atstovus. Steigėjas Civilinio kodekso nustatyta tvarka gali įgalioti kitą asmenį atstovauti jam steigiamajame suvažiavime, ir vieno asmens turimų įgaliojimų skaičius teisės aktais nėra ribojamas. Tačiau, kaip parodė paskutinių politinių partijų steigimo procesas, jos galėtų būti vadinamos vieno asmens partijomis, nes steigiamuosiuose suvažiavimuose didžioji dalis steigėjų buvo atstovaujami vieno įgalioto asmens. Tai iš esmės suteikia vienam asmeniui spręsti visus klausimus, susijusius su partijos steigimu, programa, valdymo organų rinkimu. Todėl siūlomu projektu siekiama užtikrinti, kad kiekvienas įgaliotas atstovas turėtų ne daugiau kaip 10 įgaliojimų atstovauti steigėjui steigiamajame suvažiavime. Tokiu būdu nebus iškreipiama tikroji steigėjų valia.
Taip pat nėra numatyta jokio mechanizmo, kai paaiškėja, kad politinės partijos veikla galimai prieštarauja visuomenės interesams, sukelia grėsmę žmogaus teisėms ir laisvėms, visuomenės saugumui. Teisingumo ministerija, tikrindama dokumentus ar gavusi kitos informacijos, galėtų kreiptis į kompetentingas institucijas dėl ikiteisminio tyrimo pradėjimo.
Siūlau pritarti įstatymo projektui ir tikrai neįžvelgti čia jokio sąmokslo teorijos, nes mes girdime per rinkimus – visuomenė, rinkėjai nesupranta, kiek čia tų partijų. Tikrai ne kartą ir aš pati, ir mano kolegos girdėjome, kad reikia kartelę kilstelti aukščiau ir kad steigėjų, steigiant naują partiją, narių skaičius būtų didesnis, ką ir siūlau šituo įstatymo projektu.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti 11, gal yra daugiau, bet ne ilgiau kaip 10 min. Klausia E. Jonyla. Prašom. E. Jonylos nėra. R. Baškienę tikrai mačiau.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Gerbiamoji kolege, iš tiesų Lietuvos Respublikos Konstitucija suteikia teisę vienytis į politines partijas. Tai viena.
Antra. Negausios politinės partijos, sutikime su tuo, sunyksta savaime.
Trečia. Žmonės moka pasirinkti ir tai iš tikrųjų sugeba daryti. Jūs nepaminėjote savo įstatymo 3 straipsnio, kuriame teigiate, kad šitos negausios partijos, neturinčios 3 tūkstančių narių, bus reorganizuotos. Vadinasi, einate tiesioginių mažųjų partijų diskriminavimo keliu.
Noriu jūsų klausti, ar tokių pavyzdžių yra kitose Europos Sąjungos valstybėse? Ir kas vis dėlto paskatino parengti tokį drastišką įstatymo projektą?
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Aš ką tik ir paminėjau, kad būtent čia yra ir rinkėjų valia, o čia kaip tik niekas nediskriminuoja, bet politinėms partijoms reikia pasistengti. Dabar nueinama lengviausiu keliu – surenkama tas tūkstantis steigėjų. Tai pasistenkime, kad būtų daugiau, kad būtų didesnis skaičius.
Dabar jūs sakote, kokių yra pavyzdžių? Pavyzdžiui, štai Suomijoje kartelė yra 5 tūkstančiai. Aš galiu pasakyti, čia ne pačių sugalvota. Pavyzdžiui, štai Suomijoje 5 tūkst., Portugalijoje – 7,5 tūkst., Slovakijoje – 10 tūkst., Rumunijoje – 25 tūkst. Yra ir daugiau pavyzdžių, tačiau yra ir tokių Europos Sąjungos valstybių, kuriose iš viso skaičius yra neribojamas, bet pas mus susidarė tokia situacija, kad prieš kiekvienus rinkimus susidaro tokie nauji dariniai, iš tikrųjų yra klaidinami rinkėjai. Jūs sakote, gali atsirinkti. Be abejo, yra teisė atsirinkti, bet kartais paskui dėl to gailimasi.
PIRMININKAS. Klausia A. Dumčius.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Gerbiamoji pranešėja, 3 tūkstančiai steigėjų, sakykim, tvarka, bet man antroji dalis – tai atstovavimas. Įgalioti asmenys. Ar nebus taip, kad salėje sėdės vien įgalioti asmenys?
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Nesėdės, nes dabar, jeigu susirenka maža grupelė ir nusprendžia, tos didesnės daugumos valią iškreipia. Čia kaip tik turėtų būti, kad atstovauja ne daugiau kaip 10 rinkėjų valiai. Kaip tik turėtų būti tie gausesni forumai, suvažiavimai, kuriuose būtų didesnė dalis atstovų. Čia to ir siekiama.
PIRMININKAS. Klausia P. Gylys.
P. GYLYS (DKF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Iš tikrųjų vieno žmogaus partija gali būti ir didelė partija – trys ir daugiau tūkstančių. Tikiuosi, jūs supratote, ką aš noriu pasakyti. Mes esame jauna demokratija ir maža šalis. Tai, kas tinka virš 20 mln. turinčiai Rumunijai, nelabai tinka Lietuvai.
Tai, ką kalbėjo kolegė R. Baškienė, – konstitucinė žmonių teisė asocijuotis. Pavyzdžiui, mes, tūkstantis žmonių, laimėjome 8 % rinkėjų. Vis tiek tai yra tam tikras precedentas. Aš sutinku, kad kitos partijos dažnai yra dirbtinės, neturi idėjos, neturi programų ir t. t., bet kodėl iš karto didžiosios partijos nusprendžia, kad negali atsirasti šviežesni politiniai dariniai? Tuo labiau kad, aš manau, senoji partinė sistema gerokai niveliavosi, labai daug liberalizmo iš esmės visame mūsų politiniame elite, mažai…
PIRMININKAS. Laikas, profesoriau!
P. GYLYS (DKF). …opozicijos. Mano klausimas yra toks. Ar jums neatrodo, kad nebuvo politiškai rimtai pasirengta šitai diskusijai ir pasirinktas laikas – pati sesijos pabaiga – tokiam labai rimtam klausimui svarstyti?
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Aš nežinau, ar tas laikas geras, ar blogas, tačiau šitą klausimą jau buvo bandoma kelti ir anksčiau. Mes tikrai turime savo praktikoje… Iš patirties tokie politiniai dariniai kaip Tautos prisikėlimo partija, kitų neminėsime, matome, kuo tai baigėsi. Vis dėlto tas didesnis steigėjų skaičius apsaugotų nuo tokių kartais neapgalvotų ar pasirinkimų, ar sprendimų.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia V. Gapšys.
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju, pirmininke. Iš tikrųjų labai sudėtinga šiandien sutikti su jūsų argumentais, nes manau, kad išsakytos pastabos dėl galimo prieštaravimo Konstitucijai turi labai rimtą pagrindą. Lygiai taip pat aš manau, kad čia būtų galima įžvelgti greičiausiai ir prieštaravimų Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijai, juo labiau jeigu jūs taip žiūrite, kas nutinka po to politinei partijai. Tai uždarųjų akcinių bendrovių labai daug bankrutuoja arba nustoja veikusios. Tai mes turime uždrausti tada ir jas steigti pagal tokį principą?
Bet svarbiausia, manau, kitas klausimas – ką jūs manote, ar jūsų deleguotas teisingumo ministras J. Bernatonis tada nedirba ir ar jis nepraneša apie galimai nusikalstamas veikas? Nes jeigu reikia įrašyti įstatyme, kad teisingumo ministras specialiai pagal įstatymą turės pranešti dėl nusikalstamų veikų, tai man, kaip teisininkui, sunkiai suvokiama. Jis tai turi daryti lyg ir visada. Negi iki šiol jis to nedarė?
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū už klausimą. Dabar dėl 1 dalies, dėl galimo prieštaravimo Konstitucijai. Kaip matote, yra Teisės departamento išvada ir Europos teisės departamento, kur tikrai jokio prieštaravimo neįžvelgia.
Dėl šitos paskutinės dalies yra Teisės departamento pastaba, su kuria aš tikrai iš dalies sutinku.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia V. A. Matulevičius.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamoji pranešėja, galima palaikyti vieną jūsų sumanymo pusę, kur kalbate apie įgaliotinius. Dėl to iš tikrųjų kartais yra anekdotiška padėtis, kai susirenka keli žmonės ir atstovauja kažkokiam milžiniškam skaičiui piliečių. Čia iš tikrųjų yra problema. Bet ar jūs nemanote, kad, bandydami apriboti partijų narių skaičių, jas, naujas partijas, statote į dar labiau nelygiavertę padėtį? Jau ir dabar valdančiosios partijos, parlamentinės partijos, gauna biudžeto lėšų, jos net vadinamos biudžetinėmis partijomis, ir jos per rinkimus ir taip jau turi didžiulį pranašumą. Lietuvoje bus daugiau ar mažiau demokratijos, jeigu šitas įstatymas bus priimtas? Jūsų nuomonė?
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis kolega, smagu girdėti, kad ne viskas šiame projekte yra blogai, kai kas yra ir neblogai. Vėlgi aš galiu pakartoti, kad besisteigdamos politinės partijos dabar eina lengviausiu keliu. Reikia pasistengti turėti daugiau steigėjų, daugiau narių, daugiau padirbėti, nepatingėti ir bus pasiektas rezultatas. Nėra daug 3 tūkst. Ar tai daug?
PIRMININKAS. Klausia K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Iš pradžių aš pajuokausiu. Kai steigėsi rusų Komunistų partija (bolševikai), steigiamajame suvažiavime, man atrodo, ir 200 nebuvo, o, matot, pusę pasaulio apvertė. Tai negalima vertinti partijų pagal steigėjų skaičių.
Kaip jūs žiūrėtumėte į tai, kad tos mažos partijos, kurioms įsteigti reikia 1 tūkst. žmonių, tą 3 tūkst. barjerą turėtų pereiti po penkerių metų ar po ketverių, kad būtų kažkoks pereinamasis laikotarpis, nes galbūt ta partija užaugs per tą laiką? Jeigu taip sutvarkytume tą dalyką? Aš suprantu, kad galbūt partija iš 300 žmonių dešimt metų nereikalinga bendruomenei, bet reikia leisti užaugti žmonėms.
Aš jums pasakysiu kitą dalyką. Jeigu kas nors rimtai sumanytų ir, kaip jūs kalbėjote apie buvusią partiją praeitos kadencijos, kuri turėjo Seimo Pirmininką, man atrodo, steigėjai būtų surinkę ir 3 tūkst., jeigu būtų norėję, tiesiog įstatymui reikėjo 1 tūkst. Aš manyčiau, kad gal padarykime normalesnes. Kaip jūs manote, kad partijai būtų numatytas pereinamasis laikotarpis?
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū už klausimą. Matot, jau vyksta diskusija ir čia jokios sąmokslo teorijos nėra. Aš manau, kodėl gi ne? Jeigu būtų pasiūlymas dėl šito įstatymo projekto, kodėl gi ne?
PIRMININKAS. Liko iš tiesų labai trumpas klausimas L. Graužinienei ir trumpas atsakymas.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Labai ačiū. Mano teisė – 1 min.
Kai 2004 m. atėjau į Seimą, man, kaip naujokei, buvo labai keista, kad tiek daug Seimo nariai kalba kartais apie nieką arba ne į temą. Man Seimo džentelmenas gerbiamasis Č. Juršėnas paaiškino, kad tai yra demokratijos kaina. Iš esmės aš visada kažkaip ir vadovaujuosi tuo principu, kad mes į kiekvieną procesą turime žiūrėti demokratiškai.
Gerbiamoji Milda, jūs tikrai siaurinate žmonių galimybę dalyvauti politiniame gyvenime. Jų ir taip, skaičiuojant procentais, Lietuvoje labai mažai dalyvauja.
PIRMININKAS. Loreta, klauskite.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Noriu paklausti, kaipgi toms partijoms, kaip jūs sakote, įsisteigė prieš rinkimus, įsisteigti anksčiau ir išsilaikyti, jeigu jūs pasižiūrėsite į kitą įstatymą, kai praktiškai nėra jokio finansavimo šaltinio joms išgyventi? Mes kokią nors landą atidarykime, kad jos galėtų būti ir sudaryti konkurenciją. Ar nemanote, kad baimė dėl konkurencijos rinkimų kovoje yra nesveika ir mes negalime išgryninti…
PIRMININKAS. Loreta!
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). …nebediskutuojame dėl idėjų, bet mes…
PIRMININKAS. Viskas, Loreta!
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Labai ačiū už klausimą. Iš tikrųjų nei mūsų, nei jūsų partijai, manau, konkurencija tikrai negresia. Bet vėlgi aš kartoju, kad toks mažas skaičius tikrai iškreipia politinę sistemą. Iš tikrųjų didinti tą skaičių reikėtų, o kiek – ar iki 3 tūkst., ar iki 2 tūkst., vėlgi yra diskusija.
PIRMININKAS. Ačiū Mildai.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū už klausimus.
PIRMININKAS. Jūs atsakėte į visus klausimus. Motyvai dėl viso. Prieš – V. Gapšys. Prašom.
V. GAPŠYS (DPF). Aš manau, kad tas didinimas turi tendenciją jau keletą metų. Pamenu, kai buvo reikalavimas, kad įsteigti politinei partijai reikėjo 400 asmenų, po to padidino, atrodo, iki 1500 tūkst., po to iki 1 tūkst., bet nė vienas tas padidinimas neišsprendė esminės problemos. Vien tai, kad mes pakeisime skaičių, aš manau, nėra tinkamas sprendimo būdas. Mes turime ieškoti, kalbėti su visuomene, leisti, jeigu reikia, jie nori, steigti politines partijas. Jeigu tos politinės partijos yra neveiklios, yra Civilinio kodekso nuostatos, kaip jos gali būti išregistruojamos, reikia jomis naudotis. Tiesiog reikia pasinaudoti tais instrumentais, kurie dabar kuo puikiausiai gyvuoja. Nauji instrumentai, deja, situacijos neišspręstų.
PIRMININKAS. Ačiū. D. Petrulis – už. Prašau.
D. PETRULIS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, mes, kaip jauna demokratija, iš tikrųjų turėjome tokius įstatymus, kad būtų kuo platesnis atstovavimas, bet matome, kaip sunku koalicinėms vyriausybėms įgyvendinti duotus pažadus ir vykdyti Vyriausybės programą. Aš galvoju, jeigu mes stambinsime partines organizacijas, toms politinėms partijoms ir toms koalicinėms vyriausybėms bus lengviau įgyvendinti pažadus. Čia tikrai nėra nieko blogo, kad stambiname. Mes demonstruojame savo politinę brandą. Aš pasisakyčiau už tai. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, motyvai yra išsakyti. Prašom balsuoti. Kas pritariate sprendimo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 62 Seimo nariai: už – 31, prieš – 15, susilaikė 16. Lygu. Kolegos, turėsime perbalsuoti dėl šio sprendimo projekto. Dar kartą prašom balsuoti. Kas už sprendimo projektą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 63 Seimo nariai: už – 31, prieš – 18, susilaikė 14. Kolegos, nepritarta sprendimo projektui.
Kolegos, pirma apsisprendžiame, ką mes toliau darysime. Ar teikiame… (Balsai salėje) Jūs žinote, atmesti praktiškai nėra šansų, reikia tobulinti. Grąžiname tobulinti. Bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galime sutarti bendru sutarimu. (Balsai salėje) Kaip sakote? Balsuojame, viskas aišku. Kas už tai, kad būtų tobulinama, balsuoja už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Alternatyvus, kolegos, prieš. Kas už tobulinimą, balsuojate už, o prieš – už atmetimą.
Už tobulinimą 35, prieš – 26. Projektas yra atiduotas iniciatoriams tobulinti. Dabar prašom, L. Graužinienė dėl vedimo tvarkos.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū. Aš tikrai džiaugiuosi, kad mūsų Seime yra daug jaunų žmonių, tačiau noriu pasakyti, įspėti jus, kad vis dėlto jūs turbūt nedirbote ir negyvenote tada, kada buvo vadovaujama vienos partijos ir visi privalomai buvo vienoje partijoje. Tai nuo dviejų iki susiliejimo į vieną yra tik vienas žingsnis. Todėl visą laiką turi būti daugiau partijų tam, kad mes užtikrintume savo valstybės demokratinius pamatus. Dėl to, kad sunku vadovauti, tai politikas, eidamas į Seimą, turi suprasti, kad dirbti politikoje niekada nebūna lengva.
PIRMININKAS. Ačiū. P. Gylys.
P. GYLYS (DKF). Aš dar kartą noriu atkreipti dėmesį, kaip vieningai balsuoja du kraštai. O jaunam žmogui noriu priminti istoriją, kadangi jis pats nepatyrė. Stabiliausia politinė sistema yra su viena partija. Sveikiname su pirmuoju žingsniu link to. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Kolegos, ačiū už išsakytas replikas.

