LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 78
STENOGRAMA

2013 m. rugsėjo 17 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojai
K. KOMSKIS, J. NARKEVIČIUS ir A. SYSAS

     PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Labas rytas, gerbiamieji kolegos. Kviečiu užimti vietas, pradėsime rytinį rugsėjo 17 d. plenarinį posėdį. Registruojamės.
    Užsiregistravo 86 Seimo nariai.

10.01 val.
    Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. rugsėjo 17 d. (antradienio) posėdžių darbotvarkės tvirtinimas

    Gerbiamieji kolegos, pradedame rytinę darbotvarkę. Pirmas darbotvarkės klausimas - Seimo rugsėjo 17 d. plenarinių posėdžių darbotvarkės tvirtinimas. Kokių bus pasiūlymų? Pasiūlymų nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti darbotvarkei? Pritariame. Ačiū.

10.01 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" projektas Nr. XIIP-948(2) (svarstymas ir priėmimas)

    Svarstome darbotvarkės 1-2 klausimą - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" projektą. Pranešėjai - visų Seimo komitetų ir frakcijų atstovai. Pradėsime nuo Aplinkos apsaugos komiteto. A. Salamakinas.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Aplinkos apsaugos komitetas apsvarstė rudens sesijos darbų programą ir pirmiausia siūlo įtraukti į darbų programą tris projektus: Mėgėjiškos žūklės, dėl Naftos ir dujų išteklių mokesčio įstatymo 4 straipsnio (šitas įstatymo projektas buvo pateiktas pavasario sesijoje ir gavo Seimo pritarimą, bet kažkodėl nėra įrašytas) ir vieną neįregistruotą - Daugiabučių gyvenamųjų namų savininkų bendrijų įstatymo projektą. Komitetas darbų programai pritarė bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Ačiū, pirmininke. Norėčiau pranešti, kad tos pastabos, kurios išsakytos pirmininko, jau yra įrašytos į darbotvarkę. Kviečiu J. Vaickienę, Audito komiteto pirmininkę.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Audito komitetas taip pat svarstė Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" projektą. Mūsų sprendimas - pritarti Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" projektui atsižvelgiant į Audito komiteto pasiūlymus. Pirmas pasiūlymas - papildyti Seimo sesijos darbų programos 1 dalies 4 skirsnį Energetinio efektyvumo ir saugumo didinimo nutarimo projektu dėl Nacionalinės energetinės nepriklausomybės strategijos patvirtinimo. Antras - atkreipti dėmesį, kad Konstitucinio Teismo 2013 m. liepos 1 d. nutarimas "Dėl Lietuvos Respublikos įstatymų nuostatų, kuriomis nustatyti sumažinti valstybės tarnautojų ir teisėjų atlyginimai valstybėje susidarius itin sunkiai ekonominei ir finansinei padėčiai, atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai" įsigalioja nuo 2013 m. spalio 1 d., tačiau įgyvendinamieji teisės aktai, numatyti Seimo rudens sesijos darbų programoje, dar nėra įregistruoti Seime. Ir trečias mūsų komiteto pasiūlymas yra atkreipti dėmesį, kad Seimo sesijos darbų programoje didesnė dalis projektų nėra įregistruoti. Todėl siūlytume įstatymo projektus įregistruoti iki programos priėmimo Seime. Dėkui.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Kviečiu B. Bradauską. Ruošiasi B. Vėsaitė. Biudžeto ir finansų komiteto išvada.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Biudžeto ir finansų komitetas į šios sesijos programą siūlo įtraukti keletą projektų, t. y. Draudimo įstatymo tam tikrų straipsnių pakeitimo įstatymo, būtų trys projektai, Pensijų kaupimo įstatymo ir Profesinių pensijų kaupimo įstatymo kai kurių straipsnių. Komitetas šiems siūlymams pritarė vienbalsiai. Prašome įtraukti. Dėkoju.
     PIRMININKAS. Dėkoju pirmininkui. Kviečiu B. Vėsaitę, Ekonomikos komitetas. Kitą paprašyčiau ką nors iš Europos reikalų komiteto.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, Ekonomikos komitetas svarstė rudens sesijos darbų programą ir pritarė bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Kviečiu kurį nors Europos reikalų komiteto pavaduotoją. Matau L. Balsį. Arčiau yra L. Balsys, perskaitys. Ruošiasi M. Bastys.
     L. BALSYS (MSNG). Europos reikalų komitetas iš tikrųjų nusprendė pritarti Seimo III (rudens) sesijos darbų programos projektui ir pagal Seimo statuto 61 straipsnio 5 punktą siūlo papildyti darbų programą įstatymų projektais, kurie yra pateikti. Čia iš viso yra dešimt projektų. Už balsavo 13, susilaikė 2.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Kviečiame M. Bastį. Ruošiasi S. Bucevičius.
     M. BASTYS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, įvertinus Seimo III (rudens) sesijos darbų programoje siūlomų teisės aktų projektų svarbą informacinės visuomenės, viešojo administravimo ir elektroninės demokratijos plėtrai Lietuvoje, pagal prioritetus galima išskirti kelis teisės aktų projektus. Pirma grupė - Mokesčių administravimo įstatymo 14 ir 26 straipsnių papildymo įstatymo projektas ir jį lydintys įstatymų projektai Nr. XIP-4718 ir Nr. XIP-4721, kuriais siūloma Valstybinei mokesčių inspekcijai prie Finansų ministerijos perduoti baudų už administracinius teisės pažeidimus administravimo funkcijas bei įsteigti Administracinių teisės pažeidimų registrą, kuriame būtų registruojami atitinkami Administracinių teisės pažeidimų kodekso straipsnių nustatyta tvarka užfiksuoti administraciniai teisės pažeidimai ir administracinius teisės pažeidimus padarę asmenys. Pagrindinis šių įstatymų projektų tikslas - valstybės mastu sujungti į vieną visumą už administracinius teisės pažeidimus paskirtų baudų informaciją ir administravimą bei perkelti šias funkcijas, procesus į elektroninę erdvę. Atkreiptinas dėmesys, jog Administracinių teisės pažeidimų registras kuriamas panaudojant Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšas. Visas projekto biudžetas yra 8 mln. 591 tūkst. 900 Lt.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Mindaugai, kalbėkite į mikrofoną, nes jūsų niekas neklauso ir labai svarbi informacija praeis pro ausis.
     M. BASTYS (LSDPF). Europos Sąjungos lėšos - 7 mln. 303 tūkst. 115 Lt, tai yra 85 % viso biudžeto. Registrą būtina pradėti kurti nuo kitų metų sausio 1 d., antraip šio projekto finansavimas nutruks, valstybė bus įpareigota grąžinti iki tol panaudotas Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšas. Tam, kad būtų pradėti registro kūrimo darbai, jis turi būti įteisintas ir integruotas į administracinės teisės sistemą. Deja, iki šiol nėra pasibaigusi Mokesčių administravimo įstatymo 14 ir 26 straipsnių papildymo įstatymo projekto ir jo lydimųjų įstatymų projektų svarstymo Teisės ir teisėtvarkos ir Biudžeto ir finansų komitetuose procedūra. Faktas, jog įstatymų projektų paketo Nr. XIP-4718 ir Nr. XIP-4721 priėmimas yra nukeliamas į Seimo rudens sesiją, iš esmės komplikuoja šios informacinės sistemos ir registrų kūrimą 2014 m., nes ten būtina nacionalinė finansavimo dalis nebus numatyta tol, kol nebus priimti minėti teisės aktai. Tai yra šiems darbams atlikti būtinos lėšos, tikėtina, nebus numatytos Finansų ministerijos rengiamame ir Seimui planuojamame pateikti 2014 m. valstybės biudžeto projekte. Dėl anksčiau išdėstytų argumentų Mokesčių administravimo įstatymo 14, 26 straipsnių papildymo įstatymo projektą ir jį lydinčius įstatymų projektus Nr. XIP-4718 ir Nr. XIP-4721 būtina priimti kuo skubiau.
    Antrai grupei priklausytų Kibernetinio saugumo įstatymo projektas, dar neregistruotas, bet įvardintas Vyriausybės siūlymuose dėl Seimo rudens sesijos darbų programos.
    Taupydamas laiką noriu dar tik pabrėžti, kad Informacinės visuomenės plėtros komitetas, pritardamas rudens darbų programai, balsavo: už - 6 ir 1 susilaikė. Dėkoju.
     PIRMININKAS. Čia geras pavyzdys kitiems komitetams, kaip rimtai buvo svarstoma darbų programa. Kviečiu S. Bucevičių. Ruošiasi A. Paulauskas.
     S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Kaimo reikalų komitetas taip pat svarstė Seimo rudens sesijos darbų programą ir bendru sutarimu buvo pritarta. Kaimo reikalų komitetas taip pat siūlo įtraukti du įstatymų projektus, tai Žemės reformos įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą ir taip pat Žemės įstatymo 9 ir 10 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Dar kartą kartoju, buvo pritarta bendru sutarimu. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu A. Paulauską. Ruošiasi K. Miškinienė.
     A. PAULAUSKAS (DPF). Gerbiamasis pirmininke, kolegos, Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas taip pat svarstė Seimo nutarimą "Dėl Lietuvos Respublikos III (rudens) sesijos darbų programos" ir pritarė, tačiau pasiūlė pakeisti programos pirmos dalies skirsnio "Saugumo ir gynybos politikos stiprinimas" 5 bei 11 punktuose nurodytų projektų svarstymo laiką, t. y. Žvalgybos įstatymo pakeitimus svarstyti ne gruodį, o spalį. Ir Principinės kariuomenės struktūros 2014 m. ir t. t. projektą svarstyti ne gruodį, o spalį. Dėl viso kito pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininkę K. Miškinienę. Ruošiasi Sveikatos reikalų komiteto pirmininkė D. Mikutienė.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, kolegos, Socialinių reikalų ir darbo komitetas bendru sutarimu pritaria Seimo rudens sesijos darbų programai ir siūlo papildyti ją šiais projektais. Užimtumo didinimo, skurdo ir socialinės atskirties mažinimo dalį - Lietuvos Respublikos valstybės pensijų įstatymo 4 straipsnio papildymo įstatymo projektu, atsižvelgiant į tai, kad Vyriausybė priėmė teigiamą išvadą dėl Nacionalinės kultūros ir meno premijos laureatų valstybinių pensijų. Taip pat Valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų darbo apmokėjimo įstatymo projektu, taip pat Valstybinio socialinio draudimo senatvės bei netekto darbingumo pensijų ir valstybinių pensijų kompensavimo įstatymo projektu ir Valstybinių socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo pakeitimo projektu.
    Atsižvelgiant į tai, kad Seime buvo priimtas nutarimas ir patvirtintos statutinių valstybės tarnautojų tarnybos socialinių garantijų ir darbo apmokėjimo tobulinimo gairės, komitetas siūlo pakeisti Vidaus tarnybos statuto pakeitimo ir papildymo įstatymo svarstymo datą į gruodį, o įtraukti Statutinių valstybės tarnautojų tarnybos įstatymo projektą, kurį siūlome svarstyti lapkritį. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu D. Mikutienę. Nematau. Kas... Matau, atsiprašau, pirmininke.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, Sveikatos reikalų komitetas svarstė Seimo III (rudens) sesijos darbų programos projektą. Pritarė kolegos A. Matulo pasiūlymams ir įtraukė įstatymų projektus Nr. XIP-3021, Nr. XIP-3022, Nr. XIP-3024, Nr. XIP-3025, Nr. XIP-3026, Nr. XIP-3027 ir Nr. XIIP-19, Nr. XIIP-20, Nr. XIIP-21.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu A. Pitrėnienę. Ruošiasi J. Sabatauskas.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju posėdžio primininkui. Gerbiamieji kolegos, Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas apsvarstė Seimo nutarimą "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" ir priėmė sprendimą iš esmės pritarti Seimo nutarimo "Dėl Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" projektui Nr. XIIP-948 su komiteto pasiūlymu. Pasiūlymas: Seimo III (rudens) sesijos darbų programos pirmos dalies antrą skyrių papildyti punktu - Valstybinių pensijų įstatymo 4 straipsnio papildymo įstatymo projektu Nr. XIP-3614. Dėkoju.
     PIRMININKAS. Dėkoju pirmininkei. Kviečiu J. Sabatauską. Ruošiasi B. Juodka.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas Seimo rudens sesijos darbų programos projektui pritarė iš esmės, pateiktam projektui, ir siūlo išbraukti iš programos pirmos dalies, kur Vyriausybės ir Seimo komitetų, komisijų siūlomi įstatymų ir kitų teisės aktų projektai, iš skirsnio "Teisė ir teisėtvarka" projektą Nr. XIIP-444, Seimo nutarimą "Dėl referendumo dėl Respublikos Konstitucijos 12 straipsnio 2 dalies paskelbimo", nes toks nutarimas turi būti priimtas pavasario sesijoje, likus ne mažiau kaip 2 mėnesiams ir ne daugiau kaip 3 mėnesiams iki datos. Taip pat programos pirmą dalį, taip pat skirsnį "Teisė ir teisėtvarka" papildyti įstatymų projektais: Draudimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektu Nr. XIIP-847 spalio mėnesį, Nacionalinės teismų administracijos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektu Nr. XIIP-668 rugsėjo, spalio mėnesiais, Civilinio kodekso 1.116 straipsnio pakeitimo įstatymo projektu Nr. XIIP-962 ir Valstybės tarnybos įstatymo 181 straipsnio pakeitimo įstatymo projektu Nr. XIIP-963 taip pat rugsėjo, spalio mėnesiais. Komitetas už pagrindimą balsavo bendru sutarimu. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu B. Juodką. Ruošiasi V. Baltraitienė.
     B. JUODKA (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, Užsienio reikalų komitetas svarstė rudens sesijos darbų programą ir jai pritarė. Siūlo papildyti tą programą vienu punktu dėl Vilniaus universiteto statuto pakeitimo. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Noriu priminti, kad į visus pasiūlymus yra atsižvelgta, naujame projekte viskas yra įtraukta. Kviečiu V. Baltraitienę. Ir paskutinis komiteto vardu kalbės L. Talmontas.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas svarstė pateiktą rudens sesijos darbų programą. Iš esmės jai pritarė, tik turime vieną pasiūlymą. Nežinau, ar naujame variante bus atsižvelgta, kad nėra įtraukta Konstitucijos kai kurių straipsnių pakeitimo dėl tiesioginių merų rinkimų. Jau antrą sesiją šitas klausimas net netraukiamas į darbų programą ir nesvarstomas. Jis guli Teisės ir teisėtvarkos komitete. Komitetas nesiūlo jo toliau svarstyti. Aš manau, jeigu Seime perėjo pirmąjį pateikimą ir pirmąjį balsavimą, mes turime jį kaip nors užbaigti - arba pritarti, arba nepritarti. Yra mūsų komiteto siūlymas įtraukti į darbų programą, taip pat atsižvelgti, kad tikrai būtų... Jis yra įtrauktas, bet neregistruotas, įstatymo projektas "Dėl gyvenamosios vietos deklaravimo". Darbo grupė darbą baigė, jie taip pat... Čia tik atkreipiam dėmesį, kai bus parengtas, įtraukti. O čia kaip pasiūlymą, aš manau, svarstysim.
     PIRMININKAS. Dėkojam. Kviečiu Žmogaus teisių komiteto pirmininką L. Talmontą. Ir po to pradės kalbėti frakcijų vardu. Pirmoji kalbės I. Šiaulienė.
     L. TALMONT (LLRAF). Gerbiamieji Seimo nariai, Žmogaus teisių komitetas svarstė klausimą "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos", projekto nutarimą Nr. XIIP-948(2). Komiteto sprendimas ir pasiūlymai. Pritarti Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" projektui Nr. XIIP-948(2). Balsavimo rezultatai: už - bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Dėkojam. Kviečiam Lietuvos socialdemokratų partijos frakcijos vardu kalbėti I. Šiaulienę.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, džiugu girdėti, kad komitetai pritarė mūsų rudens sesijos darbų programai. Kaip žinot, programa labai išsami, apima beveik pusdevinto šimto teisės aktų, iš kurių beveik 700 yra unikalūs, t. y. be lydimųjų teisės aktų. Šioje sesijoje taip pat labai aktyviai savo teikimais dalyvauja ir Lietuvos Respublikos Prezidentė.
    Pagrindiniai siūlymai dėl šios sesijos darbų programos, žinoma, yra iš Vyriausybės, kuri pateikė per 140 projektų, ir apima šias grupes: ekonomikos augimą, užimtumo didinimą, skurdo ir socialinės atskirties mažinimą, šalies ūkio finansinio tvarumo ir biudžeto pajamų didinimą, energetinio efektyvumo ir saugumo didinimą, švietimo, mokslo, kultūros, sveikatinimo politikos įgyvendinimą gerinant kokybę ir prieinamumą, taip pat Europos Sąjungos užsienio ir gynybos politikos stiprinimą ir teisės aktus, susijusius su mūsų naryste Europos Sąjungoje.
    Kai kuriuos iš šitų projektų mes jau pradėjom įgyvendinti, t. y. pritarėm jiems po pateikimo, jau pirmomis sesijos darbo dienomis. Iš tokių projektų ekonomikos augimo srityje yra siekimas aiškiau reglamentuoti laisvosios ekonominės zonos teritorijų nuomą ir mūsų oro uostų reorganizaciją - Kauno, tarptautinio Palangos oro uosto prijungimą prie Vilniaus oro uosto. Taip pat kalbama ir apie pramoninių parkų plėtrą.
    Kalbant apie užimtumo didinimą, skurdo mažinimą, toliau bus tęsiamas socialinės pašalpos perdavimo savivaldybėms kaip savarankišką savivaldybių funkciją politikos tęsimas, įgyvendinimas. Yra ir toliau įgyvendinama patvirtinta reforma, Vaiko teisių apsaugos institucijų sistemos pertvarkos koncepcija. Tobulintina užimtumo rėmimo sistema, tęsiama valstybinio socialinio draudimo ir pensijų sistemos reforma siekiant užtikrinti ilgalaikį šios sistemos finansinį tvarumą bei adekvačias išmokas.