19.05 val.
Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 23 straipsnio pakeitimo ir papildymo“ projektas Nr. XIIP-133(2) (pateikimas)

Kitas 2-13 klausimas – Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 23 straipsnio pakeitimo ir papildymo“ projektas Nr. XIIP-133(2). Pranešėja – D. Kuodytė. Yra parašai 55 Seimo narių, kurie palaiko šitą projektą. Prašom, Dalia.
D. KUODYTĖ (LSF). Gerbiamieji kolegos, teikiu jums Statuto 23 straipsnio pakeitimo ir papildymo projektą. Jo esmė yra labai paprasta, tai liečia Seimo nario teisinės neliečiamybės klausimą. Visi mes suprantame, kad teisinė neliečiamybė Seimo nariui yra suteikiama atlikti jo tarnybines pareigas, ir iš tiesų, matyt, visiškai jos atsisakyti nederėtų ir nereikėtų. Tačiau praktika parodė, kad vis dėlto Seimo narys irgi turėtų turėti tam tikras teises. Mano pasiūlymo esmė, kad po prokuroro kreipimosi per valandą, skirtą komisijai sudaryti, Seimo narys turėtų teisę parašyti raštą Seimo Pirmininkui, kad jis prašo be procedūrų, be komisijos sudarymo panaikinti jo teisinę neliečiamybę supaprastintai, tai yra Seimui balsuojant. Ir tam reikėtų 71 Seimo nario. Seimo Pirmininkas nedelsdamas apie tai informuoja generalinį prokurorą ir Seimas balsuoja. Mes tokiu būdu, viena vertus, išvengtume tikrai visiškai nereikalingų procedūrų, ką mes matėme, pavyzdžiui, kolegos E. Vareikio atveju, kai žmogus pats prašė paprasčiau ir greičiau panaikinti jo teisinę neliečiamybę, tačiau mes to padaryti negalėjome.
Kita vertus, aš manau, kad iš tiesų Seimo narys irgi žmogus ir, žinoma, turi turėti ir pareigas, tačiau ir tam tikras teises. Ir šita teisė, aš manyčiau, kad Seimo nariui turėtų būti suteikta.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti 4 Seimo nariai. Klausia K. Daukšys. (Balsas salėje) Ačiū. Klausia A. V. Patackas.
A. V. PATACKAS (DKF). Balsuoti bendru pritarimu… Atsisakau žodžio.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia E. Šablinskas. Ačiū. Ir klausia V. Gapšys.
V. GAPŠYS (DPF). Labai trumpai vis dėlto paklausiu. O kas bus tuo atveju, jeigu, kaip sakėte, balsuoja, pats Seimo narys sutinka, o Seimas nepritaria?
D. KUODYTĖ (LSF). Aš kažkaip tikiuosi, kad čia sveiko proto dar liko nors kiek. Ar jau visai nebe? (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Kolegos, atsakė į visus klausimus. Kolegos, kadangi yra pateikimas… Kadangi P. Urbšys užsirašė už, gal galite nekalbėti ir pritarti bendru sutarimu? Atsiprašau, L. Graužinienė – prieš. Prašom. P. Urbšys kalba už, už sprendimo projektą.
P. URBŠYS (MSNG). Žinote, kadencijos pradžioje aš vieno patyrusio Seimo nario paklausiau, kas yra Seimo nario garbė? Tai jis į mane labai keistai pažiūrėjo. Man atrodo, šita Statuto pataisa padėtų išsaugoti ir įtvirtinti Seimo nario garbę.
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš – L. Graužinienė.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš manau, kad Seimo nario garbė, mano toks suvokimas, laikytis įstatymų ir nesudaryti situacijų, kad reikėtų ateiti tos neliečiamybės. Bet jeigu jau ateinama tos neliečiamybės, tai manau, kad procedūros visiems Seimo nariams turėtų būti vienodos, nes prieš įstatymą visi lygūs, nesvarbu, kokį įstatymo pažeidimą esame padarę.
PIRMININKAS. Ačiū, kolegos, balsuojate. Kas pritariate projektui po pateikimo, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Kolegos, pateikimas.
Užsiregistravo 52 Seimo nariai. Balsavo 51 Seimo narys: už – 36, susilaikė 15. Pritarta Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 23 straipsnio pakeitimo ir papildymo“ projektui po pateikimo. Pritarta. Siūloma svarstyti rudens sesijoje. Pagrindinis – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Ačiū. Pritarta.

19.10 val.
Švietimo įstatymo 31 straipsnio 1, 2 ir 3 dalių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-313(2) (pateikimas)

Kolegos, kitas 2-14 klausimas – Švietimo įstatymo 31 straipsnio 1, 2 ir 3 dalių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-313(2). Pranešėjas – J. Narkevičius. Prašom. Pateikimas.
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, teikiu Švietimo įstatymo 31 straipsnio 1, 2 ir 3 dalių pakeitimo įstatymo projektą. Esmė šito projekto, pirmas dalykas, yra ta, kad paliekama pagrindinė nuostata, tai yra doriniame ugdyme atskirti du dalykai, tas atskyrimas ir lieka – arba tikyba, arba etika. Arba tėvai, arba mokiniai patys pasirenka, kokį dorinio ugdymo dalyką mokytis.
Tačiau, be abejo, atitinkamas religinis ugdymas gali daryti didelį poveikį ugdant žmogiškumą ir užkertant kelią vaikų bei jaunimo nusikalstamumui. Mūsų siūloma yra ta dalis, kad etikos dalykas, kaip pagrindas, grindžiamas humanistine žmogaus ir gyvenimo samprata, taip pat grindžiamas krašto tradicijomis ir bendrosiomis žmogaus vertybėmis bei pasaulėžiūros apsisprendimo galimybėmis… Kad būtent tos apsisprendimo galimybės būtų sudarytos, mes siūlome į projektą įrašyti, kad religinių pagrindų pažinimas yra etikos programos privalomoji dalis. Religijų pagrindų pažinimas yra etikos programos privalomoji dalis. Tai reiškia – ne tikybos pamoka, tai nereiškia, kad etika tampa religija, atvirkščiai, mes praplečiame vertybinę dalį etikos programos tam, kad vaikai galėtų būti supažindinti su religijų, ne vienos religijos, o daugelio religijų pagrindiniais dalykais. Ir iš to būtų galima laikui bėgant sudaryti vertybinį kompleksą, pagal kurį paskui vaikas gyventų.
Taigi šiek tiek mano pristatomo klausimo esmės, jeigu bus, matau, nemažai klausimų, gal galėsiu tada atsakyti. Ačiū.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti net 10 Seimo narių. Bet aš iš karto pasakau, kad turbūt visi nespės, nes yra skirta 10 min. laiko. Klausia A. V. Patackas. Prašom.
A. V. PATACKAS (DKF). Kiek suprantu, jūsų siūlymas įvesti religijos pagrindus į etikos kontekstą, tame kontekste dar supažindinti su religijos pagrindais. Ar nereikėtų, aš čia siūlyčiau Seimo nariams įsidėmėti, jeigu kartais, aš manau, kad taip nebus, jis būtų atmestas, tai galbūt būtų galima tobulinti ta prasme, kad vietoj religijos pagrindų būtų galima įrašyti religijotyros pagrindus. Religijotyra yra visiškai objektyvus mokslas, jis yra dėstomas Vytauto Didžiojo universiteto Teologijos fakultete ir t. t. Čia ateičiai. O šiaip sveikintinas dalykas, nes turbūt nėra ko čia daug kalbėti apie tai, kad su mūsų etikos dalykais ir dorinio ugdymo dalykais yra prasti reikalai.
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū už klausimą. Tai diskutuotinas klausimas. Be abejo, neslėpsiu, buvo diskusija, kaip pavadinti: ar religijų pagrindų pažinimas, ar religijotyros. Priėjome prie nuomonės, gal geriau būtų religijų pagrindų pažinimas – tiesiog tai aiškiau apibrėžia, kad tai nėra skatinimas tikėti viena religija, o tai yra esminių dalykų apie tam tikras religijas pritaikymas etikos programai. Todėl mums atrodė, kad būtent religijų pagrindų pažinimas yra tinkamesnė sąvoka. Tačiau jeigu po svarstymo bus pritarta ir bus pagrįsta kitaip pakeisti, čia yra svarstymo elementas.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia M. Petrauskienė. Milda, prašom.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Kaip matote, ir Teisės departamento išvada, kad tai galimai prieštarauja Lietuvos Konstitucijai. Dabar vėlgi čia pasaulietiškumas. Ar jūs esate įsigilinęs, ar iš tikrųjų etikos programose dabar šito nėra? Nėra supažindinama? Ar jūs tikrai tą žinote?
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū už klausimą. Iš tiesų buvo bandymas interpretuoti ir Teisės departamentas savo išvadoje paminėjo, kad čia galimas prieštaravimas, tačiau, manau, įrodžiau komitetui ir dar pasakysiu, kad čia tikrai nėra jokių prieštaravimų, nes išlieka tikybos dalyko ir etikos dalyko atskyrimo teisė. Maža to, į etikos programą… (Triukšmas salėje) Ačiū. Į etikos programą yra įtraukiami religijų pagrindai, kaip informacijos pateikimas. O kad dabar taip nėra ir, svarbiausia, kodėl įstatyminiu požiūriu arba lygmeniu siūlau tai įtvirtinti?.. Todėl, kad etika yra (…), tai mes žinome, bet programos turinys atsiliepia sparčiam kintančios šiuolaikinės informacinės visuomenės gyvenimui. Čia aš cituoju iš etikos dalykų programos. Gali būti, kad šiandien taip, rytoj taip. Svarbios nuostatos gali pasikeisti dėl tam tikrų programos kūrėjų norų arba pažiūrų. Tam, kad nebūtų tiesiog… kad įstatymiškai būtų akcentuota, kad religijų pagrindai, kurie visiškai nėra tikyba, būtų konceptualiai įtraukti į programą. Ačiū.
PIRMININKAS. Klausia V. Baltraitienė.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ačiū, kad neišmetėte. Aš norėjau jūsų paklausti, ką reiškia tradicinės religinės bendruomenės ir bendrijos? Tai reiškia, tradicinės, pas mus tai yra, mes žinome, kokia religija, katalikų. O jūs aiškinate, kad su visomis kitomis bus. Ką dėstys? Kitas dalykas, ir ikimokyklinėse įstaigose pradės tą dėstyti? Taip suveltas šis įstatymo projektas, kad mes su kolege skaitome, neįmanoma suprasti, ką reiškia tradicinės religinės bendruomenės ir bendrijos. Tai šis dalykas. Ir kaip bus su ikimokyklinėmis? Nuo 14 m. viskas aišku, palikta taip, kad gali pasirinkti tikybą arba etiką. Vadinasi, etikoje nebebus tikybos, bus atskiri pasirinktiniai dalykai. O kaip bus su ikimokyklinėmis, visiems darželinukams dėsime? Ikimokykliniam, net ne pradiniam, o ikimokykliniam. Jie suvoks, kas jiems yra dėstoma ir ką reiškia tradicinis?
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū už klausimą. Pirmas dalykas, yra apibrėžtos tradicinės religinės tradicijos… religijos Lietuvoje ir bendruomenės irgi. Nesunku būtų jas išvardyti ir apibrėžti. Dėl neformalaus švietimo, tai čia jokios nuostatos keisti aš nesiūlau. Tiesiog yra cituojama tai, kas jau yra įstatyme. O tai grindžiama geranoriškumo pagrindu ir jeigu tėvai nori, kad būtų tas švietimas teikiamas ir neformaliame, arba ikimokykliniame, tai ir dabar tai gali būti. Bet vėl tai grindžiama savų tėvų apsisprendimu. Jeigu toks yra, tada taip. Jeigu nėra, tada nėra. Čia aš nieko nekeičiu. Čia mes nieko nekeičiame.
PIRMININKAS. Klausia A. Dumčius.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis Jaroslavai, jūs tokia aukšta teologine filosofine gaida viską pateikiate, kad tikrai mes daug kas nesupratome. Dabar taip, iki šios dienos buvo etikos ir tikybos pamokos. Dabar ką jūs siūlote keisti? Trumpai drūtai.
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū. Tos pamokos ir liks. Liks ta pati dalis ir ta pati apsisprendimo forma, iš dorinio ugdymo tėvai arba vaikai po 14 m., patys vaikai pasirinks, ar ugdysis dalyką kaip tikybą, ar ugdysis dalyką kaip etiką. Jokių pasikeitimų aš nesiūlau.
Kita dalis, kokia bus etikos programa. Čia tiesiog siūlau, kad programoje būtų panaudotas ne vienos religijos, o jų pagrindiniai elementai, kad pateiktų vaikams ne vienos kokios vertybinės, bet iš istorijos išplaukiančių… Bet tai nereiškia, kad skatins ar privers vieną ar kitą tikėjimą tikėti. O etika ir tikyba išlieka savarankiškai savanoriškai pasirenkami dalykai.
PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjas atsakė į mano klausimą.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Irgi atsakė.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia K. Daukšys. Kęstuti, prašom klausti.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū. Aš noriu paklausti tokio visiškai paprasto dalyko. Prašom pasakyti, o kas skaitys tas religijotyros paskaitas? Mokytojas dėstys? Tai kaip bus? Pavyzdžiui, nebus, kad pas mus pradėsime propaguoti musulmonų tikėjimą, pasakodami, koks jis geras ar blogas, arba kokį nors kitą? Aš to norėjau paklausti. Nes tam tikra propaganda vis tiek per pamoką bus. Ar nebus pavojaus mūsų tradicinei kultūrai?
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū. Klausimas išties turi rimtą pagrindą tam, kad nebūtų, kaip jūs iškeliate abejones. Buvo pirminis siūlymas padaryti tikybą kaip privalomojo dalyko elementą. Tačiau tai pagrįstai, matyt, prieštarautų Konstitucijai, todėl nuo šito projekto mes atitolome, o palikome, jeigu tikyba, tai, be abejo, ten jau sudaryta programa su koncesijos dvasininkų pritarimu ir ten kitas dalykas. Čia patys tėvai parenka. Jeigu etika ir šis mūsų pakeitimas, tai nebūtinai turėtų ateiti kokios nors koncesijos dvasinis atstovas. Tai būtų etikos mokytojas, tačiau jo programa turėtų (…) arba elementas tos programos kaip žinių pateikimas.
PIRMININKAS. Klausia A. Sysas, ir turbūt jau paskutinis.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis kolega, tiesiai šviesiai pasakykite, ką darys tėveliai, jeigu yra pasaulietinių pažiūrų ir jie nesutinka? Kaip grupėje, kur yra trys ar keturi vaikučiai, bus dėstoma? Ar juos išvys iš grupės, juos uždarys į kokį atskirą kambarį? Kaip jūs teoriškai įsivaizduojate šitą savo siūlymą?
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū, gerbiamasis kolega. Aš įsivaizduoju ne teoriškai, o praktiškai, nes kaip tas mechanizmas veikia praktikoje, gana neblogai žinau. Tačiau jūs vėl painiojate du elementus. Etikos dalykas nesikeičia ir jo struktūra ar turinys irgi nesikeičia. Tačiau į programą įterpiami tam tikrų religijų perteikimo elementai, kurie visiškai nereiškia, kad tai yra tikėjimas. Analogiškas pavyzdys: istorijos pamoka, kalbama apie, sakykime, Turkijos ar Azijos istoriją. Nori, nenori ten yra pateikiami tam tikri islamizmo elementai, bet tai nėra tikėjimo propagavimas, tai yra žinių pateikimas. Todėl dar kartą pakartosiu, apsisprendimo teisė išlieka, etika ir tikyba išlieka, o programą reikėtų papildyti, o ne pakeisti, šalia humanitarinių švietėjiškų vertybių pateikti žinias, kurios buvo tradiciškai nustatomos pagal skirtingų religijų vertybes.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į klausimus. Kolegos, dabar kalbos už, prieš. Kadangi yra ir už, ir prieš, už – A. Patackas.
A. V. PATACKAS (DKF). Pirmiausia norėčiau šiek tiek paaiškinti žmonėms, kurie nėra su tais dalykais susidūrę, man teko labai trumpai dėstyti etiką aukštojoje mokykloje. Tikyba, šiurkščiai šnekant, yra kokios nors vienos religijos agitacija ir propaganda. Tai yra tikyba. O etikos yra dvi: pasaulietinė etika ir etika, kuri remiasi religinėmis nuostatomis, t. y. religinė etika. Šio pasiūlymo yra vienintelė naujiena, kad ten, kur yra etika, yra neapibrėžta ir dažniausiai dėstoma pasaulietinė etika, ir dėstoma atbulomis rankomis, aš žinau, nes tokių specialistų Lietuvoje yra nedaug. Jeigu įvestume etiką, kurios kontekste turi būti pateikti religijos arba religijotyros pagrindai, tai mes tada kur kas geriau atliktume tą dorinio ugdymo funkciją.
Kokių dar būtų motyvų už? Mes turime specialistų. Tai yra Vytauto Didžiojo universiteto Filologijos fakultetas, kuris rengia religijotyros specialistus. Šiuo metu daugelis jų priversti dėstyti tikybą, nes nėra kur dėstyti religijotyros. Tai tie žmonės galėtų būti įdarbinti, jie prisidėtų prie atmosferos pakeitimo mokykloje, nes tai būtų žmonės, kurie išmano, profesionaliai išmano, dorinį ugdymą. Kitas motyvas. Esame atverti pasauliui ir mums būtina žinoti, žinoti nuo mažens, kas yra musulmonas, kas yra Koranas, kas Korane yra taip ir kas yra ne taip, kas bendro sieja su krikščionybe ir kas skiria, ir t. t.
Ir pagrindinis motyvas – šita mokyklos dorinio ugdymo problema. Jeigu nepradėsime nuo mokyklų, tai ir toliau turėsime pilnus kalėjimus ir tą situaciją, kurioje dabar skęstame.
PIRMININKAS. Ačiū, Algirdai. Motyvai prieš – A. Sysas. Prašom.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Jeigu šitą įstatymą pristatytų A. Patackas, tai gal aš ir patikėčiau nuoširdumu, kai kalba Algirdas. Gerbiu kataliką Jaroslavą, bet kai jis išeina į tribūną ir bando man išaiškinti, kaip jis dėstys islamą ir kitas religijas, na, aš negaliu apgaudinėti, Jaroslavai, bet aš netikiu tuo, ką jūs dėstėte iš tribūnos. Todėl ir pasisakau prieš šį įstatymą. Labai teisingai pasakė mano kolegos iš Darbo partijos, kad jis sujauktas, nes jūs bandote parašyti tai, ko pats nesugebate nuosekliai įrodyti mums, kolegoms. Todėl aš pasisakau prieš.
PIRMININKAS. Kolegos, kviečiu balsuoti. Kas pritaria sprendimo projektui Nr. XIIP-313, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.
Užsiregistravo 54 Seimo nariai, balsavo 54: už – 33, prieš – 3, susilaikė 18. Taigi, kolegos, pritarta sprendimo projektui po pateikimo.
Siūloma svarstyti rudens sesijoje. Pagrindinis komitetas – Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas. Ar galime, kolegos, bendru sutarimu pritarti? Galime. (Balsai salėje) Papildomas Žmogaus teisių komitetas. Ar galime pritarti ir papildomam Žmogaus teisių komitetui? Galime. Ačiū.