    Kaip visuomet, rudens sesijoje svarbus darbas - ateinančių metų valstybės biudžetas, lygiai taip pat ir šių metų sesijos vienas iš esminių momentų bus 2014 m. biudžetai. Siekiama sudaryti sąlygas įdiegti centralizuotą valstybės nekilnojamojo turto valdymą, kad būtų pasiektas efektyvumas. Bus toliau svarstomas ir priimtas Viešųjų pirkimų įstatymas, kuris turėtų didinti pirkimų skaidrumą ir sumažinti administracinę naštą. Taip pat siekiama mažinti šešėlinę ekonomiką didinant kontrolės efektyvumą, neteisėtų sandorių atsekamumą, mažinti galimybių išvengti mokestinių prievolių ar jas sumažinti, riboti atsiskaitymus grynaisiais pinigais, įtvirtinti automatinius koregavimo mechanizmus, subalansuoto biudžeto taisyklę įgyvendinti ir numatyti, kad biudžeto politikos kontrolės institucijos funkcijas atliks Valstybės kontrolė.
    Išlieka tęstiniai energetinio efektyvumo ir saugumo didinimo darbai, t. y. valstybinės įmonės Ignalinos atominės elektrinės pertvarkymas iš valstybės įmonės į akcinę bendrovę. Taip pat tikslinti VIAP reglamentavimą ir užtikrinti atsinaujinančius energijos išteklius naudojant pagamintos elektros energijos realizavimą liberalizuotoje elektros rinkoje.
    Šiandien (jau šios dienos darbotvarkėje) mes kalbėsime dėl švietimo strateginių krypčių iki 2022 m. patvirtinimo, tobulinsime Mokslo ir studijų įstatymo nuostatas, reglamentuojančias studijų kokybę, studijų proceso organizavimą, studentų priėmimą į aukštąsias mokyklas, paramą studentams, aukštosios mokyklos statuso, turto valdymo atskaitomybę, studijų ir mokslo finansavimo mechanizmo tobulinimą.
    Taip pat svarbūs darbai laukia įgyvendinant sveikatinimo politiką. Atsižvelgiant į Konstitucinio Teismo nutarimą nustatyti vienodą privalomojo sveikatos draudimo įsigaliojimą visiems asmenims, už kuriuos yra mokamos PSD įmokos arba kurie patys jas moka.
    Komitetų pirmininkai, pristatydami savo darbų tikslus šioje sesijoje, akcentavo ir klausimus, susijusius su saugumo ir gynybos politikos stiprinimu. Ir vienas iš momentų, kuris bus labai svarbus šioje sesijoje, kad būtų priimtas įstatymas, reglamentuojantis visuomeninius santykius, susijusius su kibernetiniu saugumu. Lygiai taip pat aplinkos apsauga, teisės ir teisėtvarkos klausimai, valstybės valdymas ir vietos savivaldos klausimai.
    Socialdemokratų frakcijos nariai taip pat teikė daug savo siūlymų dėl šios sesijos darbų programos. Pagrindiniai mūsų frakcijos siūlymai dėl sesijos darbų programos yra atsiradę po susitikimų su rinkėjais, po jų iškeltų klausimų. Daug siūlymų dėl socialinių priemonių įvairiose gyvenimo srityse, t. y. piniginės paramos, pensijų, teisinės pagalbos gerinimo žmogaus teisių srityje, kovoje prieš smurtą, už asmenų lygybę ir vaikų teisių apsaugą.
    Tikiuosi, kad sesijos darbų programą mes priimsime ir imsimės ją įgyvendinti. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, Irena, baigėt laiku.
    Kviečiu K. Glavecką. (Balsai salėje) Jūs frakcijos vardu? (Balsai salėje) Prašom.
     K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, iš tikro mes jau turime rugsėjo pabaigą ir dabar tiktai bandome priimti darbų programą, kuri numato rudens sesiją. Kitaip tariant, mėnesiu mes vėluojam, ir išeina tokia maždaug analoginė situacija, kad išėjau į trasą bėgti ir tiktai paskui sužinosiu, kokią bėgsiu trasą: ar maratoną, ar pusę maratono, ar 200, ar 300 m.
    Ką aš norėjau pasakyti? Didžioji dauguma darbų, kurie yra numatyti atlikti rudenį, priklauso, kaip žinot, nuo Vyriausybės, o Vyriausybės darbas visų pirma yra matuojamas pateiktais, apsvarstytais projektais, tarp jų ir biudžeto, ir pateiktais Seimui. Kaip suprantu, šita situacija nėra gera, nes Vyriausybė daugelio namų darbų ir per vasarą, ir praeitą pavasarį, ir rudenį nėra atlikusi, todėl kur kas protingiau būtų kalbėti apie tai, kad rudens darbų sesijos programa būtų preliminariai pateikta ne rugsėjo vidury arba pabaigoj, bet liepos mėn. pačioj pradžioj arba baigiantis pavasario sesijai. Tada mes galėtume iš tikro daugiau pareikalauti ir iš Vyriausybės, kad atėjus rudeniui darbų programoj būtų konkretūs Vyriausybės nutarimai ir projektai, o ne tiktai samprotavimai apie tai, kas būtų, jeigu būtų. Tai pirma.
    Antra, apie biudžetą. Mes visą laiką kalbame, kad biudžetas turi turėti viešą svarstymo stadiją, tai yra kontroliniai skaičiai turi būti pateikti gegužės mėn., o projekto metmenys turi būti matomi rugsėjo pradžioje. Tačiau šiais metais to nėra, kaip ir anksčiau nebuvo. Faktiškai biudžetas dabartiniu metu tik pateks į Vyriausybę, koks jis bus, kokios kompensacijos, kokia pagrindinių skaičių ekvilibristika, kiti dalykai, nėra žinoma. Todėl kalbėti apie kokybišką biudžeto svarstymą Seime iš tikro labai sunku, juo labiau kad Seimo nariai nespės nei susipažinti, nei parengti kokių nors pasiūlymų dėl rimto biudžeto svarstymo ir rimtų finansinių korekcijų, kurios yra būtinos šalyje.
    Todėl Liberalų frakcijos vardu manau, kad ši rudens sesijos programa yra kiek pavėluota, jinai turėjo būti pateikta anksčiau, todėl frakcija susilaikys dėl šios darbų programos pritarimo. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Frakcijos vardu - A. Stancikienė. Aurelija, aš suprantu, kad su vyrais geriau, bet tribūna jūsų laukia. (Balsai salėje) Jūs užsirašiusi kalbėti frakcijos vardu.
     A. STANCIKIENĖ (DKF). Frakcijai "Drąsos kelias" vienas iš svarbiausių uždavinių yra bendrojo gėrio kūrimas, o jis neįmanomas be krikščioniškų ir tradicinių vertybių išsaugojimo: šeimos, lyties, sveikos aplinkos, gimtosios kalbos. Šias vertybes nuolat bandoma sugriauti prisidengiant žmogaus teisėmis, modernia visuomene, kišamomis naujomis konvencijomis, tokiomis kaip Stambulo, visokiomis juvenalinėm justicijom, dirbtiniais apvaisinimais, partnerysčių įstatymais, homoseksualų šeimų, nelietuviško raidyno įteisinimais ir panašiai. Mes labai aiškiai sakome: griežtai priešinsimės visoms šitoms Lietuvai neaktualiom ir per jėgą peršamom iniciatyvom. Mes raginsime parlamentarus dar kartą šioje sesijoje pabandyti Konstitucijoje įtvirtinti tą šeimos sąvoką, kuriai įtvirtinti praeitą kadenciją pritrūko vieno balso, tai yra tą šeimos sąvoką, už kurią 1992 m. balsavo dauguma Lietuvos piliečių, bet kurią Konstitucinis Teismas neteisėtai pakeitė savo išaiškinimais.
    Antra. Mes tikimės, kad šioje sesijoje bus galutinai atsakyta, ar valdančioji koalicija ir Vyriausybė ignoruos savo piliečių valią dėl naujos atominės elektrinės, dėl amerikiečiams beveik už dyką atiduodamų skalūnų angliavandenilių, leidžiant užteršti visą mūsų Žemaitiją. Pabrėžiame, kad kol penkerius metus pūtėm atominius ir skalūninius burbulus mūsų kaimynai latviai pradėjo daryti tai, ką turėjome daryti ir mes. Praeitą savaitę Latvijos ir Suomijos prezidentai atidarė biomase kūrenamą kogeneracinę katilinę Jelgavoje. Taip Jelgava gavo iš karto du viename: pigų šildymą ir pigią elektros energiją be jokių rusiškų dujų. Tikiuosi, girdi ponas A. Kubilius. Katilinė aprūpins beveik 90 % miesto centrinio šildymo poreikių, ji pastatyta per dvejus metus, jos kaina 70 mln. eurų. Taigi už Valdovų rūmų kainą Lietuvoje buvo galima pastatyti net dvi tokias. Tikimės, Seimo komisijos šioje sesijoje ištirs, kokio dydžio sumas A. Kubiliaus Vyriausybė išleido savo energetinėms utopijoms kurti ir tuščiai kovai su "Gazpromu".
    Trečia. Frakcija "Drąsos kelias" tikisi, kad Seimas turės valios nepatvirtinti blogiausio visų laikų generalinio prokuroro ataskaitos ir šis prokuroras pasitrauks, nespėjęs sugriauti prokuratūros sistemos likučių.
    Frakcija "Drąsos kelias" taip pat tikisi, kad Seimas pagaliau imsis esminių teisėsaugos reformų ir palaikys Konstitucijos pataisas, kurios savo esme nėra naujos, bet leis grąžinti per 20 metų visokiomis Seimo priimtomis pataisomis ir Konstitucinio Teismo išreikštomis dvasiomis išdarkytą Konstituciją į pirminę būklę, už kurią 1992 m. balsavo žmonės. Mes tikimės, kad šios Konstitucijos pataisos leis esmingai pakeisti dabartinės nuo visko nepriklausomos prokuratūros ir žmonių pasitikėjimą praradusių teismų sistemas.
    Šios pataisos ypač svarbios grąžinant į Konstitucijos apibrėžtą vietą Konstitucinį Teismą, kuris dabar neteisėtai, tą pabrėžiam, neteisėtai, nustatinėja valstybės vertybinę kryptį, vadovauja įstatymų leidybai, pastaruoju metu perima ir finansų skirstymą, sprendžia apie savo algas ir, matyt, greitu laiku vietoj Vyriausybės pradės formuoti ir metų biudžetus. Todėl iš anksto labai prašome ir tikimės jūsų palaikymo šioms Konstitucijos pataisoms.
    Taip pat tikimės palaikymo mūsų frakcijos nario įstatymo pataisai, leisiančiai policijai tapti realiai, o ne formaliai pavaldžiai Vyriausybei, kaip yra visoje Europoje.
    Norime pabrėžti, kad frakcijos "Drąsos kelias" siūlomos Konstitucijos pataisos leis be jokių referendumų išspręsti ir taip ilgai tampomą dvigubos pilietybės emigravusiems lietuviams suteikimo problemą. Mes manome, kad pilietiškumą realiai, o ne žodžiais brandinti galima tik išsaugant trečdalį savo piliečių užsienyje, o čia, tėvynėje, pirmiausia girdint savo piliečio, o ne užsienio kompanijų balsą ir dėl atominės elektrinės, ir dėl "Chevrono", ir dėl žemės pardavimo užsieniečiams, ir dėl referendumo rengėjų skaičiaus sumažinimo. Frakcija "Drąsos kelias" palaiko šias valstybei svarbias pilietines iniciatyvas.
    Penkta. Frakcijos "Drąsos kelias" nuomone, biudžeto sudarymo ir Europos Sąjungos milijardų paskirstymo prioritetas turi būti pirmą kartą nuo nepriklausomybės atkūrimo suteiktas kultūrai, medicinai ir aplinkosaugai.
    Šešta. Be jau išvardintų, esame numatę dirbti tobulindami susirinkimų, nevyriausybinių organizacijų įstatymus, taip pat progresinių mokesčių, greitųjų kreditų ir pensijų reformų srityse. Pasisakome griežtai prieš žemės pardavimą užsieniečiams, todėl sveikiname ir palaikome parašų rinkimo iniciatyvą dėl referendumo surengimo šiuo klausimu. Ir labai labai tikimės, kad Seimas, t. y. visi jūs, palengvinsite parašų rinkėjų darbą priimdami Seimo nutarimą, kuriuo Seimas paskelbs referendumą šiuo klausimu. Dėkui už dėmesį.
     PIRMININKAS. Dėkoju Aurelijai. Aš noriu paklausti, ar kas nors frakcijų vardu dar nori pasisakyti? Kviečiu A. Matulą kalbėti savo vardu.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos. Socialdemokratų frakcijos vadovė I. Šiaulienė, kalbėdama frakcijos vardu, pasakė, kad dideli darbai laukia įgyvendinant sveikatingumo politiką, ir paminėjo, kad yra pateiktas įstatymo projektas, kuriuo bus siekiama suvienodinti draudimo įsigaliojimo laiką. Noriu priminti, kolegos, kad tai yra vienintelė Konstitucinio Teismo pastaba, kad žmogaus, kuris pradeda mokėti sveikatos draudimo įmoką, draudimo laikas turi įsigalioti vienodai visiems asmenims. Šitas projektas yra išties registruotas. Bet, kaip sakiau, tai yra smulkmena. Komiteto nariai tokį projektą jau buvome registravę pavasario sesijoje, deja, jis nebuvo įtraukas į darbotvarkę.
    Deja, kitų projektų, kurie iš esmės pagerintų sveikatos sistemą, rudens sesijoje nėra. Yra Vyriausybės registruotas Sveikatos draudimo įstatymo projektas, kuriuo siekiama įteisinti sutarčių sudarymo sąlygas. Noriu priminti, kad sveikatos apsaugos ministras pavasario sesijoje analogišką projektą yra teikęs ir jam yra nepritarta dabartinės daugumos balsais. Šiek tiek pataisytas projektas yra vėl registruotas. Ir tas minėtas kolegės I. Šiaulienės įstatymo projektas. Darbotvarkėje dar yra keletas įstatymų projektų, kuriais bus siekiama perkelti Europos Sąjungos teisės aktų kai kurias nuostatas į Lietuvos teisę, ir gruodžio mėn. numatoma, kad Vyriausybė pateiks dar neregistruotą Lietuvos sveikatos programą.
    Iš esmės jokių kitų projektų, kurie realizuotų tas viltis, kurias suteikė ministras V. P. Andriukaitis, kai buvo paskirtas sveikatos ministru, nėra. Buvo žadama išties daug. Buvo žadama atkurti reanimacijos skyrius, buvo žadama kažkokias mobilias brigadas, operacines brigadas siųsti į tuos mažesnius miestelius, kuriuose jau nebeliko tų paslaugų, tiesiog tie skyriai buvo nefinansuojami dėl to, kad ten buvo labai mažai gimdymų, arba išvis neliko operacijų. Buvo žadama spręsti finansines problemas, stabdyti gydytojų emigraciją, spręsti gydytojų trūkumą kaimuose ir mažesniuose rajonuose, bet, kaip sakiau, rudens sesijos programoje jokių projektų, kurie iš esmės spręstų šias problemas, nėra.
    Taip pat neaišku, kaip bus įgyvendinamas Konstitucinio Teismo nutarimas. Konstitucinis Teismas pasakė, kad būtinoji pagalba visiems šalies gyventojams, nesvarbu, ar jisai yra draustas, ar ne, turi būti finansuojama iš biudžeto. Todėl pasižiūrėjus į rudens sesijos programą visiškai neaišku, kaip bus sprendžiama šita problema, tuo tarpu finansinių gydymo įstaigų situacija gerokai pablogėjo. Praėjusį trečiadienį komitete svarstant finansinę padėtį, Valstybinė ligonių kasa pateikė informaciją, kad pirmojo pusmečio rezultatai kur kas blogesni negu šių metų pirmojo ketvirčio rezultatai. Iš esmės visose įstaigose finansinė situacija, kreditoriniai įsiskolinimai pablogėjo. Netgi gydytojų atlyginimai per pirmąjį pusmetį sumažėjo 1,5 %. Apie ką mes kalbame, kaip mes žadame spręsti emigracijos, gydytojų trūkumo problemas, jeigu, kaip matome, situacija blogėja? Sveikatos apsaugos ministras 2013 m. rugsėjo 2 d. išplatino savo raštą Valstybinei ligonių kasai ir teritorinėms ligonių kasoms, kuriame konstatuoja, kad praėjusiais metais, iš esmės krizės pabaigos metais, balo vertė buvo 0,92 centai, o šiais metais, konstatuojama, kad bus sugebėta tiktai finansuoti...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Antanai, laikas!
     A. MATULAS (TS-LKDF). Baigiu. 0,89. Buvo konstatuota, kad finansinė situacija, matyt, ir toliau blogės, ir raginama taupyti. Kolegos, atsižvelgus į tai, kad iš esmės rudens sesijos programoje esminės problemos, kurios buvo įvardintos Konstitucinio Teismo arba kurias buvo žadėjęs spręsti ministras, nėra, aš susilaikysiu ir nebalsuosiu už programą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kviečiu R. J. Dagį.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mes dabar, kupini įspūdžių, diskutuojam kitomis temomis, bent jau čia, salėje, nekalbame apie svarbiausią mūsų dokumentą, ką mes turėtume apsibrėžti, ką mes čia, Seime, darysime ir kokiu grafiku dirbsime. Aš tikiuosi, tie, kurie klauso ir bent domisi svarstoma tema, atkreips dėmesį į kai kurias pastabas.
    Gerbiamoji I. Šiaulienė pavartojo tokią frazę: "Yra pateikti projektai". Aš nekalbėsiu apie visas sritis, pasakysiu tiesiog statistiką. Iš socialinės srities Vyriausybės pasiūlytame pirminiame projekte buvo 47 projektai, pateiktas vienas projektas. Dabar komitetas papildė dar septyniais, bet šių projektų nėra.
    Jeigu žiūrėtume į vieno projekto detalizavimą, apie kurį mes čia taip kukliai parašome dėl pensijų sistemos pertvarkos, tai su lydimaisiais dokumentais yra 32 įstatymų pakeitimai. Jų irgi nėra. Iš viso yra 86 projektai, kuriuos mes norime įtraukti į darbotvarkę, bet turime vieną vienintelį projektą, apie kurį žinome, kas ten jame yra.
    Štai tokia yra situacija ir mes iš esmės turime patvirtinti programą. Perkame kaip katę maiše. Anksčiau buvo kritikos dėl to, kad visą laiką Seime būdavo taip, kad tiktai trečdalis pateikta, kitų nėra, tai dabar turime situaciją - vienas iš 85. Toliau turbūt jau nėra kur eiti, nes mes tiesiog nežinome, ką mes toliau svarstysime. Seimo darbo kokybės tai nepagerina.
    Toliau. Gerai, kad komitetas pasiūlė ir, manau, mes turime būti principingi ir pirmiausia svarstyti Valstybės tarnybos įstatymo pagrindinius bazinius įstatymus, o paskui visus kitus - statutus ir panašiai. Tikrai reikės tam pritarti ir tikiuosi, kad mes vis dėlto laikysimės to grafiko, nevarysime vežimo pirma arklio, nes pirmiausia reikia apsispręsti dėl bazinių dalykų, o tada jau galima judėti į priekį. Aš manau, kad ir valdančioji koalicija bus tos pačios nuomonės.
    Į ką aš labiausiai norėčiau atkreipti dėmesį kalbėdamas apie Vyriausybės pateiktą įstatymo projektą, ką ji pati projektavo, ne ką mes dabar pasiūlėme? Pirmiausia tai socialinio draudimo sistemą reglamentuojantys įstatymai. Aš noriu atkreipti dėmesį į tokį dalyką. Jeigu įsivaizduotume, kad pinigai, kurie lieka iš socialinio draudimo, yra šitas popieriaus lapas, tai ta sritis, iš kurios buvo pateikti įstatymų projektai, susiję ir Vyriausybės pateikti įstatymų projektai, yra šitas lapelis. Maždaug 1/16 to, ką apima visas socialinis draudimas. Tai negi mes svarstysime tuos lapeliukus, kai nesame apsisprendę pirmiausia dėl bazinio dydžio? Kokių mes rezervų ieškosime, kur mes tų pinigų ieškosime, jeigu nesame susitarę dėl didžiausio? Čia visi rezervai yra, čia visos galimybės, o mes einame iš kito galo, ieškome, "grybaujame" kažkur šone mėgindami tobulinti sistemą, kai nėra pagrindinio dalyko, nes tai didžiausi pinigai.