19.27 val.
Švietimo įstatymo 2 ir 59 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-251 (pateikimas)

2-15 klausimas – Švietimo įstatymo 2 ir 59 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-251. Pranešėjas – V. Stundys. Prašom.
Po balsavimo, kol ateina, prašom.
A. V. PATACKAS (DKF). Pirmiausia norėčiau padėkoti už sąmoningumą visiems be išimties Seimo nariams, netgi tiems, kurie balsavo prieš. Aš manau, jie įsitikins, kad mes padarėme gerą darbą.
O dabar dėl islamo. Esu nemažai rašęs apie islamą, yra mano tekstai, jeigu norite, internete susiraskite. Esu keliavęs po Iraną ir žinau, kad, pavyzdžiui, šiitai, bent jau šiitai, ne sunitai, turi tam tikrų kontakto taškų su krikščionybe. XVI sura yra paskirta Marijai, ten yra ta pati pradžia, bet tik plačiau nušviesta negu Senajame įstatyme. Mes turime ieškoti sąlyčio taškų, tų taškų yra. Vienintelis būdas sugyventi su islamu – ieškoti sąlyčio taškų, nekonfrontuoti. Pažinimas, pažinimas nuo mažens, kas ir kas, yra būtinas.
PIRMININKAS. Ačiū. Prašom, Valentinai.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju. Labai trumpai, kadangi jūs pavargę, o diena, nepaisant to, kad ji ilga, vis tiek trumpėja. Keli sakiniai. Tai yra Švietimo įstatymo 2 ir 59 straipsnių pataisos, siekiančios mus sugrąžinti į diskusiją apie įstaigų vadovų kadencijas. Esmė yra tokia.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti…
V. STUNDYS (TS-LKDF). Kadangi klausimų daug, matyt, (…).
PIRMININKAS. Kolegos, aš noriu pasakyti du dalykus. Baigiasi mūsų laikas, kurį mes buvome suplanavę dirbti. Aš siūlau pratęsti, kol išnagrinėsime visus klausimus. Ačiū. Bendru sutarimu sutariame, kad pratęsime, kol išnagrinėsime visus klausimus.
Jūsų nori paklausti 9 Seimo nariai. Klausia R. Baškienė. Prašom.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Gerbiamasis kolega, tai iš tiesų labai siekiantis pažangos ir tobulėjimo įstatymo projektas, skatinantis vadovus pasitempti. Kai kur to labai reikia, bet sutikite, kad mokyklose, ko gero, didesnė problema yra ne vadovų kaita, bet mokyklų mokytojų pensininkų problema, kai mūsų jauni studentai pabaigę neturi darbo, o pensininkų mes niekaip nesugebame išleisti pailsėti. Ar nesvarstėte galimybės dar šio įstatymo projekto papildomu straipsniu spręsti ir šią problemą?
V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju už klausimą. Aš nemanau, kad problema tik ta, kurią jūs įvardijote. Jūsų minimu atveju Konstitucinis Teismas yra pasakęs, kad tokie apribojimai pensininkams negali būti taikomi. Kaip žinote, mes vienu metu turėjome tam tikrų problemų. O kad vadovų ilgaamžiškumo problema yra, ilgaamžiško darbo yra, tai gana akivaizdu. Aš nesakau, kad ilgai dirbantys vadovai visais atvejais yra kliuvinys, stabdys, tačiau tam tikros dinamikos ir kaitos čia reikia. Tai viena.
Antra. Be abejo, įstatymo projekte aiškiai rašome, kad tokie konkursai turi būti organizuojami teisės aktų nustatyta tvarka. Būtent pagal tą tvarką galima įtvirtinti tas normas, kurios galėtų apsaugoti gerai dirbančius vadovus, kad jie netaptų kokių nors manipuliacijų įrankiais.
PIRMININKAS. Klausia V. Simulikas. Nematau. E. Žakaris. Prašom, Edvardai, klausti.
E. ŽAKARIS (LSDPF). Atsiprašau, pražioplinau, tai neklausiu.
PIRMININKAS. Ačiū. V. Baltraitienė. Virginija, prašom klausti.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Jūs dabar pasakėte tokį sakinį, kad reikia užtikrinti, kad nebūtų jokių manipuliacijų. Kaip jūs tą užtikrinsite, nes iš tikrųjų, jeigu vadovas gerai dirba, po penkerių metų, vykdant konkursą, jį gali paprasčiausiai bet kuri savivaldybės politinė valdžia pakeisti? Tai vienas dalykas.
Kitas dalykas. Kodėl atestacija? Aš suprantu, gal ji nėra tinkama, ne taip vykdoma, bet kodėl kas penkerius metus reikia peržiūrėti reikalavimus, atestaciją ir nedaryti to konkurso? Konkurso būdu iš tikrųjų labai lengva atsikratyti gerai dirbančio vadovo arba palikti blogai dirbantį vadovą. Tas konkursas neišsprendžia, juo labiau kad kadencijos neribojamos, nieko. Ką tai duoda? Tai nereikalingas pinigų eikvojimas, nes surengti konkursą kainuos pinigus. Ne tik iš savivaldybės žmonės dalyvauja, kaip suprantu, dalyvaus ir ministerijos atstovai. Ar turės direktorius pereiti…
PIRMININKAS. Virginija, laikas!
V. BALTRAITIENĖ (DPF). …tą atestaciją, kurią dabar… norint naujai dalyvauti konkurse? Ar kas penkerius metus Vilniuje turės taip pat pereiti tą kompetencijos patikrinimą?
V. STUNDYS (TS-LKDF). Jūsų klausimas, na, pakankamai platus. Būtų galima čia, matyt, kalbėti ilgai, bet iš esmės ir trumpai. Iš tikrųjų atestacija, vadovo atestacijos mechanizmas veikia poprasčiai. Tai viena. Antra, tas mechanizmas nėra sistemiškas, iš esmės pristabdytas. Dažnu atveju vadovas įgyja kategoriją ir sustoja šioje vietoje. Tai viena. Antra, atestacijos metu yra vertinamas visos iš esmės mokyklos pasiektas rezultatas, ir vadovui yra labai lengva, kad ir vidutiniškam vadovui, labai lengva yra pasislėpti už visos mokyklos pasiekimų. Čia yra tam tikra problema. Tai konkursas kaip tik išryškintų galimybes vertinti vadovo veiklą, o saugikliai būtini įstatymą įgyvendinančiuose teisės aktuose, tiek Vyriausybės nutarimuose, tiek ministro įsakymuose. Jie yra būtini ir privalomi tam, kad būtų užkirsta galimybė manipuliuoti. Ir paskutinis dalykas, kad ir kaip vertintume, buvo pabandyta keisti vadovų skyrimo tvarką, konkurso organizavimo tvarką, ir atsirado, na, išorinis vertintojas – agentūra, kuri vertindavo pretendento būti kandidatu į vadovus kompetenciją. Tie išoriniai saugikliai šiuo atveju, kiek mano patirtis leidžia ir žinojimas atskiru atveju, kelia kai kuriais klausimais tam tikrų dviprasmybių. Čia būdavo, matyt, visko. Taigi saugikliai turi užtikrinti kvalifikuotam vadovui galimybę toliau dirbti. Čia yra esminis dalykas.
PIRMININKAS. Klausia M. Zasčiurinskas. Noriu priminti, kad klausti – viena minutė, o atsakyti – dvi minutės. Prašom.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Jau šešios sekundės praėjo, tai dabar klausiu. Aš noriu apie krikščionišką požiūrį, per tą prizmę pateikti klausimą. Visų pirma aš nesutinku su kolegės R. Baškienės požiūriu, kad pensininkas ne žmogus, kad jis turi pasitraukti. Man nepriimtinas toks nepakantumas vyresnio amžiaus žmogui. Aš manau, tai tikrai nekrikščioniška. Aš manau, tikrai krikščioniška yra tai, kad visi žmonės turėtų būti lygūs, todėl aš iš esmės pritariu penkerių metų konkurso būdu į pareigas skyrimui ir atleidimui. Tik aš manau, nelabai krikščioniška yra tai, kad jūs išskiriate valstybės valdomas įstaigas ir paliekate privačias, tas, kurios finansuojamos, kurios gauna finansavimą iš valstybės. Mano nuomone, kaip jums atrodo, ar nebūtų teisinga konkurso būdą palikti ir privačioms švietimo įstaigoms, kurios gauna finansavimą iš biudžeto? Ačiū.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkui. Iš esmės dabar galiojančiame Švietimo įstatyme nuostatos dėl privačių mokyklų vadovų nėra. Mano teikiamos pataisos yra susietos su dabar galiojančio įstatymo kai kuriais straipsniais, o juose yra reglamentuojama tik valstybinių švietimo įstaigų ir savivaldybių švietimo įstaigų vadovų skyrimo tvarka. Be abejo, tą galimybę, kurią jūs keliate, galime diskutuoti kaip reglamentuotiną, ypač tais atvejais, kai tokios mokyklos, nors ir privačios, gauna valstybės finansavimą. Dabar iš tikrųjų dauguma jų gauna. Tai norma galėtų būti vienoda.
PIRMININKAS. Klausia Seimo Pirmininkas V. Gedvilas.
V. GEDVILAS. Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, pasiūlymas ir jūsų projektas yra labai įdomus. Aš manau, kad galbūt pateikimo metu jis turės palaikymą. Tiesiog noriu jūsų paklausti. Kokia yra praktika Europos Sąjungos valstybėse, galbūt Seimo nariams galėtumėte pristatyti, o galbūt ir pasauly kokia yra praktika dėl direktorių kaitos?
V. STUNDYS (TS-LKDF). Iš tikrųjų aš tos praktikos specialiai netyrinėjau, tačiau patirties ir teisinio reglamentavimo atvejų yra visokių, tai tą reikia turėti galvoje. Antras dalykas, man kur kas labiau šiuo atveju rūpėjo tai, kad Lietuvoje jau turime atskiras sritis, kur vadovų kadencijos ribojamos. Matyt, čia pirmeiviai yra aukštosios mokyklos, visi rektoriai ir kolegijų direktoriai jau keleri metai tik penkeriems metams yra skiriamai, ir ne daugiau kaip dvi kadencijas iš eilės. Ta norma įteisinta sveikatos sistemoje, o bent jau viešai buvo kalbėta, socialinės apsaugos srityje, kultūros srityje jau kai kurioms įstaigoms yra. Vadinasi, ateiname jau prie sistemiškesnio požiūrio, apie kurį vienoje Seniūnų sueigoje yra kalbėjęs ir Seimo vicepirmininkas A. Sysas. Aš manau, tuos dalykus reikia vieną kartą sutvarkyti visam biudžetiniame sektoriuje ir diskutuoti.
PIRMININKAS. Ir paskutinis klausia K. Daukšys šiuo klausimu.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, jeigu šita sistema būtų galiojusi, tai Vilniaus universiteto rektorius J. Kubilius tikriausiai būtų turėjęs po 10 metų išeiti iš rektorių, nors buvo rektorius ilgą laiką. Mano mokyklos direktorius irgi būtų turėjęs išeiti dėl to, kad jis būtų savo kadenciją pabaigęs. Prašau pasakyti, aš nesu šalininkas dėl kadencijų, kokie yra dalykai, iš praktikos pasakykite man, kada gali pasakyti, kad vadovas jau pradeda kenkti savo mokyklai? Ir kaip tą nustačius galima kitaip pakeisti? Nes kitą kartą galbūt tas vadovas ir po dešimties metų dar bus labai geras ir pažangus vadovas, ir po dvidešimties.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Ačiū už klausimą. Šitos pataisos nesiekia atimti galimybės geram vadovui toliau dirbti. Tai yra esminis dalykas. Nesiekia. Priešingai, aš sakau, kad kiti teisės aktai turi taip sureguliuoti normas, kad nebūtų stengiamasi su geru vadovu susidoroti arba jį kaip nors pastūmėti į šoną. Kažkokios inkriminacijos, kad būtinai po penkerių metų turi būti jau kitas vadovas, šitos pataisos tikrai nesiekia. Priešingai, aš sakau, kad šitos pataisos siekia, kad dirbtų kvalifikuoti įstaigų vadovai ten, kur yra problemų dabar su vadyba. Vadovų atestacija tos problemos neišsprendžia, nes atestacijos tikslas dažnu atveju yra absoliučiai kitas.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į Seimo narių klausimus. Aišku, norėjo daugiau paklausti. Motyvai dėl viso. Už – Seimo Pirmininkas V. Gedvilas.
V. GEDVILAS. Dėkoju. Aš manau, aš ne vienas esu, kuris pritaria šio įstatymo pataisoms, pakeitimui. Tiesiog noriu priminti, kad daugelyje pasaulio valstybių yra įvairi praktika, bet yra praktika, kur kas dvi kadencijas keičiasi. Pavyzdžiui, Prancūzijoje kas dvi kadencijas keičiasi mokyklos direktorius. Jis negali kandidatuoti net toje mokykloje ir būti direktoriumi, bet kitoje mokykloje jis gali kandidatuoti. Daugelyje pasaulio valstybių yra, kad vyksta rotacija. Šiaip noriu pasakyti, kad aukštosiose mokyklose rotacija jau yra labai seniai. Tai čia nieko naujo nėra ir nieko blogo nėra, kad dvejus metus rektoriumi padirba, po to dirba profesoriaus darbą arba eina į mokslinę veiklą, tiesiog jis kelia savo kvalifikaciją. Nes, dirbant vien tik vadybinį darbą, dingsta tavo pedagoginė kvalifikacija. Aš manau, po pateikimo, ką pateikė V. Stundys, galima visiškai pritarti. Jūs patys, jeigu susitinkate su eiliniais mokytojais, ne mokyklų vadovais, bet eiliniais mokytojais, jie visą laiką reiškia pretenzijas, kad reikės mūsų mokyklos direktorių išnešti su karstu. Tai tokių pastabų yra. Galbūt aš čia hiperbolizuoju visą šį dalyką. Aš pritarčiau po pateikimo, mielieji kolegos, ir toliau pasvarstytume, kokius dar reikėtų įdėti papildomus saugiklius. Aš tikrai ne už tai, jeigu direktorius labai gerai dirba, staiga jį reikia pakeisti. Galbūt reikia kokius nors kitus saugiklius sugalvoti, kai mokyklos visuomenė pasitiki, arba dar yra kitų pasiūlymų. Tiesiog aš manau, kad… Ir Lietuvos Respublikos Prezidentas po dviejų kadencijų turi galimybę pailsėti. Sveikatos įstaigų vadovai, kaip minėjau, gali dabar pailsėti ar kokį nors kitą darbą dirbti. Aš nematau nieko blogo, kai yra konkurencija, kai yra rotacija ir kai gali dalyvauti jauni žmonės, kurie turi gerą išsilavinimą, ateiti iš kitur ir puikiai gali vadovauti mokyklai. Aš norėčiau paprašyti visų jūsų palaikyti po pateikimo.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – E. Žakaris. Prašom.
E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš tikrai nepritarsiu nei po pateikimo, nei po tolesnių stadijų, nes, manau, jau reikia užbaigti tiek metų eksperimentuoti su švietimiečiais. Juo labiau tie konkursai, kurie dabar įvyksta į atsilaisvinusias naujas darbo vietas, na, apie Vilnių tikrai negaliu kalbėti, bet jau Šiauliai kaip ir didmiesčiams priklauso, jau dabar dalyvauja, mokyklų buvo pora konkursų, šiemet du kandidatai, darželių tiktai po vieną. Taigi čia to pasirinkimo nėra. Vyrai beveik nedalyvauja konkursuose. Jeigu pažiūrėtume statistiką, jau mokyklų vadovų visiškai mažėja.
Be to, dar klausimas, kol niekas nesikreipė į Konstitucinį Teismą, kaip su šitom kadencijom, kai žmonės yra priimti į darbo vietas pagal neterminuotas sutartis ir staiga atsiranda terminai? Aš manau, anksčiau ar vėliau sulauksime tokių kreipimųsi. Tikrai, manau, šiandien nenervinkime švietimo bendruomenės. Ir taip ten yra daug įtampos, mažėja vaikų, nuolat atleidžiami žmonės. Tikrai siūlau nepritarti.
PIRMININKAS. Ačiū, Edvardai. Prašom balsuoti. Kas pritariate pateiktam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 54 Seimo nariai. Balsavo 54: už – 9, prieš – 18, susilaikė 27 Seimo nariai. Projektui po pateikimo nepritarta.
Kolegos, kiek aš suprantu, mėginsime… Duodame tobulinti? (Balsai salėje) Atmesta. Gal sutinkate, kad atmesta? (Balsai salėje) Ne? Balsuoti? Kas už tai, kad būtų atmestas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę (alternatyvus balsavimas), kad tobulintų, balsuojate prieš. Už – balsuojate, kad būtų atmestas. Už – kad atmestas, prieš – tobuliname, nes daug daugiau buvo kitos nuomonės balsų.
Už – 35, prieš – 19. Kolegos, yra atiduota tobulinti. Reikėjo 36 balsų. (Balsai salėje) Ką? Reikia 36, buvo 35.

19.46 val.
Konstitucinio Teismo įstatymo 55 straipsnio 5 dalies pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4095 (svarstymas)

Kolegos, kitas klausimas. (Balsai salėje) Nėra, kolegos, dėl ko. Rezervinis 2 klausimas – Konstitucinio Teismo įstatymo 55 straipsnio 5 dalies pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4095. Pranešėjas turbūt V. Gapšys nuo Teisės ir teisėtvarkos komiteto? S. Šedbaro nėra. Kolegos, aš suprantu, būtų gerai, kad tikrai ateitų S. Šedbaras.
V. GAPŠYS (DPF). Komiteto sprendimas yra Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo įstatymo 55 straipsnio 5 dalies pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIP-4095 atmesti.
PIRMININKAS. Ačiū komiteto pranešėjui. Kolegos, už nėra, prieš – A. Sysas. Prašom pateikti nuomonę.
A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, kadangi aš ir siūliau šitą įstatymą, blogiausia, kad Teisės ir teisėtvarkos komitetas nieko nepasiūlo. Paprasčiausiai tai yra konkretus atvejis, kai atskiroji Konstitucinio Teismo nuomonė atsirado po savaitės. Buvo pirma garsusis sprendimas, o po to, po savaitės, – vienos teisėjos atskiroji nuomonė. Aš manau, tada reikėjo bent pritarti J. Razmos pasiūlymui, kad būtų pareikšta, kad vienas ar keli Konstitucinio Teismo nariai pareikš atskirąją nuomonę, o ne po to, kai žiūrima, kokia Prezidentės reakcija, kokia Ministro Pirmininko reakcija arba spaudos, tada vienas ar kitas drąsus Konstitucinio Teismo teisėjas pareiškia atskirąją nuomonę. Kadangi pats buvau šitoje byloje ir mačiau, kaip viskas vyko, todėl ir siūlau, kad reikia šitą problemą spręsti. Dabar kalbama apie tai, kad nespės parašyti, kad jis rašo kartu su kitais Teismo nariais kitokią nuomonę. Jeigu aš turiu kitokią nuomonę, aš tikrai neprisidedu rašydamas tą nuomonę, kurią pareiškė, Konstitucinio Teismo pagrindinę nuomonę. Kas buvo Konstituciniame Teisme, turbūt žino, kaip tai vyksta. Todėl ir siūlau ne atmesti, o spręsti šitą problemą, nes ji neišspręsta.
PIRMININKAS. Motyvai už. Komiteto nuomonei pritaria V. Gapšys.
V. GAPŠYS (DPF). Tiesiog komitete mes diskutavome (kvietėmės ir Konstitucinio Teismo atstovus), kaip vyksta tas procesas ir ta atskiroji nuomonė atsiranda, todėl mes iš tikrųjų po diskusijų nusprendėme, kad nereikėtų suvaržyti tos laisvės dėl atskirosios nuomonės. Tuo labiau kad dažnai būna taip, kad teisėjai, balsavę priešingai negu bendroji pozicija, tarkim, pagrindinė pozicija, apsisprendžia rašyti tą atskirąją nuomonę per kurį laiką. Kartais gali nuspręsti, kad neparašys tos atskirosios nuomonės. Todėl tas išankstinis skelbimas būtų tam tikras užbėgimas už akių, ne visai būtinas ir nelabai ką patobulintų Konstitucinio Teismo darbe.
PIRMININKAS. Motyvai išsakyti, kolegos. Už, prieš. Kas palaikote komiteto nuomonę atmesti, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Kolegos, aš tik priminsiu, kad reikia 36 balsų, kad būtų atmestas. Kas balsuojate už komiteto nuomonę atmesti, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 54 Seimo nariai. Balsavo 54: už – 35, prieš – 3, susilaikė 16. Taigi, kolegos, mums reikia paskirti kitą komitetą, neužteko… Gal turite pasiūlymų, koks kitas komitetas galėtų svarstyti? (Balsai salėje) Žmogaus teisių? Kolegos, gal nelabai su teisėtvarka turi ką bendra? Tinka? Yra pasiūlyta Žmogaus teisių komitetui tapti pagrindiniu ir turėtų persvarstyti iš naujo. Ar tinka, kolegos? Bendru sutarimu galime sutarti? Ačiū, kolegos. Tada pritarta.
Pereiname prie rezervinio 3 klausimo. Aš nematau J. Sabatausko. Kadangi jis pats vienas teikia ir nėra daugiau, kolegos, praleidžiame ir šito klausimo nesvarstome.

19.50 val.
Pensijų kaupimo įstatymo 16 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-260 (pateikimas)