    Socialinis draudimas sudaro 12 mlrd. Lt. Čia pirmiausia reikia viską sutvarkyti, o kitas problemas mes išspręsime ir čia, Seime, rasime racionalių ir visokių kitokių sprendimų, kurie galbūt patenkins daugelio žmonių lūkesčius. Bet mes einame visai kitu keliu - vėl svarstome nuo apačios nespręsdami pagrindinių problemų. Tų projektų tiesiog nėra. Yra kukliai įrašyta, kad tai yra socialinio draudimo sistemos įstatymai, bet jų turinio nėra, nėra bazinio apsisprendimo.
    Todėl žiūrint į tokią darbotvarkę, kad ir pagal tą turinį, kas ten surašyta, gal ir būtų galima pritarti, nes beveik viską apima, ką mes čia surašėme, bet matome, kad nėra jokio turinio ir neaišku, apie ką mes diskutuosime ir kokia tvarka. Projektų mes tiesiog neturime, net negalime komitetuose deramai darbotvarkę sudėlioti, nes nėra ką svarstyti, ir nuo kurio galo pradėti svarstyti, irgi neaišku. Tokiai darbotvarkei pritarti iš principo negalima dėl paprasčiausios priežasties - nėra ką svarstyti, nėra projektų.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Gerbiamieji kolegos, kaip minėjau, tie pasiūlymai, kuriuos minėjo komitetų pirmininkai, yra įtraukti. Yra dar keletas pasiūlymų, dėl kurių reikėtų apsispręsti. Tai yra siūlymas išbraukti Seimo nutarimą "Dėl referendumo "Dėl Lietuvos Respublikos Konstitucijos 12 straipsnio 2 dalies paskelbimo". Tai siūlo Teisės ir teisėtvarkos komitetas. J. Sabatauską kviečiu prie mikrofono, kad... Iš savo darbo vietos. Minutėlę! Tuoj suras kortelę, įdės ir viskas bus... Išgirsime balsą. Gal, Juliau, atsistokite prie šoninio, kol ten suveiks visos schemos ir mikroschemos. Prašom, jūsų pasiūlymas dėl siūlymo išbraukti Seimo nutarimą Nr. XIIP-444. Prašau.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Aš, pateikdamas tą siūlymą, argumentavau, galiu pakartoti. Kadangi pagal Referendumo įstatymą nutarimas dėl referendumo turi būti priimtas likus ne mažiau kaip dviem mėnesiams iki referendumo datos, bet ne anksčiau kaip trims mėnesiams, vadinasi, tai turėtų būti atlikta pavasario sesijos metu arba vasario mėnesį. Mes negalime priimti sprendimo spalio, lapkričio ar gruodžio mėnesiais. Toks yra įstatymo reikalavimas.
     PIRMININKAS. Motyvai už, prieš. Gerbiamieji kolegos, noriu priminti, tai siūlė Seimo nariai iš Darbo partijos ir "Tvarkos ir teisingumo". Ar komiteto pirmininko paaiškinimas įtikino, kad tai būtų bergždžias reikalas? Tada balsuojame, nes kalbančių nėra. Kas už tai, kad išbrauktume Seimo nutarimo projektą Nr. XIIP-444 iš darbotvarkės? Prašau balsuoti.
    Gerbiamieji, nereikia triukšmauti. Tyliai nuspauskite mygtuką.
    Už balsavo 76 Seimo nariai, prieš - 2, susilaikė 31. Nutarimas yra išbrauktas iš darbotvarkės.
    Svarstome P. Gražulio siūlymą į darbotvarkę įtraukti keturis projektus. Aš juos perskaitysiu, bus greičiau. Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos įstatymo 6 ir 28 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas, Policijos veiklos įstatymo 12 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas, Civilinio proceso kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas ir Susirinkimų įstatymo 11 ir 14 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas. P. Gražulis nori kalbėti? Nenori. Per šoninį, matau. Viktorai, dėl vedimo tvarkos? Prašom.
     V. USPASKICH (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Labai trumpai. Praeito balsavimo mano balsą priskirkite prie susilaikymo.
     PIRMININKAS. Supratau. Ačiū, į protokolą įrašome, kad V. Uspaskichas susilaikė balsuojant dėl pavasario darbotvarkės.
    Petras nenori kalbėti, tai tada... Viskas aišku. Petrui viskas aišku. Prieš ir už nėra. Balsuojame iš karto dėl visų keturių. Balsuojame dėl kolegos P. Gražulio keturių įstatymų projektų įtraukimo į pavasario darbų programą. (Balsai salėje) Atsiprašau, sako, kad rudens sesija. Už lango lyja kaip pavasarį. Atsiprašau.
    Balsavo Seimo nariai: už - 69, prieš - 2, susilaikė 24. Įtraukta.
    R. Žilinsko pasiūlymas įtraukti Lietuvos Respublikos nekilnojamojo turto kadastro įstatymo 17 straipsnio pakeitimo įstatymą. Ar Rokas norėtų? Nematau jo. Norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Galime balsuoti? Balsuojame.
    Balsavo Seimo nariai: už - 47, prieš - 1, susilaikė 55. Nepritarta.
    Ir norėčiau priminti, kad A. Stancikienės pasiūlymas jau yra įtrauktas.
    Dabar dėl visos programos... Per šoninį mikrofoną.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Aš dėl vedimo tvarkos. Noriu paklausti, ar Konstitucijos pataisos dėl tiesioginių mero rinkimų yra įtrauktos? Buvo mano siūlymas įtraukti į darbų programą. Arba mes turime balsuoti čia, arba yra įtraukta.
     PIRMININKAS. Kaip mane informavo Sekretoriatas, visi pasiūlymai, kuriuos teikė komitetai ir Seimo nariai anksčiau, išskyrus šiuos, dėl kurių mes balsavome, yra įtraukti. Čia šiandieniniai, kuriuos gavome ir kurių nebuvo progos apsvarstyti.
    Gerbiamieji kolegos, už kalba I. Šiaulienė.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, kolegos. Man atrodo, kad šios sesijos darbų programos svarstymas buvo gana dalykiškas, komitetai pateikė savo komitetų kuruojamų klausimų spektrą, ką dar reikėtų patobulinti per sesiją, patikslinti, įtraukti į sesijos darbų programą. Visi komitetai pritarė, kviečiu kolegas pritarti šiai sesijos darbų programai ir imtis konkrečių įstatymų projektų svarstymo.
     PIRMININKAS. Prieš kalba J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, pagal tai, kaip dabar suformuota darbų programa, mes galėtume iš viso nieko nepriiminėti, tiesiog pasakyti, kad darbų programa yra visi tie projektai, kurie Seime šiuo metu įregistruoti, ir baigti šitą savo triūsą. Nes panašiai viskas čia ir surašyta. Vieną sykį mums reikėtų rasti politinės valios ir apsispręsti, kas yra ta darbų programa. Arba čia mes pabandome išvardinti rimtus prioritetus, nerašome viso to formalaus sąrašo, tiesiog parodome, kam mes teikiame pirmenybę atitinkamoje sesijoje, arba iš viso atsisakome šito žanro, dėl kurio dabar nereikalingai gaištame laiką, nes tikrų prioritetų čia nėra išryškinta. O jeigu būtų atskirti tie projektai, kurie susiję su Europos Sąjungos teisės aktų perkėlimu, tai iš tos programos beveik nieko neliktų, nes pažiūrėjau, pavyzdžiui, dėl transporto politikos srities teikiami Vyriausybės septyni projektai, šeši iš jų yra Europos Sąjungos teisės normų perkėlimas. Vienas originalus dėl trijų uostų įmonių sujungimo. Tai maždaug toks objektyvus vaizdas, kurį mes čia tvirtiname. Sakyčiau, tikrai beprasmiškai mes čia gaištame laiką.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Už kalba V. Bukauskas. Atsiprašau. Vienas - už, vienas - prieš. Čia yra pateikimas. Balsuojame.
    Balsavo Seimo nariai: už - 78, prieš nėra, susilaikė 35. Po svarstymo programai yra pritarta. Seimo Pirmininkas siūlo ypatingą skubą. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Galime. Ačiū. Dabar gali kalbėti norinčių daugiau. O gal galime iš karto balsuoti? R. J. Dagys nori kalbėti, matau. Pradėsime nuo kalbančių prieš. R. J. Dagys labiausiai reiškia norą. Suteikiame žodį. Prašom, kolega.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš pratęsiu, ką kalbėjo mano kolega Jurgis. Iš principo tai yra dokumentas, kuris reglamentuoja tam tikrą mūsų darbą. Praėjusioje kadencijoje Seimo Pirmininkė I. Degutienė kaip tik stengėsi įvesti tam tikrą mūsų prioritetiškumą, svarstymą, komitetai žiūrėjo, kokiu būdu, ką kuo anksčiau priimti, kaip priimti. Aišku, tada buvo kita situacija, buvo dokumentų perteklius ir reikėjo atsirinkti iš tokios gausos, ką mums svarstyti. Dabar mes to pertekliaus neturime, ačiū Seimo nariams, kurie priregistravo daug dokumentų kaip Seimo nariai, ir tikrai toje bazėje galima surasti mūsų visus lūkesčius, fantazijas, norus ir visa kita. Tai yra dokumentai, kuriuos mes galime svarstyti.
    Deja, iš Vyriausybės atėjusių dokumentų mes nematome jokios sistemos, bent jau dėl socialinės srities tikrai nematau nei prioritetiškumo prasme, nei turinio prasme, ką mes svarstysime. O tai yra pinigai, kurie lemia beveik pusę šalies pinigų, bent šioje srityje. Nematau tokio pat sistemiškumo ir dėl sveikatos sistemos, faktiškai beveik nieko nėra pateikta, sutvarkant visą šitą sistemą. Tai už ką mes čia balsuosime? Tada tikrai galima priimti savo nutarimą čia visiems. Tiesiog bet koks, ką mes sugalvosime, ką mes čia pateiksime, automatiškai yra įtraukiamas į sesijos darbų programą šitoje kadencijoje, ir nesukime sau galvos. Sutaupysime labai daug laiko svarstydami kitas darbotvarkes, nereikės rinkti parašų registruoti nutarimo projektą įtraukti į Seimo darbų programą, visi būsime patenkinti ir panašiai.
    Tai jeigu mes einame prie tokios tvarkos, tada ir nuspręskime, negaišinkime savo laiko, nes tai, kas dabar yra, tai čia jokia programa, nes nėra jokio turinio. Jokio turinio. Vienas projektas iš Vyriausybės socialinės srities neatspindi potencialiai 87-ių. Matau, kad ir kitose srityse ne ką geriau.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Už kalba J. Olekas.
     J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš siūlyčiau taip siaurai nežiūrėti - tik į savo sritį. Nežinau, kada opozicijai pasidarė neįdomūs Kovos su korupcija programos patvirtinimai ar Valstybės švietimo strategijos projektai, lygiai taip pat Gynybos, krašto apsaugos programos dalykai. Anksčiau lyg ir tomis sritimis jūs taip pat domėjotės, o šiandien, kai svarstome rudens sesijos programą, kurioje kaip tik įrašyti Vyriausybės teikiami tokie strateginiai projektai, jūs staiga sakote, kad jums to negana. Tai antrasis šios dienos klausimas. Gerbiamasis Dagy, jeigu norite, pasižiūrėkite, negi visai negalite perskaityti lietuviškai parašyto rašto?
    Dėl Nacionalinės kovos su korupcija programos. Aš manau, kad tai yra svarbus visuomenės vėžys, kurį reikia pažaboti priimant programas ir įgyvendinant tas nuostatas. Deja, kai jūsų Vyriausybė sudarė daugumą ir tarnavo kraštui, pasiekti progreso nepavyko. Mes čia revoliucijos nedarom, bet svarbius mūsų valstybei darbus įrašome ir priimame tuos sprendimus, kurie turėtų būti priimti Seime. Manau, kad ir sveikatos srityje, kurią jūs čia taip peikiate, pasiūlytų projektų pakanka, taip pat ir socialinės apsaugos. Todėl aš kviečiu visus Seimo narius palaikyti ir bendromis jėgomis stengtis, kad Lietuvos žmonėms gyventi nuo mūsų darbo taip pat būtų lengviau. Kviečiu pritarti projektui po pateikimo.
     PIRMININKAS. Prieš kalba E. Masiulis.
     E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, tikrai, lyginant su ankstesniais sezonais, ši darbų programa niekuo nepasižymi, nebent tuo, kad yra pateikta arti 900 projektų. Aš čia taip greitai paskaičiavau, kad per rudens sesiją mūsų laukia apie 40 posėdžių, tai vidutiniškai per vieną posėdį bus priimta apie 25 įstatymus. Kadangi vienas posėdis vidutiniškai trunka 3 val., tai per valandą 8-9 įstatymai. Šiuo atveju klausimas yra, kokią kokybę taip priimdami įstatymus mes galime pasiekti? Akivaizdu, kad didžioji dalis šių projektų yra daugiau techniniai projektai ir Vyriausybė, teikdama savo siūlymus, nesugebėjo aiškiai parodyti savo prioritetų. Nėra Energetikos strategijos, nors pavasarį buvo labai daug darbo grupių ir buvo labai daug žadama daryti. Visiškai neaišku, kokia kryptimi bus plėtojama Lietuvos mokesčių politika, ar kas nors bus keičiama, ar tiesiog kartu su biudžetu bus pateikiami kokie nors projektai. Žodžiu, darbo santykių lankstumas - dar vienas labai aktualus klausimas, norint išjudinti Lietuvos ekonomiką, tačiau vėl matyti, kad tų pasiūlymų nėra. Aš tiesiog siūlyčiau Seimui iki gruodžio mėnesio išsiskirstyti ir susirinkti gruodžio mėnesį, prieš Kalėdas, patvirtinti kitų metų valstybės biudžetą ir tuo baigti mūsų rudens sesiją, nes visas kitas mūsų darbas yra darbas vardan pliusiuko.
     PIRMININKAS. V. Bukauskas kalba už.
     V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Pirmiausia norėčiau paprieštarauti prieš tai kalbėjusiam kolegai. Jeigu prisimintume jūsų pateiktas sesijų programas, kai buvo naktinės reformos ir per dvi paras sugebėjote priimti 67 mokestinius įstatymus, dėl ko šiandien mes turime juos atgal grąžinti ir atkurti, tai dėl kokybės galbūt reikėtų ir susilaikyti. Kita vertus, aš manau, kad, kolegos, teikėte labai daug vienokių ar kitokių prieštaravimų, bet kiekviena frakcija galėjo teikti ir įregistruoti Plenarinių posėdžių sekretoriatui savo matymus, savo siūlymus kartu su Vyriausybe. Darbo partijos frakcija įregistravo 87 teisės aktus, kurie apima ir socialinę sritį, ir švietimo sritį, ir kultūros sritį, ir sveikatingumo sritį, ir visas kitas sritis. Taigi mažiau politikuokime, greičiau patvirtinkime III (rudens) sesijos darbų programą ir visuomenė pamatys mūsų vaisius. Balsuoju už.
     PIRMININKAS. Kalba A. Kubilius - prieš.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, čia nėra ko daug diskutuoti. Sesijos darbų programa, pabrėžiu žodžius "darbų programa", iš tikrųjų turi atspindėti Vyriausybės ir visos valdančiosios koalicijos sutarimą dėl svarbiausių darbų. Čia būtų galima turbūt labai paprastai balsuoti dėl tokio dokumento, kuris yra pateiktas, tik jame yra vienas visiškai netikslus terminas, reikėtų vadinti ne sesijos darbų programa, o sesijos nieko neveikimo programa, nes tokia yra realybė, kaip Lietuva šiandien gyvena. Lėto veikimo Vyriausybė yra pavirtusi nieko neveikimo Vyriausybe. Taip ir reikėtų vadinti visą sesijos vadinamąją darbų programą, t. y. sesijos nieko neveikimo programa. Tada būtų galima balsuoti už tokį dokumentą, bet kadangi ši klaida neištaisyta, tai aš raginu balsuoti prieš ir šią pavadinimo klaidą ištaisyti.
     PIRMININKAS. L. Graužinienė - už.
     L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, mes visi suprantame, kad turime išsakyti kalbas už ir prieš. Opozicijai tikrai net nepatogu kalbėti už, nors širdyje ir yra už, palaiko tą programą. Noriu visiems priminti, kad jeigu jūs visi paimsite rudens sesijos darbų programų tvirtinimo Seime medžiagą, tai visų kadencijų visais metais visą laiką buvo vienas aiškus prioritetas, kuris yra ir šios darbų programos pagrindinė užduotis, - tai yra 2014 m. biudžetas. Ir niekuo nesiskiria buvusios Vyriausybės rudens sesijų darbų prioritetai nuo šios Vyriausybės, nes turbūt biudžeto patvirtinimas yra esmingiausias dalykas tam, kad valstybė 2014 m. galėtų funkcionuoti taip, kaip yra numatyta pagal mūsų visą teisinę bazę. Taigi manau, kad papildomas darbotvarkės apkrovimas tokiais svarbiais klausimais, žinant, kad Lietuva pirmininkauja Europos Sąjungos Tarybai šį pusmetį ir baigia pirmininkavimą... Matau, kad buvęs premjeras kalba su tokiu pavydu, kad jie nėra valdančioji dauguma. Linkiu visiems solidariai patvirtinti darbų programą ir solidariai patvirtinti 2014 m. biudžetą, kuris bus atneštas.
     PIRMININKAS. Prieš kalba A. Stancikienė.
     A. STANCIKIENĖ (DKF). Labai gaila, kad mes šioje rudens sesijoje ruošiamės tęsti ankstesnių Seimų blogą praktiką, kai Seimas paskandinamas didžiuliame smulkmenų kiekyje, kokybiškų fundamentalių įstatymų iš esmės nėra, na, gal kokie 9-10 iš 900. Iš tikro procentas yra labai mažas. Manau, kad mes labai nesolidžiai turėtume atrodyti ilgos parlamentinės praktikos, didelės parlamentinės praktikos valstybės akyse. Aš neįsivaizduoju, kaip Didžiosios Britanijos parlamentas vertintų mūsų Seimą, kuris per vieną sesiją planuoja priimti 900 įstatymų. Tai tiek fiziškai, tiek psichiškai mes negalime nei įsigilinti, nei kokybiškai priimti. Mes jau ne kartą kalbėjome, tą praktiką reikėtų baigti, reikėtų pakeisti. Iš tikro galime apsibrėžti kelias sritis, jas ilgai diskutuoti ir priimti kokybiškus įstatymus. Todėl mes pasisakome prieš šitą darbų programą.
     PIRMININKAS. Kalba K. Daukšys.
     K. DAUKŠYS (DPF). Programa yra, ji iš tikrųjų yra gera, siūlau visiems balsuoti už. O kuo geriau ir greičiau dirbsime, tuo greičiau tuos įstatymus ir priimsime. Jeigu daug kalbėsime, tai neliks laiko svarstyti. Todėl balsuoju už.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, balsuojame už Seimo III (rudens) sesijos darbų programą. Seimo nutarimas "Dėl sesijos programos".

    Šio nutarimo priėmimas

    Už - 77, prieš - 4, susilaikė 36. Seimo nutarimas yra priimtas.

11.09 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos nacionalinės kovos su korupcija 2011-2014 metų programos patvirtinimo" pakeitimo ir papildymo" projektas Nr. XIIP-912 (pateikimas)

    Svarstome darbotvarkės 1-3 klausimą - Seimo nutarimo "Dėl Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos nacionalinės kovos su korupcija 2011-2014 metų programos patvirtinimo" pakeitimo ir papildymo" projektą. Pranešėjas - ministras J. Bernatonis.
     J. BERNATONIS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos Seimo nariai, šį nutarimo projektą parengė Teisingumo ministerija vadovaudamasi Korupcijos prevencijos įstatymo 7 straipsnio 5 dalimi ir Nacionalinės kovos su korupcija 2011-2014 metų programos 31.2 punktu ir atsižvelgdama į mūsų Vyriausybės programą. Seimo nutarimo "Dėl Nacionalinės kovos su korupcija programos plano pakeitimo" projektas parengtas atsižvelgiant į institucijų pateiktus siūlymus, siekiant pašalinti arba sumažinti korupcijos pasireiškimo tikimybę atskirose viešojo valdymo srityse ir spręsti Specialiųjų tyrimų tarnybos ir Tarpžinybinės komisijos kovai su korupcija koordinuoti identifikuotas problemas, susijusias su korupcija.
    Vykdant Vyriausybės programą šis planas buvo peržiūrėtas iš esmės. Seimo nutarimo projekte siūloma planą papildyti devyniomis visiškai naujomis priemonėmis, taip pat siūloma keisti dalies plano priemonių formuluotes, vykdytojus, įgyvendinimo terminą. Taigi iš viso siūloma keisti, koreguoti, papildyti 22 plano priemones ir papildyti, kaip minėjau, devyniomis naujomis. Atnaujinus planą ir įgyvendinus jame nustatytas priemones būtų sumažintos korupcijos prielaidos ūkio subjektų veikloje, sumažėtų veiklos priežiūros ir reglamentavimo našta, viešųjų pirkimų srityje padidėtų viešųjų pirkimų organizavimo ir atlikimo skaidrumas ir kontrolė, būtų sumažintos korupcijos galimybės sveikatos priežiūros įstaigose, sumažėtų prielaidos nelegaliems mokėjimams.
    Siekiant užtikrinti efektyvią juridinių asmenų daromų pažeidimų prevenciją, siūloma parengti Aplinkos apsaugos įstatymą ir kitų teisės aktų pakeitimus, kuriais būtų numatyta juridinių asmenų administracinė atsakomybė už aplinkos apsaugą ir gamtos išteklių naudojimą reglamentuojančių teisės aktų pažeidimus, sumažinta aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės pareigūno diskrecija taikant administracinę atsakomybę pažeidėjams. Taip pat norėčiau pažymėti, kad Seimo nutarimo projektas, prieš teikiamas Vyriausybei, buvo suderintas Tarpžinybinės komisijos kovai su korupcija koordinuoti šių metų gegužės 27 d.
     PIRMININKAS. Dėkoju ministrui. Kovoti su korupcija pasiruošę net vienuolika Seimo narių. Pirmasis klausia R. Šimašius.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamasis kolega, iš tikrųjų pirmiausia noriu pasveikinti, kad priemonės, kurios teikiamos, yra, mano supratimu, geros, bent iš pirmo žvilgsnio žiūrint, kad yra nekeičiami tie tikslai ir rodikliai, kurie nustatyti programoje. Kaip suprantu, jie pasirodė jums priimtini.
    Bet noriu paklausti. Iš tikrųjų sveikatos srityje yra daug naujų priemonių. Tiesą sakant, yra dalis tų priemonių, dėl kurių anksčiau Sveikatos ministerija nebuvo labai entuziastinga, ir tiktai dėl to jų nebuvo anksčiau. Ar jūs su Sveikatos apsaugos ministerija sutinkate, ar ji priima tas priemones, ji pasiruošusi tai daryti, ar ten daugiau atbulom rankom tiktai vyksta? Jūsų vertinimo norėčiau.
     J. BERNATONIS (LSDPF). Taip. Iš tiesų tai buvo suderinta Tarpžinybinės komisijos posėdyje kartu su Sveikatos apsaugos ministerijos atstovais. Kaip žinote, pagal tyrimus dėl korupcijos suvokimo būtent mūsų žmonės suvokia, kad didžiausia korupcija yra sveikatos apsaugos sistemoje, policijoje ir savivaldybėse. Todėl tose srityse mes stengiamės ieškoti naujų formų kovoti su šia blogybe.
     PIRMININKAS. Klausia V. Vasiliauskas.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis ministre, ar nemanote, kad jūsų pataisų visa esmė yra vis dėlto priemonių įvykdymo terminų perkėlimas, nes dominuoja būtent terminų perkėlimas į vėlesnius metus. Taip pat ar nebuvo galima jums tiesiogiai pavaldžioje srityje viešojo administravimo ir valstybės tarnyboje priemones... jūs abi 56, 17, 13 ir 52 punktų 79 priemones nukėlėte į 2014 metus. Kodėl taip vėlai, kai buvo galima padaryti ir greičiau?
     J. BERNATONIS (LSDPF). Taip, iš tiesų jūs teisus. Tai yra 2011-2014 metų programa. Ir tos priemonės, kurios iki 2012 metų buvo numatytos įvykdyti, nebuvo įvykdytos. Tačiau aš noriu priminti, kad jaučiuosi atsakingas tik už pastaruosius metus, todėl tas priemonių vykdymas yra pratęstas, nes mes manome, kad jas yra tikslinga įgyvendinti. Tiesa, viešojo administravimo sritis, kurią jūs paminėjote, ir valstybės tarnyba yra Vidaus reikalų ministerijos sritis, bet jeigu perduotumėte man, aš mielai perimčiau, nes teko tais klausimais domėtis, kai buvau vidaus reikalų ministru.
    Aš manau, kad išties svarbiausia, kad tas planas būtų įgyvendintas iki 2014 metų. Dabar jau mes rengiame naują planą kitiems ketveriems metams, kuris taip pat bus aptarinėjamas Tarpžinybinėje komisijoje. Svarbiausia, kad ši kova su korupcija vyktų sistemingai, gerai apgalvojant, ir tik tuomet tos priemonės bus efektyvios. Galbūt todėl kai kur ir kelia abejonių tie terminai, bet mes manome, kad sėkmę turėtų nulemti kokybė, o ne skubėjimas.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis ministre, atsiprašysiu. V. Filipovičienė dėl vedimo tvarkos.
     V. FILIPOVIČIENĖ (DPF). Atsiprašau, aš pastebėjau, kad kažkodėl neveikė mano balsavimo sistema. Tai prašau mano balsą įskaityti už.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Įrašome į protokolą. Klausia R. Markauskas.
     R. MARKAUSKAS (DPF). Gerbiamasis ministre, pirmos dalies III skyriuje yra priemonė 3.1 - parengti ūkio subjektų priežiūrą atliekančių institucijų veiklos konsolidavimo planą, kurio pagrindu būtų parengti ir priimti teisės aktai, panaikinantys netikslingas besidubliuojančias ar panašaus pobūdžio funkcijas. Iš tikrųjų yra apie 80 centrinių priežiūros institucijų. Ar nėra galvojama ir toliau apie šių institucijų reorganizavimą, sujungimą ir panašiai?
     J. BERNATONIS (LSDPF). Taip, tuo klausimu mes dirbame kartu su Ūkio ministerija, dalies jau kontroliuojančių institucijų veiklos buvo atsisakyta arba jų funkcijos ribotos, dirbant ankstesnei Vyriausybei ir jau mūsų Vyriausybės pirmaisiais darbo metais, ir ateityje planuojama mažinti šių institucijų skaičių, dubliavimą, kad būtų sumažinta ir veiklos priežiūros reglamentavimo našta, kuri tenka įmonėms. Jūs teisus, ta kryptimi mes einame.
     PIRMININKAS. Klausia A. Dumčius.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkui. Labai džiaugiuosi, kad labai daug priemonių skirta sveikatos priežiūros sistemai antikorupciniu požiūriu. Aš pranešėjo norėjau paklausti. Ten yra pirmos dalies V skyriaus 38 punktas (aš skaitau): "Nesudarytos prielaidos efektyviai veikti papildomam savanoriškam sveikatos draudimui." Ir toliau: "Išnagrinėti ir apibendrinti pagrindines problemas, trukdančias papildomo savanoriškos sveikatos draudimo plėtrai." Tai kad jis visiškai juk neveikia! Kokie čia gali būti trukdžiai, jeigu jo visiškai nėra ir net nesistengiame įdiegti?
     J. BERNATONIS (LSDPF). Kaip matote, šita priemonė buvo planuota įgyvendinti 2012 m. trečiame ketvirtyje, bet tas klausimas nebuvo sprendžiamas. Dabar mes manome, kadangi tai aktualu, todėl per šiuos pora metų tikimės tą klausimą spręsti.
     PIRMININKAS. Klausia M. Zasčiurinskas. Nėra M. Zasčiurinsko. Klausia A. Dumbrava. Nėra A. Dumbravos. K. Glaveckas. (Balsai salėje: "Kaip nėra!") Oi, atsiprašome, ne ten pažiūrėjau. Atsiprašau, Kęstuti. A. Dumbrava.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Gerbiamasis ministre, šiame nutarime nėra nieko pasakyta, na, galbūt apie tokią, kaip jums pasakyti, politinę korupciją, vis dėlto apie rinkimus. Ar jūs manote, kad tai nėra šio nutarimo reikalas? Nes, na, matom, praeiti rinkimai buvo paženklinti tokiais skandalais. Ką jūs manote apie tai, ar čia reikėtų įrašyti, ar kur nors kitur turėtų atsispindėti?
     J. BERNATONIS (LSDPF). Čia yra pateikiami tik tie programos punktai, kurie yra keičiami visoje bendroje programoje ir bendroje kovos su korupcija sistemoje. Politinės korupcijos dalykai taip pat yra numatyti.
     PIRMININKAS. K. Glaveckas.
     K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamasis ministre, priemonių planas be pinigų - tai yra iš esmės popierinis planas. Sakykit, kiek konkrečiai kainuos kokių priemonių įgyvendinimas? Ačiū.
     J. BERNATONIS (LSDPF). Aš nemanau, kad šito plano įgyvendinimui reikėtų papildomo finansavimo, nes visos institucijos, kurios yra įpareigotos vykdyti vienas ar kitas priemones, dirba ir atitinkamas biudžetinis finansavimas joms yra numatytas. Aš manau, kad lėšų stygius negali būti pasiaiškinimas kokiai nors ministerijai, kad parengtų atitinkamus teisės aktus dėl kovos su korupcija. Man atrodo, tai yra prioritetų klausimas ir realiai papildomų lėšų, suprantama, tai nepareikalaus.
     PIRMININKAS. Klausia R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, visada mes svarstydami tuos dokumentus turime paanalizuoti dabar esamą situaciją, tų institucijų sąveiką ir panašiai. Aš domiuosi institucija, kuri, man atrodo, turi tam tikrus padalinius, yra panašumų ir kitose institucijose. Sveikatos sistemoje jau seniai veikia įkurtas kovos su korupcija padalinys, jau kokie 8 ar 10 metų. Ten žmonės turi realius etatus, bet, kiek žinau, tai buvo vienas vienintelis pasiūlymas, kurį jie pradžioj pasakė palygindami viešuosius pirkimus didelėse ir mažose įstaigose, pagal didesnius ir mažesnius... Gavo paradoksalią situaciją, kad kuo didesnę partiją užperka, tuo brangiau moka, po to gavo per nagus ir tuo viskas baigėsi. Ar tokių padalinių kūrimas ir tokių, jūs darėte analizę, ar kitos institucijos turi visos faktiškai, iš kokios nors veiklos nedaro... Galbūt tuos pinigus verta koncentruoti kitoj vietoj?
     J. BERNATONIS (LSDPF). Kai šios kadencijos Vyriausybė susirinko į komisijos posėdį, jautėsi tokia aktyvumo stoka. Bet kiekvienoje institucijoje, mes manome, šitas klausimas yra gana aktualus ir kas nors juo turi rūpintis. Aš manau, kad ir sveikatos apsaugos sistemoje dabar yra toks, sakyčiau, didelis suaktyvėjimas dėka ministro V. P. Andriukaičio. Pagal dalyvavimą komisijos posėdžiuose, pagal mūsų komisijos ir STT vertinimą ši veikla ir ten suaktyvėjo, matome ir plane numatytas papildomas priemones. Žinoma, labai sudėtinga vertinti, nes mūsų komisijos uždavinys - daugiau koordinuoti tą veiklą, o, matyt, parlamentas taip pat vykdydamas parlamentinę kontrolę vienaip ar kitaip vertins institucijų veiklą ir kovos su korupcija srityje.
     PIRMININKAS. Dėkojam ministrui. Baigėsi laikas, numatytas klausimams. Gerbiamieji kolegos, ar bus norinčių kalbėti už, prieš? Nėra.
    Balsuojame dėl Seimo nutarimo.
    Už balsavo 69, prieš nėra, susilaikė 1. Po pateikimo pritarta. Siūlomi komitetai. Pagrindinis - Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, papildomi - Audito, Valstybės valdymo, Teisės ir teisėtvarkos komitetai, Antikonstitucinė komisija. (Balsai salėje) Antikorupcinė komisija, atsiprašau. Siūloma svarstyti spalio 15 d. Bus kitų pasiūlymų? Nėra. Dėkojam.