Pereiname prie rezervinio 4 klausimo – Pensijų kaupimo įstatymo 16 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-260. Pranešėjas – A. Sysas. 29 Seimo nariai. Pateikimo stadija. Prašom, Algirdai.
A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, noriu priminti, kad vyksta apsisprendimo klausimas, kaip toliau žmonės turėtų kaupti papildomai pensijai, t. y. iki rugsėjo 1 d. turi apsispręsti, ar dalyvauti, ar nedalyvauti, ar būti tik „Sodros“ dalyviu, ar ir vienos, ir kitos sistemos ir papildomai mokėti.
Aš praėjusią savaitę priminiau, kokie yra skaičiai. Jūs galite pamatyti, kad didžioji dalis vis dar kažko laukia ar paprasčiausiai jie nežino, kad šitas procesas vyksta, bet jų pinigai ir mano pinigai, ir jūsų pinigai yra pensijų fondų valdytojų rankose. Todėl kreipiuosi į jus, ypač į tuos, kurie nutarė toliau netęsti dalyvavimo. Mūsų pinigai lieka pensijų fondų valdytojams, jie ima metinį 1 % mokestį. Šiandien pensijų fonduose yra sukaupta 5 mlrd. Lt. Labai lengva suskaičiuoti, kad iš mūsų jie paima 50 mln. Lt. metinio mokesčio. Plius dar mėnesiniai pervedimai būna iki 3 %, tai jų metinės pajamos yra maždaug 65 mln. Lt. Jie tikrai nedirba tokių darbų. Aišku, jie rodo, kad jie ten kas dieną keičia valiutą, kad tik mūsų pensijos sukauptos būtų didesnės, bet aš siūlau sumažinti…
Aišku, čia data buvo rašyta anksčiau. Nuo šių metų liepos 1 d. tikrai neišeina. Bet nuo kitų metų sausio 1 d. sumažinti atskaitymus nuo mūsų sukauptų lėšų, kurios yra pensijų fonduose, – ne 1 %, o 0,5 %. Aš manau, kad tų pinigų pensijų fondų valdytojams visiškai užtenka – dalyvaujančių didelis kiekis, pervedamų pinigų skaičius didelis. Taip mes tikrai bent jau žinosime, kad dalis mūsų sukauptų pinigų lieka mums, o ne pensijų fondų valdytojams, kurie gražiai juos išleidžia.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti šeši Seimo nariai. Klausia R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Mano klausimas bus ne visai tiksliai dėl teikiamo skaičiaus ir pasiūlymo. Klausimas būtų iš principo iš esmės. Jau vieną kartą mes jaukėme žmones su visokiais prieštaravimais dėl antrosios pakopos. Vyriausybė, išaiškėjo, jai pritarė. Dabar vėl pateikėme žmonėms apsispręsti dėl sprendimų. Kaupimo sąlygos yra sutartiniai dalykai, jau žmonės apsisprendžia, fondai rašo sutartis, o mes vėl teikiam pakeitimus. Šiandien sužinojome, kad „Sodros“ reformos be 2015 m. nebebus. Iš jūsų komiteto atėjo šis klausimas… Ar tarpusavyje socialinius klausimus derinate, ar nederinate su savo Vyriausybe, nes jau nebesupranti, kas kam atstovauja? Galų gale ar žmonės netampa įkaitais tų mūsų nuolatinių kaitaliojimų? Ar tas 0,5 %, čia jau klausimas, yra kaip nors derintas su Vyriausybe, Lietuvos banku, nes kiek anksčiau mačiau išvadas, tai jos buvo nepalankios jums? Aš dabar nekalbu, ar tai yra teisinga, ar ne, bet jos buvo jums nepalankios. Vyriausybės nuomonė, banko ką nors reiškia ar dabar Vyriausybės ir banko nuomonė pasikeitė?
A. SYSAS (LSDPF). Aš turiu savo nuomonę, ją turėjau ir praeitą kartą, ir kai jūs buvote komiteto pirmininkas, ir kai mes buvome sutarę truputį kitaip padaryti pensijų reformą. Bet prieš rinkimus galiu tiktai numanyti, kodėl jūsų nuomonė per paskutinį balsavimą čia, posėdžių salėje, pasikeitė, nes komiteto nuomonė buvo visiškai kitokia ir nubalsuota buvo kitaip, noriu priminti jums, pirmininke. Deja, dėl jūsų manipuliacijų rezultatas yra toks, koks yra, todėl kalbėti apie protų jaukimą… susilaikyčiau, bent jau jums komentuojant šituos dalykus.
Aš nieko nejaukiu, žmonės patys apsispręs. Aš kalbu apie mūsų pensijų fondų dalyvių sukauptų pinigų apsaugą, realią apsaugą, ne kokiomis nors pasakomis, kad bus kažkur investuota ir užsidirbsiu, bet aš noriu, kad mano sukauptos lėšos po kelerių metų, kai aš ten nedalyvausiu, nepradėtų mažėti, nes iš 1 % atskaitymų, jau šiandien galiu įrodyti, pajamos, kurios sukauptos pagal antrąją pensijų pakopą, mažėja.
PIRMININKAS. Klausia M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis pirmininke. Iš tiesų mums, socialistinėms šalims, Pasaulio bankas įkišo tokį galvos skausmą, kad mes čia kankinsimės, kankinsimės, kol pasieksime bent jau Vengrijos proto indeksą. Kurie paėmė, likvidavo tuos visus privačius kaupiamuosius pensijų fondus ir neliko problemos.
Dabar noriu pasakyti, kad šitas kolegos teikiamas sprendimas visiškai atitinka mūsų koalicinės Vyriausybės programą. Aš visada galiu įsivaizduoti… čia paminėtas buvo skaičius 5 mlrd. Tai apie kokį mes čia lobizmą kalbame, kokios eilės lobizmas nuo 5 mlrd., kai taip dažnai keičiami tie visi sprendimai? Emocijų vis bus ir bus. Pasižiūrėkite, reklamos už mūsų visų pinigus daug, balionai skraido, nueikite į banką, į fondą – visur tau psichologinė prievarta: tu tik pasilik, pasilik, net sugalvoja pareiškimus rašyti vasarą, kai visi atostogauja. Ir Seimas priėmė tokį sprendimą – nuo 5 mlrd. Dabar mano klausimas. Pritariant šitam, ar jums neatrodo, kad yra racionalus vienas iš sprendimų įsteigti valstybinę kaupimo įmonę ir užbaigti tą visą žaidimą su tais visais lobistais? Kokia jūsų nuomonė?
A. SYSAS (LSDPF). Taip, racionalus. Mūsų gairėse yra įrašyta tokia nuostata, kuri buvo priimta. Aš manau, kad tai reikia įgyvendinti ir reikia įgyvendinti kuo greičiau. Aš manau, kad vykdymo kaštai, kuriuos naudoja „Sodra“, yra patys mažiausi. Aš manau, kad bent jau sukaupta tam tikra dalis pinigų būtų labiau apsaugota, jeigu tai būtų „Sodroje“, o ne privačiuose pensijų kaupimo fonduose, ir už tai pasisakau.
PIRMININKAS. Klausia L. Graužinienė.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Labai ačiū. Iš esmės tai turbūt klausimas. Jeigu, jūsų manymu, didelės, tai kodėl tokios didelės iš karto buvo numatytos administravimo išlaidos? Vienas dalykas. Kitas dalykas, sumažinus iki 0,5, taip, gal ten ir nemažės tiek daug, bet aš noriu pažymėti, kad čia gi ne taip, kaip kad padėti banke tie pinigai. Kaip ir banke, jie juda, bet juda skirtingai. Čia yra investavimas į vertybinius popierius ir kiekvieno laimė, kokiai situacijai esant jūs išeisite į pensiją: jeigu bus pakilimas, bus gerai, jeigu kritimas – bus mažiau. Čia reikia tą suprasti. O dėl to, kad apsaugotume, kad sumažės pensija, tiesiog neįmanoma.
Dėl administravimo. Tai, kaip mūsų vertybiniai popieriai bus investuojami ir kas su jais daroma, labai priklauso nuo profesionalumo, tokį rezultatą ir turėsime. Šioje vietoje man nepatinka tas kai kurių kolegų įsitikinimas be diskusijų.
PIRMININKAS. Loreta, klauskite!
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Aš noriu paklausti, ar ir gerbiamojo premjero tokia pati nuomonė, nes kažkaip mums darosi nejauku dėl socialinės politikos?
A. SYSAS (LSDPF). Dar kartą pakartosiu: nuomonės nekeičiau. Aš manau, tokios diskusijos nebuvo, nors jeigu mes paskaitysime mūsų Vyriausybės programą, tai ten kai kas parašyta apie šią sritį. Teko kartu su jumis dalyvauti, tai ir pasižiūrėkite.
Aš manau, gerbiamieji, neužsimerkime, nekiškime galvos į smėlį ir nesakykim, kad problemos nėra. Jeigu kai kurių pensijų fondų valdytojų atlyginimas yra 40 tūkst., tai turbūt reikia juos kažkaip išleisti – ar 20, ar 40. Kodėl jie taip ilgai neteikė mums jokios informacijos? Ir dabar pabandykite gauti atlyginimų lentelę. (Balsai salėje) Aš irgi gavau… Gerbiamasis Rimantai, nesinervinkite, jūs taip nervinatės, padaręs kiaulystę daugeliui pensijų fondų dalyvių, kad dabar taip nervinatės… Leiskite man atsakyti.