11.24 val.
    Įstatymo "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Norvegijos Karalystės Vyriausybės susitarimo dėl nuosprendžių baudžiamosiose bylose, kuriais paskirtos laisvės atėmimo bausmės ar su laisvės atėmimu susijusios priemonės, pripažinimo ir vykdymo ratifikavimo" projektas Nr. XIIP-877 (pateikimas)

    Svarstom 1-4 klausimą. Įstatymo dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Norvegijos Karalystės Vyriausybės susitarimo dėl nuosprendžių baudžiamosiose bylose, kuriais paskirtos laisvės atėmimo bausmės ar su laisvės atėmimu susijusios priemonės, pripažinimo ir vykdymo ratifikavimo projektas. Pranešėjas - J. Bernatonis.
     J. BERNATONIS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Mielieji kolegos Seimo nariai, šiuo įstatymo projektu siūloma ratifikuoti Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Norvegijos Karalystės Vyriausybės susitarimą dėl nuosprendžių baudžiamosios bylose, kuriais paskirtos laisvės atėmimo bausmės ar su laisvės atėmimu susijusios priemonės, pripažinimo ir vykdymo. Susitarimas buvo pasirašytas dar 2011 m. balandį. Taip būtų įvykdytos šiam susitarimui įsigalioti Lietuvos Respublikoje būtinos nacionalinės teisės procedūros. Susitarimas yra ratifikuotina tarptautinė sutartis pagal Konstitucijos 138 straipsnio 1 dalies 2 punktą ir Lietuvos Respublikos tarptautinių sutarčių įstatymo 7 straipsnio 1 dalies 2 punktą.
    Jeigu kalbėtume, kaip Lietuvoje reglamentuojami susitarime aptarti klausimai, tai Lietuva yra prisijungusi prie 1983 m. Europos nuteistųjų asmenų perdavimo konvencijos ir jos 1997 m. papildomo protokolo, prie 1970 m. Europos konvencijos dėl tarptautinio baudžiamųjų nuosprendžių pripažinimo. Susitarimo nustatytos taisyklės, pagal kurias susitariančioji šalis, siekdama sudaryti palankesnes sąlygas nuteistojo asmens socialinei reabilitacijai, pripažįsta nuosprendį ir vykdo bausmę.
    Ratifikavus minėtą susitarimą būtų sudarytos palankios sąlygos efektyvesniam ir spartesniam bendradarbiavimui su Norvegijos Karalyste nuteistųjų asmenų perdavimo srityje. Taip pat noriu pabrėžti, kad visos procedūros, reikalingos tam, kad šis susitarimas įsigaliotų, Norvegijoje atliktos. Na, esminiai galiojančios tvarkos pakeitimai, kurie numatyti susitarime, tai nustatyti nuteistųjų asmenų perdavimo atsisakymo pagrindai ir įvesti nuosprendžio pripažinimo bei nuteistųjų praktinio perdavimo terminai. Skirtingai nuo dabar galiojančios tvarkos, nuteistųjų asmenų perdavimo išlaidas pagal šį susitarimą padengs nuteisusioji valstybė. Tiek trumpai.
     PIRMININKAS. Dėkojam. Jūsų nori paklausti 3 Seimo nariai. Pirmasis klausia A. Ažubalis. Jo nėra. A. Anušauskas.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, norėjau pasitikslinti. Jeigu dabar Norvegijoje yra 150 įkalintų asmenų iš Lietuvos, iš jų 66, matau, atlieka paskirtas bausmes, ką reiškia šiame susitarime, kad bus pagreitinta, supaprastinta asmenų perdavimo procedūra? Ar jau nebus asmens sutikimo? Ką tai reiškia? Ką reikš tas pagreitėjimas?
     J. BERNATONIS (LSDPF). Suprantama, asmens sutikimo reikia, bet pagreitėjimas bus dėl to, kad bus pirmiausia suvienodintos taisyklės ir sprendimų nereikės ilgai laukti. Be to, aš galvoju, kad truputį buvo galbūt nevisiškai solidu, kad dvejus metus mes neratifikavome to susitarimo, kurį pasirašėme. Papildomų kokių nors didelių išlaidų nenumatoma, nes, kaip ir numatyta susitarime, nuteistųjų perdavimo išlaidas padengs nuteisusioji valstybė. Lietuvoje, kaip žinote, nuteistų Norvegijos piliečių yra gerokai mažiau negu Norvegijoj Lietuvos Respublikos piliečių. Mes, atrodo, 4 šiuo metu turime. Man atrodo, ir praktinių problemų čia didelių neiškils, bet aš manau, kad valstybė turi rūpintis savo piliečiais ir sudaryti jiems sąlygas atlikti bausmę savo teritorijoje, kartu priartindama prie šeimų ir sudarydama geresnes sąlygas būtent socialinei reabilitacijai. Norvegijos kalėjimuose teko lankytis ir mūsų specialistams. Daugelis mūsų piliečių, kurie atlieka ten bausmę, kenčia dėl to, kad jie nemoka jokių kalbų, o lietuviškai niekas su jais nesusikalba, ir jie jaučiasi labai izoliuoti.
     PIRMININKAS. Jūsų klausia R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, aišku, gal jūs diskusijų metu komitetuose detaliau paaiškinsite tas procedūras, kad nebūtų prievartos, nes visada, aišku, didelės išlaidos valstybei išlaikyti kalinius. Kiekviena valstybė būtų suinteresuota išsivalyti nuo visų, kurie nereikalingi, nereikėtų be reikalo šerti, kaip anksčiau būdavo toks terminas vartojamas. Tai yra susiję su socialiniais kaštais. Bet mano klausimas, kaip bus su teisine puse, nes Norvegijos įstatymai ir mūsų įstatymai ne visur yra vienodi, ne visur numato vienodas sankcijas? Dabar kalintis žmogus, atkeltas už norvegiško įstatymo pažeidimą pas mus, turi teisę prašyti ir sutrumpinti kalinimo terminus, ir visa kita, o jeigu mūsų teisinė bazė skiriasi, kaip šita problema bus sprendžiama?
     J. BERNATONIS (LSDPF). Be abejo, tai bus sprendžiama pagal Lietuvos Respublikos galiojančius įstatymus, bus galima tas sankcijas peržiūrėti, taikyti lygtinio paleidimo, taikyti malonės ir kitus atitinkamus principus, be abejo, pagal mūsų įstatymus.
     PIRMININKAS. Dėkojame ministrui. Užsirašęs už R. Šimašius galbūt atsisakys kalbėti? Galime balsuoti? Bendru sutarimu? Pritarta. Bendru sutarimu pritariame įstatymo "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Norvegijos Karalystės susitarimo" projektui.
    Svarstome 1-5. Atsiprašau, pagrindinis - Užsienio reikalų komitetas, papildomas - Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Numatyta svarstyti spalio 10 d. Gal nereikia keisti? Čia vis tiek užsienio sritis.

11.32 val.
    Įstatymo "Dėl Konvencijos dėl savitarpio administracinės pagalbos mokesčių srityje ir Protokolo, keičiančio Konvenciją dėl savitarpio administracinės pagalbos mokesčių srityje, ratifikavimo" projektas Nr. XIIP-959 (pateikimas)

    Gerbiamieji kolegos, svarstome darbotvarkės 1-5 klausimą - įstatymo "Dėl Konvencijos dėl savitarpio administracinės pagalbos mokesčių srityje ir Protokolo, keičiančio Konvenciją dėl savitarpio administracinės pagalbos mokesčių srityje, ratifikavimo" projektą. Pranešėjas - viceministras V. Galvonas. Atsiprašau, sako, kad turi būti viceministras Galvonas.
     V. GALVONAS. Laba diena, gerbiamieji Seimo nariai. Jūsų dėmesiui norėčiau pateikti Lietuvos Respublikos įstatymo "Dėl Konvencijos dėl savitarpio administracinės pagalbos mokesčių srityje ir Protokolo, keičiančio Konvenciją dėl savitarpio administracinės pagalbos mokesčių srityje, ratifikavimo" projektą.
    Lietuvos Respublikos Seimas, vadovaudamasis Lietuvos Respublikos Konstitucijos 67 straipsnio 16 punkto 138 straipsnio 1 dalies 6 punktu ir atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos Prezidento 2013 m. rugsėjo 10 d. dekretą Nr. 1K-1559, ratifikuoja 1988 m. sausio 25 d. Strasbūre pasirašytą Konvenciją dėl savitarpio administracinės pagalbos mokesčių srityje, sudarytą tarp Europos Tarybos ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos valstybės narių, ir 2010 m. gegužės 27 d. Paryžiuje pasirašytą Protokolą, keičiantį Konvenciją dėl savitarpio administracinės pagalbos mokesčių srityje.
    Šio įstatymo tikslas yra ratifikuoti, kaip jau minėjau, Europos Tarybos ir EBPO konvenciją, kuri suteiks galimybę ją pasirašiusioms valstybėms bendradarbiauti įvairiose su mokesčių surinkimu susijusiose srityse. Pagal konvencijos nuostatas bendradarbiaujama mokestinės informacijos apsikeitimo, mokesčių išieškojimo srityje. Konvencija suteikia galimybę teikti kitoms šalims pagalbą ir naudotis jų pagalba dėl pajamų, pridėtinės vertės mokesčių, socialinio draudimo įmokų ir akcizų.
    Lietuva šitą konvenciją yra pasirašiusi 2013 m. kovo 7 d. Prisijungti prie konvencijos yra skatinamos visos Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Globalinio skaidrumo ir keitimosi mokestine informacija forumo šalys narės. Lietuva yra šio forumo narė nuo 2012 m.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Klausia A. Dumbrava.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Gerbiamasis viceministre, prašau pasakyti, kiek šalių yra pasirašiusios šią konvenciją, kokia yra geografija? Dėkoju.
     V. GALVONAS. Šiuo metu konvenciją yra pasirašiusios Belgija, Danija, Suomija, Prancūzija, Gruzija, Islandija, Airija, Italija, Korėja, Meksika, Moldova, Nyderlandai, Norvegija, Lenkija, Portugalija, Slovėnija, Ispanija, Švedija, Ukraina, Jungtinė Karalystė, JAV, Vokietija, Turkija, Rusija, Argentina, Australija, Brazilija, Kanada, Kosta Rika, Indija, Indonezija, Japonija, Pietų Afrika, Graikija, Azerbaidžanas, Albanija, Kolumbija, Gana, Tunisas, Gvatemala, Čekija, Rumunija, Malta ir Naujoji Zelandija.
     PIRMININKAS. Klausia O. Valiukevičiūtė.
     O. VALIUKEVIČIŪTĖ (TTF). Gerbiamasis viceministre, jūs sakėte, kad ratifikavus konvenciją bus suteikta galimybė pasirašiusioms valstybėms bendradarbiauti įvairiose srityse. Norėčiau jūsų paklausti, kokiose konkrečiai srityse bus bendradarbiaujama ir kokia bus ta konkreti pagalba?
     V. GALVONAS. Iš tikrųjų šita konvencija leidžia valstybėms narėms, ne tik Europos Sąjungos, bet ir kitoms prisijungusioms, bendradarbiauti mokesčių prevencijos srityje. Taip pat tai bus galimybė tiek tiesioginiu būdu, tiek elektroniniu suteikti pagalbą. Šios visos šalys bendradarbiauja su mokesčių surinkimu susijusiose srityse, apimančiose pagalbą ne tik surenkant mokesčius, bet taip pat kovojant su mokestiniu sukčiavimu.
     PIRMININKAS. Klausia S. Jovaiša.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamasis pranešėjau, kiek Lietuva jau yra pagal šį bendradarbiavimą teikusi teisinės pagalbos prašymų ir kokią mes turime naudą skaičiais? Ir ar visos konvencijos narės sąžiningai ir produktyviai atsiliepia, ir bendradarbiauja su Lietuva? Ačiū.
     V. GALVONAS. Kiek konkrečiai pateikusios, tokios statistikos negaliu pateikti, nes šiuo metu nežinau... Tas klausimas nebuvo svarstytas, kiek tokio bendradarbiavimo, bet tai, kad vyksta bendradarbiavimas, iš tikrųjų vyksta. Lietuva su Europos Sąjungos valstybėmis būtent šiose srityse bendradarbiauja, ne tik dvigubo apmokestinimo srityje, bet su Europos Sąjungos valstybėmis galima bendradarbiauti ir antrinių sutarčių pagrindu, ko nėra įmanoma su ne Europos Sąjungos valstybėmis. Todėl ir reikia, kad Lietuva ratifikuotų šitą sutartį, kad būtų galima bendradarbiauti ir ne su Europos Sąjungos valstybėmis.
     PIRMININKAS. Klausia V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis kolega, noriu paklausti. Jūs čia minėjote daugelį konvencijos šalių, tačiau norėjau tokį klausimą užduoti. Ar yra numatytos kokios nors išlygos prie konvencijos prisijungusioms šalims ir ar Lietuva jomis šiuo metu naudojasi?
     V. GALVONAS. Taip, konvencijos 30 straipsnyje yra numatoma galimybė prie konvencijos prisijungiančioms valstybėms padaryti tam tikras išlygas dėl konvencijos įgyvendinimo. Lietuvai daryti išlygas dėl konvencijos ratifikavimo netikslinga, nes šiuo metu dar nėra konvencijos įgyvendinimo praktikos ir nėra aptartos tos sritys, kuriose galėtų padaryti tas išlygas. Šiuo metu, kai vyksta tas procesas, netikslinga tą daryti, bet tokios išlygos yra numatytos.
     PIRMININKAS. Dėkojame už atsakymus.
    Gerbiamieji kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti? Balsuojame? Balsuojame.
    Už balsavo 75, prieš nėra, susilaikiusių irgi nebuvo. Įstatymo projektui dėl konvencijos "Dėl savitarpio administracinės pagalbos mokesčių srityje" po pateikimo pritarta. Pagrindinis komitetas - Užsienio reikalų komitetas, papildomas - Biudžeto ir finansų komitetas. Numatyta svarstyti spalio 10 d.