Aš manau, kad ta reklaminė kampanija, pagal kurią siunčia tik pareiškimą, kad tu dalyvauk, bet neparašo, kad turi galimybę nedalyvauti, kuri daroma už mūsų pinigus… Kas tai yra? Čia yra išlaidavimas, kad išlaikytų kuo daugiau… (Balsai salėje) Teisingai, savo darbą, nes jie gauna mūsų pinigus. Todėl aš turiu tokią nuomonę ir manau, kad taip noriu apsaugoti savo ir jūsų pinigus. Jeigu jūs norite mokėti pensiniams fondams daugiau už pinigų valdymą, gerai, jūs turite kitokią nuomonę. Aš turiu tokią nuomonę, kad matau, kad naudos labai, taip sakykim, „su kaupu“.
PIRMININKAS. Kolegos, dar kartą priminsiu: 1 min. – klausti, 2 min. – atsakyti. Klausia K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, iš tikrųjų šiek tiek kvepia tokiu dalyku, kai pirma leidžiam sukaupti tuos 5 mlrd., o po to sakom: jūs truputį per daug uždirbate. Tam tikra politika tokia gali būti, kad… Kai kūrėsi Tarybų Sąjunga, buvo toks pasakymas – grab negrablenoje. Ar čia nebus tas pats?
Aš turėčiau jums paprastą klausimą: ar jūs negalvojate, kad geriau būtų taikyti ne 0,5 %, ne 1 %, ne dar ką nors, o tam tikrą procentą nuo uždirbtų per tuos metus pinigų? Būtų labai aišku, kad tais metais man, kaip fondo dalyviui, uždirbo, pavyzdžiui, 100 Lt, nuo to 100 Lt gavo 5 Lt, neuždirbo – tegul iš savo rezervo gyvena. Tada, mano galva, būtų tam tikra teisybė.
A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamasis…
K. DAUKŠYS (DPF). O visa kita, ar jūs 0,5 % duosite, ar 1 %, gal irgi bus per daug.
A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamasis Kęstuti, tokie siūlymai jau buvo. Aš noriu priminti, ką atsakė mums pensijų fondų valdytojai: kadangi jie už riziką neatsako, tai negalima susieti pelningumo, arba fondų veiklos naudingumo, su jų pajamomis, nes tai nuo jų nepriklausantis dalykas. Yra tokie raštiški atsakymai, aš nieko nesugalvojau.
Kodėl tas pats 1 % buvo kadaise nustatytas? Todėl, kad buvo pervesta mažiau pinigų ir tikrai, aš sutinku, fondams reikėjo įsikurti. Visi fondai priklauso bankams. Pažiūrėkite, kur jie įsikūrę, kas jums siunčia laiškelius. Ir dabar, kai įsikūrė, kai rinkodara padaryta, ir dabar gaudo paskutiniuosius, kurie dar negirdėjo apie pensijų fondų gerą veiklą ir šviesią ateitį. Tada mes galėsime reguliuoti, tam ir yra valstybė, kad ji galėtų reguliuoti tokius dalykus. Todėl aš ir siūlau, matau, kas vyksta, matau, kas vyksta su mūsų pinigais, ir siūlau. Mūsų valia. Aš manau, kai mūsų sukauptų lėšų pradės mažėti, jūs ir toliau sakysite: viskas gerai, vaikinai, mes išlaikome pensijų fondų valdytojus. Jeigu jūs taip galvojate, gerai. Aš taip negalvoju, aš manau, kad mes turime rimtai už savo pinigus pakovoti, mes esame pensijų fondų dalyviai, nežinau, Kęstuti, ar jūs esate, bet aš esu.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Laikas baigėsi. Kolegos, motyvai dėl… Tai va, va reikėtų pasakyti pranešėjui, kodėl tempė laiką. Motyvai dėl viso. Už – J. Narkevičius. Prašom.
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū. Klausiau, klausiau aš pristatymą, klausiau klausimų ir atsakymų ir susidariau tokią skirtingą nuomonę. Nesupratau, ponas Algirdai, kieno jūsų tas pasiūlymas remiamas, ar tai yra Vyriausybės programos pagrindas, ar tai yra socialinės apsaugos ir darbo ministrės nuomonė, ar tai yra galų gale premjero. Bet aš žinau, kad jūs tikrai esate tos srities specialistas ir tikrai esate įsigilinęs, galbūt nelabai aiškiai čia pristatėte, kad buvo sunku suprasti, kur ta esmė slypi. Bet aš, kaip katalikas, esu tokios nuomonės, kad linkęs pasitikėti jumis, kaip kolega, kaip specialistu, kad jūs tikrai norite, kad būtų geriau, kad būtų geriau žmonėms, kad būtų geriau tiems, kurie kaupia pinigus tuose fonduose, ir nors tas pristatymas buvo nelabai aiškus, tačiau patikėjęs aš raginu visus balsuoti už.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – R. J. Dagys. Prašom.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Galėčiau nekalbėti prieš, nes iš esmės jūs patys sau kuriate problemas. Visų pirma gerbiamajam Algirdui, kuris iš aklo neigimo ir asmeninės ambicijos vis tiek negali sustoti šiuo klausimu kalbėti ir nuolat kalba tam tikrą netiesą. Jeigu jūs kalbėtumėte apie pensijų fondus, kuriuos valdo valstybė, tai dabartinis įstatymas nedraudžia, steikite, Vyriausybė turi teisę. Įsteikite ir nereikės jokių klausimų. Įstatymas leidžia šitą daryti, nereikia nieko taisyti.
Toliau. Kaupiamieji fondai ne šiaip sau sugalvoti, o todėl, kad pensijos būtų didesnės. Kaupiamieji fondai kaupia pensijas su paveldėjimo teise, nepriklausomai nuo to, kiek pinigų ten yra. Kaupiamieji fondai (…) administraciją, tai yra mūsų pinigai, jie tik administruoja. O jeigu norite, steikite valstybinę, jie administruos. Paveldėjimo teise, sakau, tie pinigai. O kita pusė yra „Sodra“, dėl kurios jūs, kaip šiandien R. Šadžius pasakė, be 2015 m. nieko nedarysite. Vadinasi, pensijos ketvirtadaliu mažesnės artimiausius 15 metų negu esamos, nes nieko nepadaryta! Tai jūs pensijas mažinate, o alternatyvos nenorite daryti! Nedarykite. Į Vyriausybės nuomonę nusispjauti, į jūsų analitikų parengtas pažymas jums, kiek fondai turi mums mokėti, nusispjauti. Jūsų, ne mūsų. Mūsų išvados buvo dar griežtesnės, jūsų visiškai palankios. Jeigu jūs tenkinate savo ambicijas, bet žmones jūs balamūtinate!.. Balamūtykite tuos žmones, jeigu jūs norite ir toliau, jūsų valia, bet tai yra nesąžininga prieš žmones, nes jūs tikrai šito įstatymo nepriimsite, nes Vyriausybė tam nepritaria, niekas tam nepritaria.
PIRMININKAS. Laikas, Rimantai. Kolegos, prašom balsuoti. Kas pritariate po pateikimo Pensijų kaupimo įstatymo 16 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 51 Seimo narys. Balsavo 51 Seimo narys: už – 33, prieš – 1, susilaikė 17. Po pateikimo yra pritarta sprendimo projektui. Siūloma, kad pagrindinis būtų Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Siūloma svarstyti rudens sesijoje. Kolegos, ar galime pritarti? Loreta, matau, nori dar pasiūlyti… Prašom.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Aš noriu, kad iš karto paprašytume Vyriausybės išvados, nes čia yra…
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Nereikia, čia pinigų nėra.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Kaip tai nereikia, tai yra bendra sistema, ką tik svarsto… Aš noriu paprašyti, kad Seimas paprašytų Vyriausybės išvados.
PIRMININKAS. Kolegos, ar galime sutarti? Matau, replikuoja.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Jeigu galima pasakyti – nereikia jokios išvados. Išvados dėl šito vieną kartą jau yra pateiktos Vyriausybės, nebent jūs turite naują koaliciją. Kam tada reikia? (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Kolegos… Ačiū. Prašom, Mečislovas Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Aš tai galvoju, kad jokių išvadų nereikia, tai viena. O antra, siūlau svarstyti ne rudens sesijoje, o dar šioje sesijoje, čia yra svarbus klausimas planuojant kitus finansinius metus. Jeigu mes atidėsime… Čia elementarus klausimas, apie ką čia kalbame. Mano toks siūlymas.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega Mečislovai. Prašom. E. Jonyla.
E. JONYLA (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, aš balsavau už, bet neveikė.
PIRMININKAS. Dėl protokolo, E. Jonyla – už. Supratome. Kolegos, ar galime sutarti, kad vis dėlto reikia Vyriausybės išvados, paprašome ir svarstome rudens sesijoje. Viską supratau. Reikia. Kolegos, svarstome, kaip žinote, rudens sesijoje.