11.39 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Valstybinės švietimo 2013-2022 metų strategijos patvirtinimo" projektas Nr. XIIP-938 (pateikimas)

    Svarstome darbotvarkės 1-6 klausimą - Seimo nutarimo "Dėl Valstybinės švietimo 2013-2022 metų strategijos patvirtinimo" projektą Nr. XIIP-938. Pateikimas. Pranešėjas - D. Pavalkis.
     D. PAVALKIS. Laba diena, gerbiamieji Seimo nariai! Pristatome Seimo nutarimo "Dėl Valstybinės švietimo 2013-2022 metų strategijos patvirtinimo" projektą. Lietuvos Respublikos Seimo 2003 m. patvirtintų valstybinės švietimo 2003-2012 m. strategijos nuostatų veikimo laikotarpis jau baigėsi. Visuomenei ir politikams pateiktos dvi išsamios pasiektų rezultatų apžvalgos atspausdintos kaip knygos. Tikiuosi, kad dauguma jūsų esate jas gavę. Laikas žengti tolesnį žingsnį.
    Nauju Valstybinės švietimo strategijos projektu svarbu atkreipti jūsų dėmesį į keletą dalykų. Pirmiausia atkreipčiau dėmesį į tai, kad kelerius metus vyko viešos konsultacijos dėl švietimo perspektyvos su įvairiomis interesų grupėmis: pedagogais, mokslininkais, politikais, verslininkais, dvasininkais, tautinių bendrijų, savivaldybių, mokinių ir studentų atstovais. Organizuotas ilgalaikės švietimo raidos scenarijaus konkursas, jam pateikti scenarijai išryškino visuomenės ir jos grupių lūkesčius.
    Antra. Projekte atsižvelgta į Lietuvos pažangos strategijos "Lietuva 2030", patvirtintos Lietuvos Respublikos Seimo 2012 m. gegužės 15 d., nuostatas, pasaulinės švietimo filosofijos, politikos ir praktikos tendencijas, naujausius Europos ir Lietuvos švietimo būklės duomenis, Europos Komisijos švietimo dokumentus. Strategijos projektas buvo peržiūrėtas atsižvelgiant į XVI Vyriausybės programą, ypač pabrėžiant valstybės ir asmens santykio svarbą.
    Trečia. Naujoji strategija nuo ankstesnės skiriasi tuo, kad joje iškelti tik strateginiai tikslai ir pagrindinės vertinės įgyvendinimo kryptys. Joje nėra detalių įgyvendinimo priemonių. To reikalauja strateginio planavimo metodika, bet dar svarbiau yra tai, kad numatoma tęsti diskusijas, forumus, konsultacijas dėl strategijos įgyvendinimo priemonių, diskusijų dėka išlaikyti nuolatinį visuomenės dėmesį švietimui ir telktis strategijos įgyvendinimui. Todėl per šį etapą siūlome ir prašome nesileisti į smulkių priemonių svarstymus, o sutelkti dėmesį į strategijoje nurodomas tolesnės švietimo raidos kryptis.
    Rengiant strategiją laikytasi Švietimo įstatymo principo - švietimas savo paskirtį geriausiai atlieka tada, kai jo raida lenkia bendrąją visuomenės raidą ir daro progresyvią įtaką mąstymo ir veikimo kultūrai. Esminis sėkmės veiksnys - švietimo institucijos ir visuomenės narių dinamiška sąveika kuriant sumanią visuomenę. Tik taip švietimas gali prisidėti prie strategijos "Lietuva 2030" tikslo tapti modernia, veržlia, atvira pasauliui, puoselėjančia savo nacionalinį tapatumą šalimi.
    Mūsų švietimo vizija yra ta, kad kiekvienas vaikas, jaunas ar suaugęs žmogus Lietuvoje siekia ir nesunkiai randa kur mokytis. Šalyje švietimo sistemą sudaro valstybinės savivaldybių ir nevalstybinės, nuolat tobulėjančios tarpusavyje ir su partneriais bendradarbiaujančios švietimo įstaigos, kurių darbuotojai turi autoritetą visuomenėje ir palaiko nuolatinę diskusiją dėl šalies švietimo plėtotės, Lietuvos valstybės ir jos žmonių sėkmės, kultūros bei ūkio plėtros poreikio, atsižvelgiant į darnią miesto ir kaimo raidą.
    Tik taip Lietuvos Respublika galėtų atsirasti tarp pažangiausių Europos Sąjungos valstybių narių, o kiekvienas asmuo taptų savarankiškai savo sėkmę kuriančiu sąmoningu piliečiu, įsiliejančiu į tokių pat asmenų nacionalinę ir pasaulinę bendruomenę. Todėl strategijoje "Lietuva 2030" švietimo politikai yra keliamos šios užduotys: sutelkti švietimo bendruomenę ir visus Lietuvos žmones (tai buvo įvardyta kaip solidarumas), nuolat kryptingai lavintis (tai buvo įvardyta kaip mokymas) ir siekiant asmeninės ir šalies sėkmės užtikrinti lygias galimybes (strategijoje įvardyta kaip veiklumas).
    Pagrindinis strateginis tikslas - paversti Lietuvos švietimą tvariu pagrindu valstybės gerovės kėlimui, veržliam ir savarankiškam žmogui... atsakingai ir solidariai, kuriančiai savo, Lietuvos ir pasaulio ateitį visuomenei. Lietuva yra nemažai pasiekusi švietimo prieinamumo srityje. Nuo 2010 m. esame pirmi Europos Sąjungoje pagal darbingo amžiaus asmenų, turinčių bent vidurinį išsilavinimą, dešimtuke. Dešimtuke esame pagal jaunimo nuo 30 m. iki 34 m. aukštojo išsilavinimo lygį, tačiau atsiliekame pagal įtraukties į ikimokyklinį ir priešmokyklinį ugdymą, suaugusiųjų mokymąsi visą gyvenimą lygį. Stokojame dėmesio socialinės atskirties rizikos grupėms ir gabiausiems. Pagal mokinių aukščiausių lygmenų pasiekimus atsiliekame nuo pirmaujančių šalių.
    Yra nemaži miesto ir kaimo švietimo prieinamumo ir kokybės skirtumai, vis dažniau susiduriame su motyvacijos mokytis stoka ir patyčiomis. Ryškėja struktūrinė darbo rinkos poreikių ir asmenims suteikiamų kvalifikacijų nedarna. Ryškėja visais struktūriniais lygiais silpnai išplėtota kokybės kultūra, mokyklų bendruomenės nėra aktyviai įsitraukusios į įrodymais grįstos vadybos procesus.
    Nacionaliniu ir tarptautiniu mastu švietimo sistemai, kiekvienai švietimo įstaigai keliami vis aukštesni kokybės standartai, vis labiau keliama mokytojų ir dėstytojų kompetencijos kartelė, nuolat didėja reikalavimai edukacinei ir technologinei aplinkai. Visam tam reikia atitinkamų investicijų, todėl itin svarbu išlaikyti Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos UNESCO ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos arba OECD ir Europos Komisijos Lietuvai rekomenduojamą ne mažesnį nei 6 % bendrojo vidaus produkto valstybės biudžeto dalį švietimui.
    Strategijos projekte išskirtinis dėmesys skiriamas mokytojams ir dėstytojams. Jų kompetencija, meninės savybės, kūrybiškumas yra pagrindinis Lietuvos švietimo sėkmės laidas. Būtina atrasti paskatas ir sąlygas kurtis profesionalių mokytojų ir dėstytojų bendruomenėms, ugdyti lyderystę švietimo srityje, gebėjimus. Svarbu motyvuoti gabius jaunus žmones, ypač vaikinus, rinktis mokytojo karjerą formaliojo ir neformaliojo švietimo įstaigose. Švietimo vadyba turi tapti racionalesnė ir labiau bendruomeninė.
    Projekte numatyta didinti besimokančiųjų pasirinkimą, turtinti praktinio taikymo aplinką mokykloje, plėsti neformalaus švietimo galimybių spektrą ir visų mokyklų veiklos įvairovę, ypač kultūrinės saviraiškos, lyderystės, kūrybingumo, verslumo, profesinio gebėjimų ugdymo iniciatyvoms.
    Numatyta sukurti finansinės paramos sistemą projektui "Mokytis visą gyvenimą", plėtoti mokymosi visą gyvenimą ir darbo patirties integralumą, ypač per praktikas, stažuotes diegiant pameistrystės formas. Stiprinant ryšius su Pasaulio lietuvių bendruomenės atstovais ir siekiant palaikyti jų tautinį tapatumą bus toliau puoselėjamas lituanistinis švietimas ir virtualusis mokymasis. Taip pat bus siekiama pritraukti daugiau atvykstančių studentų ir mokinių mokytis Lietuvos švietimo įstaigose, ypač aukštosiose mokyklose.
    Baigdamas dar kartą noriu akcentuoti, kad strategija, būdama ilgos trukmės planavimo dokumentas, numato keturias prioritetines švietimo politikos kryptis. Pirma, didinti mokytojų, dėstytojų profesionalumą, antra, puoselėti partnerystę, įsivertinimo ir duomenų analize grįstą švietimo kokybės kultūrą, trečia, plėtoti švietimo prieinamumą ir lygias galimybes, ketvirta, skatinti mokymąsi visą gyvenimą.
    Tai yra pagrindiniai mūsų planai ir aš viliuosi, kad savo sprendimu Lietuvos Respublikos Seimas sukvies švietimo bendruomenę darniai talkai naujoms strateginėms kryptims. Dėkoju už dėmesį.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Pirmasis klausia V. Stundys.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju. Pirmiausia džiaugiuosi, kad XVI Vyriausybė iš esmės perėmė XV Vyriausybės aprobuotą Švietimo strategijos projektą, kuris nespėjo pasiekti Seimo. Gerai, kad yra tam tikras tęstinumas ir vos ne nacionalinė pozicija dėl pagrindinių švietimo tikslų ir siekių.
    Mano klausimas būtų šiek tiek kitoks. 2012 m. pabaigoje Europos Komisija pateikė komunikatą, jį pavadindama labai gražiai - "Švietimo persvarstymas". Tai yra visos Europos Sąjungos institucijos kviečiamos peržiūrėti savo švietimo politikos tikslus, prioritetus, finansavimo politiką tam, kad švietimas būtų pajėgus atsakyti į esminius globalaus pasaulio iššūkius ir padėtų Europai išlikti konkurencingai.
    Mano klausimas toks. Kiek reaguota į šitą europinę iniciatyvą ir kaip ta iniciatyva šioje strategijoje yra interpretuojama, kokios idėjos yra atliepiančios tą dokumentą "Švietimo persvarstymas"? Ačiū.
     D. PAVALKIS. Dėkui už klausimą. Atsakydamas galiu pasakyti, kad "Rethinking Education" - šitas komunikatas mums yra žinomas. Tačiau iš jo krypčių mes, ko gero, dar prieš pasirodant mūsų strategijai, jau kalbėjome apie tai, kad turi būti suderinta asmens galimybė rinktis ir asmens laisvės iškėlimas prieš visuomenę. Jeigu giliai skaitytume tą komunikatą, ten ir kalbama apie tai, kad švietimo sistemos produkcija, jeigu taip galima pasakyti, turi atitikti valstybės poreikį, tiek pramonės, tiek biznio, tiek vystymosi poreikį. Ir netgi yra įvardinamas (...), tai yra neatitikimas tarp to, ką rengia (Europos mastu, ne vien Lietuvos mastu) universitetai, ką rengia apskritai švietimo sistema, ir tarp to, ko reikalauja pramonė, įmonės, industrija ir panašiai. Tai mes bandėme paryškinti ir, ko gero, tai ir buvo vienas iš rimtesnių skirtumų nuo buvusios pono G. Steponavičiaus vadovaujamos parengtos strategijos. Mes iš tikrųjų stengiamės neįsivelti į didelius keitimus, nes švietimo sistema yra tas laivas, kuris negali labai greitai sukinėtis, nes tie sprendimai, kuriuos mes priimame ministerijoje, pradeda veikti po metų, po dvejų ir dar vėliau. Taigi turime gana gerai apgalvoti, ką daryti, kaip daryti, ypač svarstydami strategijas. Ačiū.
     PIRMININKAS. Klausia M. A. Pavilionienė.
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Labai ačiū. Gerbiamasis ministre, Valstybinės švietimo strategijos projekte yra daug gerų idėjų, išsakytų gražia forma. Projekte teigiama, kad visuomenė turi reikšti nuomonę dėl švietimo kokybės ir daryti jai poveikį, kad gerinant švietimo kokybę būtina atsižvelgti į tyrimus ir vertinimus. Todėl klausiu, ar sieksite, kad Lietuvos švietimo sistemoje būtų įgyvendinama vaiko teisė į informaciją? Ar pritariate lytiniam švietimui visose švietimo pakopose, nes, remiantis tyrimais, to pageidauja ir mokiniai, ir tėvai? Ačiū.
     D. PAVALKIS. Dėkui už klausimą. Aš pradėsiu nuo antros dalies, nes visai neseniai pas mane lankėsi Mokinių sąjungos delegacija klausdama, o ką mes darysime su lytiniu švietimu. Iš tikrųjų tą klausimą kelia. Iš tikrųjų mes turime, ko gero, liberaliau žiūrėti į visus suvaržymus, diskutuoti. Formaliai žiūrint, lyg ir sistema veikia, bet jeigu pasigilintume, ar ji veikia, ji veikia ne visai taip arba ne visada veikia.
    Taigi šitas klausimas bus diskutuojamas ir, ko gero, patys mokiniai kartu su Studentų sąjunga inicijuos tokią viešą diskusiją, politinius debatus, kaip jie mato tą informaciją, informacijos gavimą, apskritai šitą problemą. Įdomiai sako mokiniai, kad jie norėtų, kad tas švietimas prasidėtų ne nuo 9 klasės, bet prasidėtų nuo 5-tos, nes tai galbūt padėtų išvengti gana didelio kiekio ir abortų, ir visokių netikusių dalykų dar pagrindinėje mokykloje. Taigi diskusijoje tikrai dalyvausime. Manau, mes turime labiau atverti savo visuomenę bet kokiems klausimams.
     PIRMININKAS. Klausia A. Dumčius. Gerbiamasis kolega, pažiūrėkite kortelę. Kaip visada, profesoriau, užmiršote, taip?
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Ačiū. Labai dėkui už galimybių suteikimą. Aš iš karto gal klausimą dėl antro strategijos tikslo, dėl didesnės autonomijos suteikimo. Man atrodo, aš perskaičiau, tai daugiau formalus, bet nerealus planas. Tarkime, dėl didesnio finansavimo suteikimo. Juk dabar žiūrėkite, kurios iš mokyklų renovaciją gauna? Kurie aktyvesni, o kurie ne, taip ir lieka. Dėl skatinimo priemonių. Antra, noriu pasakyti, ir jūs žinote, ministre, kad švietimo sistema yra užpilta daugybe, gausybe senų draudžiamųjų teisės aktų, kurie faktiškai kai kur paralyžiuoja ir švietimo įstaigos veiklą. Kaip jums atrodo dėl strategijos antro tikslo, autonomijos suteikimo?
     D. PAVALKIS. Dėkoju, profesoriau, už klausimą ir faktiškai pasiūlymą. Dėkui. Iš tikrųjų mūsų Europos pirmininkavimo kontekste diskutavome šitą klausimą, kodėl suomiai taip gerai laikosi savo visais rezultatais, pasiekimais (...) ir visose kitose srityse. Ekspertai, kurie vertina Europos šalių švietimo sistemos skirtumus, atsakė, kad suomiai neturi toxic accounting (...), t. y. toksinės apskaitos, tai, ką jūs įvardinate kaip daugybę popierių, reguliavimų ir panašiai.
    Iš tikrųjų Švietimo strategijoje iš vienos pusės mes sakome, kad reikalinga didesnė visuomenės ir valstybės kontrolė, kas vyksta mokyklose, tačiau jeigu mes susitartume, ką jie turi padaryti, kaip padaryti, ko gero, reikėtų leisti labiau autonomiškai spręsti mokyklų, universitetų ir tėvų bendruomenėms. Čia buvo tas tikslas, ką mes bandėme įrašyti kaip strateginį tikslą.
     PIRMININKAS. Klausia M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis ministre, mano toks klausimas. Daugiau ar mažiau žmonės kalba apie tai, kad švietimo sistema rengia gerus kadrus darbo biržoms arba papildo migracijos srautus. Kitaip sakant, vieniems žmonėms tai yra naujiena ir po to jie rašo savo atsiliepimus apie tai, kad aukštasis mokslas ar kitas mokslas rengia bedarbius.
    Mano klausimas yra toks. Kaip jūs matote švietimo sistemos ir specialybių ateičiai prognozavimą? Kaip galima žmonių mokymą labiau susieti su prognozavimu?
    Ir dar vienas aspektas - tai dėl krepšelių. Taip pat rašo ir žiniasklaida, kad krepšeliai dabar yra Lietuvoje ir Gruzijoje. Kaip jūs matote krepšelio ateitį šitoje jūsų strategijoje?
     D. PAVALKIS. Dėl pirmojo klausimo. Iš tikrųjų prognozės yra nedėkingas dalykas, ir aš manau, kad tie, kurie sako, kad galėsime prognozuoti, kokių specialistų reikės po penkerių metų, tai dažniausiai yra iš burtininkų serijos. Aišku, galime pasakyti, kad Lietuvai, kaip ir Europai, trūks inžinerinių specialybių, informacinių technologijų specialybių. Tai yra, aišku, per visą Europą ir tą patirtį mes matome kitose šalyse. Pavyzdžiui, Prancūzijoje kalbantis su ministre sakė: jūsų problemos juokingos, nes aš turiu 500 tūkst. baigusių teisę, kurie yra bedarbiai, ir man trūksta kokių 200 tūkst. inžinierių visoje Prancūzijoje. Bet taip yra.
    Kad visi yra bedarbiai... Ne visi, bet didelė dalis būtų bedarbiai, taip irgi negalima pasakyti, nes per krizę žiūrint, kas greičiausiai prarado darbą ir kas išsaugojo darbą ir pakankamas pajamas, buvo būtent baigę aukštąjį mokslą.
    Dar viena. Norėčiau atkreipti Seimo dėmesį į profesinį mokymąsi. Visai nauji duomenys yra tie, kad mūsų profesinių mokyklų absolventų įsidarbina per 80 % ir tik 15 % nueina mokytis toliau. 5 % yra tie, kurie tikrai neranda darbo. Nedarbo bumas būna pabaigus birželio mėnesį... Tai taip, nes visi studentai labai protingi, jie užsiregistruoja Darbo biržoje ir tokiu būdu padengia sau normalias vasaros atostogas po sunkių egzaminų. Aš manau, kad profesinio mokymo - ir koleginio, ir universitetinio - tikslas yra padaryti tokią modulinę sistemą, kad žmogus mokytųsi pagal kokią nors studijų kryptį ir tik matydamas, kokių specialistų reikia rinkai, galėtų pasirinkti konkrečią tą ar kitą specialybę. Toks yra strateginis tikslas.
     PIRMININKAS. Dėkoju ministrui. Aš turiu atsiprašyti kitų kolegų, laikas skirtas klausimams baigėsi, bet turėsime progos dar toliau svarstyti šį Seimo nutarimą. Ar galime bendru sutarimu pritarti po pateikimo? (Balsai salėje) Galime. Dėkoju. Pritarta. Pagrindinis komitetas - Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas, papildomi - Socialinių reikalų ir darbo, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetai. Numatyta svarstyti spalio 22 d.
    Toliau posėdžiui pirmininkaus mano kolega J. Narkevičius.