20.08 val.
Konkurencijos įstatymo 13, 33 ir 39 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-732 (pateikimas)

Rezervinis r-5 klausimas – Konkurencijos įstatymo 13, 33 ir 39 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-732. Pranešėjas – K. Daukšys. Prašom. Kažkaip trumpai mums neišeina. Kuo toliau dirbame, tuo ilgiau norime klausinėti.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, šio įstatymo pataisomis stengiausi pakeisti du dalykus, kad koncentraciją galėtų tirti Konkurencijos taryba ir praėjus 12 mėnesių, ilgiau negu 12 mėnesių laikotarpiu. Ir antras dalykas, kad Konkurencijos tarybos nutarimai po teismo sprendimo būtų įvykdomi ne vėliau kaip per 3 mėnesius.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Klausia E. Šablinskas. Prašom.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Atsisakau.
PIRMININKAS. Ačiū. Atsisako. Klausia M. Zasčiurinskas. Irgi atsisakė. Ačiū Kęstučiui už klausimo pristatymą. Kadangi motyvai dėl viso… Nėra motyvų. Yra. Eduardas – už. Eduardai, gal galite nekalbėti? (Balsai salėje) Galite nekalbėti. Tai gal galime bendru sutarimu pritarti? Galime bendru sutarimu. Pritarta. Siūloma, kad pagrindinis būtų Ekonomikos komitetas. Svarstyti rudens sesijoje. Matau, dar nori V. Fiodorovas. Prašom.
V. FIODOROVAS (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Norėčiau frakcijos vardu paprašyti taikyti skubos tvarką ir spręsti dar šioje sesijoje.
PIRMININKAS. Kolegos, kadangi yra skubos tvarka, o vis dėlto Seniūnų sueiga buvo, kitaip apsisprendė, prašom balsuoti. Kas pritariate? Kolegos, už skubą prašome balsuoti. Kas už, kad būtų skubos tvarka, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Kolegos, balsuojame dėl skubos. Kas pritariate, kad būtų skubos tvarka? Paprašė Darbo partijos frakcija.
Kolegos, užsiregistravo 53 Seimo nariai. Balsavo 53 Seimo nariai: už, kad būtų skuba, – 42, prieš – 1, susilaikė 10. Yra pritarta dėl skubos. Vadinasi, ne rudens sesijoje, o dar pavasario sesijoje bus svarstoma.

20.11 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos pratęsimo“ projektas Nr. XIIP-778 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Kolegos, paskutinis šiandienos darbotvarkės rezervinis 6 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos pratęsimo“ projektas Nr. XIIP-778, kurį prieš tai buvau sumaišęs, galvojome, kad tada svarstome. Pranešėjas – V. Gapšys. Prašom, kolega. Pateikimas, svarstymas ir priėmimas.
V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamieji Seimo nariai, mūsų tokia situacija, kaip aš girdžiu, nepritariame šitam. Jeigu nepritarsime šitam, turėsime sekmadienį susirinkti, sugiedoti himną ir pabaigti šią sesiją, paskui susirinkti į neeilinę sesiją, kad galėtume pradėti pirmininkavimo pradžios renginius, tai yra kaip ir buvo sesijos pradžioje sutarta, nėra nieko naujo.
Mes Seimo sesiją pratęsiame iki liepos 4 d., tai yra įvyksta mūsų pirmininkavimo pradžios renginys, ir mes tada baigiame Seimo sesiją, kaip ir buvo šios sesijos pradžioje sutarta.
PIRMININKAS. Kolegos, klausimų nėra. Gal galime bendru sutarimu pritarti po pateikimo? Galim. Balsuosime paskui. Prieš tai sakiau, kad yra trys stadijos. Bendru sutarimu pritarta. Kolegos, po svarstymo galime pritarti bendru sutarimu? Galim. Ačiū. Pritarta.
Pereiname prie priėmimo stadijos.
1 straipsniui galime pritarti bendru suarimu? Galim. Ačiū. 2 straipsniui galime pritarti bendru sutarimu? Galim. Ačiū. Prašom balsuoti už visą sprendimo projektą. Kas pritariate pateiktam įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio nutarimo priėmimas

Užsiregistravo 51 Seimo narys, balsavo 50: už – 49, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymo projektui dėl sesijos pratęsimo pritarta. (Gongas)

20.14 val.
Informaciniai pranešimai

Kolegos, Seimo narių pareiškimai. Yra vienas pareiškimas dėl parlamentinių ryšių grupės įkūrimo. Pranešu, kad birželio 13 d. posėdyje yra įkurta Zambijos grupė. (Balsai salėje). Posėdyje pirmininku buvo išrinktas S. Dmitrijevas, jo pavaduotoja Z. Žvikienė. Grupę sudaro 20 narių. Turime dar vieną grupę. Ar reikia registruotis, ar galime baigti posėdį? (Balsai salėje) Registruojamės, kolegos, ir baigiame posėdį. Prašom registruotis.
Užsiregistravo 49 Seimo nariai.
Skelbiu Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. birželio 25 d. plenarinį vakarinį posėdį baigtą. (Gongas) Ačiū visiems, gero vakaro.