12.01 val.
    Viešųjų ir privačių interesų derinimo valstybinėje tarnyboje įstatymo 5, 6 ir 10 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-886 (pateikimas)

     PIRMININKAS (J. NARKEVIČ, LLRAF). Laba diena, gerbiamieji kolegos. Tęsiame mūsų posėdį. Taigi darbotvarkės 1-7 klausimas - projektas Nr. XIIP-886. Kviečiame pranešėją Respublikos Prezidentės vyriausiąją patarėją R. Svetikaitę. Viešųjų ir privačių interesų derinimo valstybinėje tarnyboje įstatymo 5, 6 ir 10 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Prašom, ponia Rasa.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, šiandien esu įpareigota jums pristatyti Respublikos Prezidentės iniciatyva parengtą Lietuvos Respublikos viešųjų ir privačių interesų derinimo valstybinėje tarnyboje įstatymo 5, 6 ir 10 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Šio projekto tikslas yra užtikrinti viešąjį visuomenės interesą, kad valstybinėje tarnyboje dirbantys asmenys veiktų skaidriai ir nešališkai, įgyvendinti priemones, kuriomis būtų veiksmingai kovojama su korupcija, protekcionizmu ir privilegijomis valstybinėje tarnyboje.
    Pagrindinė šio tikslo įgyvendinimo priemonė yra duomenų apie privačius valstybinėje tarnyboje dirbančių asmenų interesus viešumas, nes būtent viešumo stoka yra palanki terpė korupcijai rastis ir plėstis. Esamas teisinis reguliavimas nesudaro prielaidų šiam tikslui įgyvendinti, nes šiuo metu tik dalies valstybinėje tarnyboje dirbančių asmenų privačių interesų deklaracijos yra viešos ir skelbiamos Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos interneto tinklalapyje, nors pareigą pateikti privačių interesų deklaracijas turi kur kas didesnė valstybinėje tarnyboje dirbančių asmenų grupė. Įstatyme taip pat nėra tiksliai nustatyta, kokius konkrečiai duomenis privačių interesų deklaracijoje turi nurodyti asmuo apie per paskutiniuosius dvylika kalendorinių mėnesių sudarytus sandorius, jeigu sandorių vertė didesnė negu 10 tūkst. Lt, ir gautas dovanas, kurių vertė didesnė negu 500 Lt. Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos patvirtinti poįstatyminiai teisės aktai numato, kad sandorių vertė nėra viešai skelbiama.
    Atsižvelgiant į tai, parengtu įstatymo projektu yra siūloma įstatyme, o ne žemesnės galios teisės akte, nustatyti, kad visų valstybinėje tarnyboje dirbančių asmenų privačių interesų deklaracijų duomenys yra vieši ir skelbiami Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos interneto tinklalapyje. Viešai siūloma skelbti visų pagal įstatymą reikalingų deklaruoti sandorių vertes, su kuo ir kada šie sandoriai sudaryti. Norėčiau atkreipti dėmesį, kad išimtis yra nustatoma tiems asmenims, kurie pagal įstatymus atlieka žvalgybos, kontržvalgybos ir kriminalinės žvalgybos funkcijas, taip pat kurių duomenys yra neviešinami, yra įslaptinti. Taip pat nebus viešinami ir skelbiami viešai tokie privačių interesų deklaracijose nurodyti duomenys, ypatingi asmens duomenys, asmens kodas, kiti duomenys, kurie pagal kitus galiojančius įstatymus negali būti skelbiami.
    Visuomenės ir viešasis interesas reikalauja, kad valstybinėje tarnyboje dirbantys asmenys veiktų skaidriai ir nešališkai, o visuomenė nebūtų nušalinama nuo kontrolės. Visuomenei turi būti sudarytos realios galimybės nekliudomai gauti informaciją apie valstybinėje tarnyboje dirbančių asmenų privačius interesus, galimus konfliktus, narystę įvairiose organizacijose, gaunamas dovanas ir sandorius, juolab kad esamos techninės priemonės leidžia tai daryti gana nesunkiai. Galima tikėtis, kad pritarus šiai iniciatyvai įstatymu bus įtvirtintos priemonės, kurios padės užtikrinti Konstitucijoje įtvirtintą valstybinės tarnybos skaidrumo principą ir nuostatą, kad valdžios įstaigos tarnauja žmonėms. Dėkoju už jūsų dėmesį ir laukiu klausimų.
     PIRMININKAS. Dėkojame poniai Rasai. Dabar klausimai. Pirmoji - I. Šiaulienė.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, jūs minėjote, kad yra padaryta išimtis asmenims, kurių duomenys įstatymo nustatyta tvarka yra įslaptinti. Manau, kad prieš teikdama jūs susipažinote ir su Seimo Teisės departamento išvada, kurioje yra atkreiptas dėmesys, kad įmanomos tokios situacijos, jog sandorio objektu gali būti ir asmens privatus gyvenimas, pavyzdžiui, medicininės paslaugos. Ką tokiu atveju manytumėte, ar neatsiras ir daugiau tokių išimčių?
     R. SVETIKAITĖ. Ačiū už klausimą. Su Teisės departamento pastabomis iš tikrųjų esame susipažinę, bet manome, kad tie atvejai, ypač tie, kurie susiję su asmens sveikata, kitais ypatingais asmens duomenimis, patenka į tą mūsų siūlomą įstatymo nuostatą, pagal kurią yra numatyta, kad ypatingi asmens duomenys yra neskelbiami. Taigi ir tie atvejai patektų pagal Asmens duomenų įstatymą ir nebūtų skelbiami. Tokie sandoriai, kurie būtų susiję su ypatingais asmens duomenimis.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, mano du klausimėliai. Pavyzdžiui, vaikai jubiliejaus proga mamai, motinai, padovanoja, na, nežinau, apyrankę ar dar ką nors, kuri kainuoja 500-600 Lt, o ta mama arba vienas iš tų vaikų, neduok Dieve, yra politikas ar visuomeninis padėjėjas, patarėjas ir panašiai. Ar aš teisingai suprantu, kad tokiu atveju irgi būtina visuomenei viešai skelbti apie tokį atvejį? Tai vienas klausimėlis.
    Ir iš to kyla kitas. Sakykite, jūsų nuomone, prezidentūros nuomone, reikia eiti prie visuotinio, neišskiriant nė vieno Lietuvos Respublikos piliečio, analogiško deklaravimo, ar čia yra tik etapas? Dabar išplečiam politikų grupę, jeigu politikas turi 30 ar 40 visuomeninių padėjėjų, dar juos įtraukiame, po kelerių metų išplėsime dar ir finalas - pasieksime... Koks yra tikslas pasiekti, kad visi Lietuvos Respublikos piliečiai deklaruotų dovanas iki 500 Lt ir panašiai?
     PIRMININKAS. Ačiū už klausimą, jūsų laikas jau baigėsi. Prašom.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju jums už klausimą. Dėl jūsų pirmojo klausimo norėčiau pasakyti, kad ir pagal dabar galiojantį įstatymą dovanos, kurias dovanoja artimieji, giminaičiai, neturi būti deklaruojamos. Yra padaryta išimtis būtent išskyrus artimų asmenų dovanas. Šiuo atveju jos neturi būti viešinamos, neturi būti deklaruojamos. Taip.
    Į jūsų antrąjį klausimą galėčiau atsakyti, kad šio įstatymo tikslas vis dėlto yra labai konkretus, tai yra viešųjų ir privačių interesų atskleidimas, konfliktų atskleidimas valstybinėje tarnyboje. Tai yra tie asmenys, kurie turi vadovautis pirmiausia ne savo privačiais interesais ir kurių privatus gyvenimas neturėtų dominti. Domina tas aspektas, kuris yra susijęs su privačių ir viešųjų interesų derinimu. Jie atlieka viešąsias funkcijas, jie atlieka tam tikras funkcijas, kai tenkinamas viešasis interesas, todėl visuomenė turi teisę apie tai žinoti.
    Dėl privačių asmenų, tai jie nevykdo tokių funkcijų, kurias vykdo asmenys, dirbantys valstybės tarnyboje.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas V. Gailius. Prašau.
     V. GAILIUS (LSF). Gerbiamoji pranešėja, įstatymo projekte numatoma, kad neprivalės duomenų teikti kriminalinę žvalgybą ar kontržvalgybą vykdančių subjektų pareigūnai. Yra trijų rūšių pareigūnai, vykdantys kriminalinę žvalgybą. Tai pareigūnai, kurių priklausomybė žvalgybos subjektų yra įslaptinta, ir tie pareigūnai, kurie yra vieši. Ar nematote tos problemos, kad mes išskirsime keletą tūkstančių pareigūnų iš visų pareigūnų bendruomenės ir jiems suteiksime išskirtines privilegijas, nors jų duomenys žinomi, tai yra ir operatyvinės veiklos, kriminalinės žvalgybos subjektų vadovai ir kiti pareigūnai. Kodėl jie yra išskiriami?
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju už jūsų klausimą. Iš tiesų jūsų klausimas ir iškelta problema yra taikli, manau, kad bus galima apie tai diskutuoti. Iš tiesų šiuo įstatymu būtent ir buvo siekiama, kad labai aiškiai būtų apibrėžta, kad pagal atliekamas funkcijas, o ne pagal užimamas pareigas būtų nustatyta prievolė deklaruoti viešuosius ir privačius interesus ir juos viešinti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas L. Balsys.
     L. BALSYS (MSNG). Ačiū. Gerbiamoji patarėja, porą aspektų turėjau. Jūs minite, kad turėtų būti įsteigtas privačių interesų registras kaip savotiška nauja lyg ir institucija. Kokios būtų finansinės implikacijos tokio registro? Ir kaip būtų su duomenų apsauga, kas galėtų ten prieiti, kas galėtų žiūrėti?
    Mano antras trumpas klausimas. Ar jūsų siūlymai liečia taip pat ir pirmuosius valstybės asmenis, konkrečiai, Prezidento instituciją? Pavyzdžiui, pagal dabartinius įstatymus Prezidentas gali nemažą mokesčių mokėtojų pinigų dalį panaudoti neatsiskaitytinai. Ar jums neatrodo, kad reikėtų čia irgi padaryti daugiau skaidrumo, kad ir šalies Prezidento veikla būtų visiškai skaidri ir permatoma? Nes dėl tų neatsiskaitytinų lėšų visuomenė ne visada žino, kaip gali būti naudojamos, ar ten gali kilti interesų konfliktas ir t. t.? Ačiū.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju už jūsų klausimą. Dėl pirmo klausimo dėl privačių interesų registro. Na, nežinau iš tiesų, ką turėjote omeny. Jeigu klausimas yra apie tai, kaip būtų techniškai registruojamos tos visos privačių interesų deklaracijos ir viešai skelbiamos, tai šiandien tas registras kaip ir yra. Yra Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos nustatyta tvarka, per elektroninę deklaravimo sistemą tie duomenys iš tikrųjų yra skelbiami. Bet jie viešai skelbiami yra tik tam tikrų tarnautojų, politikų, iš esmės tai liečia politikus, vadovaujančias pareigas užimančius valstybės tarnautojus, teisėjus ir panašiai. Taigi techninės priemonės yra visos galimos ir problemų dėl to neturėtų kilti.
    O dėl Respublikos Prezidentės būtent deklaravimo, susijusio su Respublikos Prezidentės viešųjų ir privačių interesų deklaracija, tai noriu pažymėti, kad Prezidentės viešųjų ir privačių interesų deklaracija yra vieša ir prieinama.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ir paskutinioji klausia ponia R. Baškienė. Prašau.
     R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Gerbiamoji pranešėja, jūs įstatymo projekte numatėte prievolę deklaruoti gaunamas dovanas. Prašau pasakyti, ar nesvarstėte, kad reikėtų vertinti ir viešinti, kaip valstybės tarnautojai, partijų pirmininkai ir jų pavaduotojai patys dovanoja dovanas, ypač tai vyksta artėjant rinkimams, kai išperkami koncertai už 10 tūkst. ar panašiai, kad visa ta veikla taip pat būtų viešinama ir skaidri? Ačiū.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju už klausimą. Šiandien pagal galiojantį įstatymą jūsų minėti atvejai patektų ne į dovanų deklaravimo skiltį, bet į kitą, tai yra sandorių sudarymo, nes kiekvienas toks renginys taip pat yra įforminamas kaip koks nors sandoris. Be abejonės, visi tokie sandoriai, jeigu jie viršija 10 tūkst. Lt, privalės būti ir deklaruojami, ir viešinami. Na, neviršijantys, jau toks yra priimtas įstatymas, kad neviršijantys 10 tūkst. Lt, nėra deklaruojami. Tai čia šiuo atveju apsisprendimo reikalas tą sumą mažinti, didinti ir panašiai. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkojame poniai Rasai, jūs atsakėte į visus pateiktus klausimus.
    Dabar motyvai prieš ir už. Matau tik motyvus už. Pone Arvydai, jūs kalbėsite? Ponas A. Anušauskas - motyvai už.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Nors iš principo palaikau šį įstatymo projektą, bet norėčiau atkreipti dėmesį, kad mes kalbame apie valstybės tarnautojus. Bet čia yra kategorija visuomeniniai konsultantai, kurie nėra valstybės tarnautojai. Todėl reikėtų labai aiškiai tada apibrėžti, kokia informacija iš jų deklaracijų gali būti skelbiama, siekiant, kad atitiktų ir Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo sprendimus, ir Konstitucinio Teismo nutarimus dėl to, kad viešai skelbiami visi deklaracijoj pateikti duomenys neturėtų pakenkti asmens teisei į privatų gyvenimą. Aš manau, kad svarstymo stadijoje tą reikėtų labai aiškiai nurodyti ir išskirti galbūt šiuos asmenis atskirai. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kadangi motyvų prieš nėra, tai gal bendru sutarimu pritariame po pateikimo? Prieštaravimų nėra, tada pritariame bendru sutarimu. Kitas veiksmas bus balsavimas šiuo klausimu, nes kitaip nesutinkate. Gerai. Skelbiu balsavimą šiuo klausimu.
    Ačiū. Balsavimas baigtas. Užsiregistravo 76, balsavo 76: už - 75, prieš 1, susilaikiusių nėra. Taigi pritarta po pateikimo. (Balsai salėje) Atsiprašau. Ačiū.
    Siūlomi komitetai. Pagrindiniu - Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, papildomu - Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Siūloma svarstyti lapkričio 14 d. Taigi ačiū. Šį klausimą baigėme.

12.17 val.
    Teismų įstatymo 86, 113 ir 122 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-899 (pateikimas)

    Darbotvarkės 1-8 klausimas. Prašome ponią R. Svetikaitę dar kartą pateikti, bet jau kitą klausimą - Teismų įstatymo 86, 113 ir 122 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-899. Pateikimo stadija. Prašau, ponia Rasa.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju. Gerbiamieji Seimo nariai, šiandien noriu pristatyti jums taip pat Respublikos Prezidentės iniciatyva parengto Lietuvos Respublikos teismų įstatymo 86, 113 ir 122 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą.
    Šių pataisų tikslas yra nustatyti tokią Teisėjų garbės teismo formavimo tvarką, pagal kurią į šios Teismų savivaldos institucijos sudėtį būtų įtraukiami ne vien teisėjai, kaip yra dabar, bet ir nepriekaištingos reputacijos visuomenės atstovai.
    Šiandien galiojanti praktika rodo, kad nepriklausomų visuomenės atstovų, kurie iš esmės yra garbingi mokslininkai, psichologai, žurnalistai, nevyriausybinių organizacijų atstovai, dalyvavimas teismų savivaldos institucijų veikloje yra teigiamas reiškinys. Šiandien visuomenės atstovai dalyvauja pretendentų į Teisėjų atrankos komisijos, Nuolatinės teisėjų veiklos vertinimo komisijos, Teisėjų etikos ir drausmės komisijos veikloje. Teisėjų garbės teismas yra tokia teismų savivaldos institucija, kuri nagrinėja teisėjų padarytus nusižengimus, skiria jiems drausmines nuobaudas. Atsižvelgiant į šią ypatingą Teisėjų garbės teismui suteiktą misiją, iš tikrųjų teikiamomis Teismų įstatymo pataisomis, atsižvelgiant į konstitucinės doktrinos nuostatas, yra siūloma: visų pirma nustatyti, kad į Teisėjų garbės teismo sudėtį įeitų ne tik teisėjai, bet ir nepriekaištingos reputacijos visuomenės atstovai. Tai yra iš devynių Teisėjų garbės teismo narių penki būtų teisėjai ir keturi - visuomenės atstovai.
    Teisėjų garbės teismo narių, jo pirmininko ir pavaduotojo rinkimus yra pavedama vykdyti Teisėjų tarybai, kuri nustatytų tiek kandidatų iškėlimo, tiek rinkimų tvarką. Taip pat įtvirtinama galimybė Teisėjų garbės teismo nariui pateikti atskirąją nuomonę dėl priimto sprendimo. Nustatoma, kad Teisėjų garbės teismo posėdis yra laikomas teisėtu, jeigu jame dalyvauja ne mažiau kaip 5 iš 9 Teisėjų garbės teismo narių, iš kurių bent 2 turi būti ne teisėjai, nes šiuo metu kyla didelė problema dėl kvorumo reikalavimo, kai pagal šiandieninį reglamentavimą tam, kad būtų kvorumas, turi susirinkti 7 iš 9 narių. Na, ir siūloma išplėsti ratą subjektų, kurie galėtų skųsti Teisėjų garbės teismo sprendimus. Ši teisė būtų suteikiama Teisėjų etikos ir drausmės komisijai bei teismų administravimo veiklą vykdantiems subjektams, kitaip sakant, teismų vadovams.
    Prezidentės vertinimu, teismų sistema turi būti atvira ir skaidri tiek ir nagrinėjant bylas, tiek ir sprendžiant su teisėjų atsakomybe, jų elgesio vertinimu susijusius klausimus. Ir visuomenė, pati galėdama dalyvauti vertinant teisėjų elgesį ir skiriant nuobaudas, bus tikra, kad Teisėjų garbės teisme priimami sprendimai yra objektyvūs ir teisingi. Todėl tikimės, kad ir jūsų, gerbiamieji Seimo nariai, palaikymo šitos pataisos susilauks. Dėkoju už dėmesį.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti keletas Seimo narių. Taigi pirmasis - ponas R. Markauskas. Prašau.
     R. MARKAUSKAS (DPF). Gerbiamoji pranešėja, ar turite tokią statistiką, kiek, pavyzdžiui, per 2012 m. vyko Garbės teismo posėdžių? Ir antras klausimas. Jūs truputį apie kvorumą minėjot. Yra Teisės departamento išvada, bet jūs vis tiek nieko nekeičiat.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju už jūsų klausimą. Šiandien aš tiesiog neturiu, bet statistika yra skelbiama kas metai Nacionalinės teismų administracijos puslapyje. Tendencija yra Teisėjų garbės teismo darbo krūvio didėjimas, t. y. drausmės bylų yra iškeliama daugiau. Klausimas yra, kaip jos baigiasi. Ne visada jos baigiasi kokios nors nuobaudos paskyrimu. Labai dažnai yra keliami klausimai dėl... Žmonės yra nepatenkinti tam tikrais teismų sprendimais, o, kaip žinote, Teisėjų garbės teismas negali kištis į teisingumo vykdymo veiklą. Taigi tai, ar tikrai visada Teisėjų garbės teismas principingai įvertina vieną ar kitą atvejį, vieną ar kitą skundą, čia ir yra didysis klausimas. Ir dėl to požiūrio iš šalies. Žmogus, visuomenės atstovas vis tiek kitaip žiūri į teisėjų elgesį, į jų tam tikrus priimamus sprendimus, nejurisdikcinę veiklą, negu patys teisėjai. Kad tas požiūris būtų subalansuotas, tam ir yra teikiami siūlymai.
    O dėl Teisės departamento pastabų, dėl visų pastabų bus galima diskutuoti, ir jeigu bus prieita prie sutarimo komitetuose, kad reikia ką nors tobulinti, koreguoti, tai į tai bus atsižvelgta.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas S. Šedbaras.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamoji pranešėja, na, tos visuomenės atstovų dalies formavimo principas yra šiek tiek kitoks negu kitų savivaldos institucijų - ar prokuratūros, ar teismų sistemos. Kaip jūs manot, ar pasieks tikslus, kuriems aš tikrai pritariu, būtent toks tos dalies formavimo būdas? Juk galėtų būti kaip ir kitose institucijose - valstybės vadovo, parlamento vadovo galbūt siūlymu. Svarstėt turbūt šitą? Kodėl prieita prie tokio modelio?
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju už jūsų klausimą. Klausimas labai taiklus. Rengiant šias įstatymo pataisas šitas klausimas buvo kilęs ne tik mums, šitas klausimas buvo kilęs ir kai kuriems Teisėjų tarybos nariams, su Teisėjų tarybos pirmininku teko kalbėti. Jis kelia tam tikrų klausimų, bet mes turim atsižvelgti į egzistuojančią Konstitucinio Teismo doktriną.
    Konstitucinis Teismas yra pasisakęs, kad atitiktų Konstituciją toks Teisėjų garbės teismo formavimas, kada į jo sudėtį yra įtraukiami visuomenės atstovai, bet vis dėlto daugumą turi sudaryti teisėjai ir atrankos procedūra turi vis dėlto būti pavedama teisminei valdžiai. Na, bus galima apie tai dar diskutuoti, bet tas pirminis įspūdis, kiek teko analizuoti Konstitucinio Teismo doktriną, yra gana vienareikšmis. Tai tiktai dėl to. Dėkoju.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, toks klausimas yra. Kadangi nežinau, tai klausiu. Tai dabar Garbės teismo nariai, teisėjai atlyginimą gauna ar negauna? Nes čia jūs rašot, kad Teisėjų garbės teismo narių, išskyrus teisėjus, darbo apmokėjimo tvarką nustato Vyriausybė. Galima suprasti, kad šitiems žmonėms bus mokami atlyginimai. Ar teisingai suprantu, kad teisėjai gauna dabar atlyginimą iš savo darbo užmokesčio, o visuomenės atstovams bus dar darbo užmokestis? Tai pirmas klausimėlis. Ir iš to kylantis apibendrintas toks klausimas. Sakykit, visuomenės atstovų atranka, paprastai paklausiu, ar turi 0,01 tikimybę iš 100, pavyzdžiui, vienetų, kad į tą teismo organą pateks koks nors žmogus, pavyzdžiui, iš Telšių? Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Ar vėl tie patys žmonės, kurie...
     PIRMININKAS. Ačiū už klausimą, laikas baigti. Prašau atsakyti.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju už jūsų klausimus. Dėl darbo apmokėjimo visų pirma. Ir šiandien galiojanti tvarka nustato, kad teisėjai gauna savo tiesioginį atlyginimą už teisėjo pareigas. Už tas pareigas, kurias jie vykdo teismų savivaldos institucijose, jie papildomo atlyginimo negauna. Dalyvauti teismų savivaldoje yra, na, teisėjų, kaip bendruomenės narių, pareiga. Tuo tarpu tiems asmenims, kurie yra visuomenės atstovai, Vyriausybės nustatyta tvarka yra mokamas atlyginimas. Yra mokamas valandinis atlyginimas, ne mėnesinis, o valandinis už, sakykim, dalyvavimą posėdžiuose, kitus dalykus, pasiruošimą posėdžiams. Tai nėra didelės sumos, tai yra, kaip man yra žinoma, apie 40 Lt už vieną posėdį. Tai nėra tokios sumos, kurios reikšmingai gali paveikti, sakykim, biudžetą ir panašiai.
    Kitas dalykas dėl atrankos. Be abejo, tie atrankos kriterijai turės būti nustatyti, Teisėjų taryba juos nustatys, ir tie kriterijai turės būti patvirtinti tam tikru poįstatyminiu teisės aktu. Be abejo, kiek mes matome iš šiandieninės praktikos, visuomenės atstovai, kurie dalyvauja, kaip aš ir minėjau, tai yra mokslininkai, žurnalistai, nevyriausybinių organizacijų atstovai. Teritorinis pasiskirstymas nėra svarbus šiuo atveju. Šiuo atveju svarbu, kad tai būtų garbingi, sąžiningi ir padorūs žmonės.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas V. A. Matulevičius.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamoji pranešėja, siekis įtraukti visuomenės atstovus į Teisėjų garbės teismo sudėtį, žinoma, yra sveikintinas. Bet štai kokia yra problema. Kalbama apie nepriekaištingos reputacijos visuomenės atstovus, taip? Ir šiame projekte, ir kalbant apie kitas savivaldos institucijas. Bet kuo ta nepriekaištinga reputacija virsta, aš jums pasakysiu iš tokio pavyzdžio.
    Mano žiniomis, pretendentų į teisėjus atrankos komisijoje irgi yra nepriekaištingos reputacijos asmenų. Vienas iš jų anksčiau yra dirbęs dabar kalėjime sėdinčio liūdnai pagarsėjusio EBSW koncerno vadovo G. Petriko patarėju. Kaip, jūsų nuomone, gali nepriekaištingos reputacijos asmenų paieška virsti tokiais kuriozais? Kur čia yra įstatymo spraga? Ačiū.
     R. SVETIKAITĖ. Na, dėl konkretaus atvejo aš negaliu dabar pakomentuoti, bet reikalavimas būti nepriekaištingos reputacijos ir yra tas reikalavimas, kurį visuomenės atstovas kaip toks... pirminis reikalavimas, kurį turi tenkinti. Nepriekaištingos reputacijos nebuvimas, be abejonės, būtų pagrindas tokį visuomenės atstovą, praradusį pasitikėjimą, iš vienos ar kitos teismų savivaldos institucijos atleisti. Šiuo atveju yra vienareikšmis dalykas. Kitokių kokių nors kriterijų, kurie būtų nustatyti, be nepriekaištingos reputacijos kriterijaus, kaip ir nėra labai įmanoma. Aišku, galima diskutuoti dėl to, kokie turi būti vis dėlto dar kriterijai keliami, kokie dar reikalavimai keliami tiems asmenims, be šito reikalavimo.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas R. Kupčinskas.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamoji pranešėja, iš tiesų visuomenės atstovų atranka į Teisėjų garbės teismą yra labai rimta ir atsakinga problema ir klausimas. Kiek žinau, kriterijus nustatys Teisėjų taryba. Dabar jūs kalbate, kad tai galėtų būti mokslininkų, žurnalistų ir kitų profesijų atstovai, bet vis dėlto aš manau, kad visuomeninės organizacijos, kurių įstatuose yra numatyta žmogaus teisių gynimo sritis, irgi turėtų turėti galimybę teikti savo kandidatus į Teisėjų garbės teismą.
    Dar vienas dalykas, jeigu galima, liko kelios sekundės. Kaip vis dėlto su ta atskirąja nuomone? Kodėl, pavyzdžiui, skelbiant sprendimą Teisėjų garbės teismo atskiroji nuomonė bus skelbiama tiktai Teismų administracijos tinklalapio kažkurioj skilty? Kodėl čia atskiroji nuomonė taip, sakyčiau, savotiškai ignoruojama? Ačiū.
     R. SVETIKAITĖ. Dėkoju jums už klausimą. Dėl visuomeninių organizacijų. Iš tiesų kalbant apie tai, kai buvo įtvirtintas reikalavimas, kaip aš minėjau, Konstitucinio Teismo irgi paminėtas, kad tą rinkimų tvarką nustatytų teisminė valdžia - Teisėjų taryba, tai buvo daug diskutuojama ir su Teisėjų tarybos pirmininku gerbiamuoju G. Kryževičiumi, kad vis dėlto toje tvarkoje turėtų, kaip ir jūs siūlote, būti nustatyta, kad tam tikros visuomeninės organizacijos galėtų teikti savo kandidatus ir panašiai. Negalėčiau pasakyti, kad šiandien tai nevyksta. Šiandien mes turime Teisėjų atrankos komisijoje "Transperency International" vadovą, šiandien mes turime "Baltųjų pirštinių" judėjimo atstovą kitoje komisijoje. Taigi iš tikrųjų tai realiai vyksta, o tą įtvirtinti, tą reglamentuoti, manau, niekas netrukdo.
    Dėl atskirosios nuomonės skelbimo. Iš tiesų paties Teisėjų garbės teismo sprendimai yra skelbiami Nacionalinės teismų administracijos tinklalapyje. Kitokio skelbimo būdo kaip ir nėra. Atskiroji nuomonė būtų skelbiama kartu su tuo sprendimu. Tokia šiandien tvarka. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkojame poniai R. Svetikaitei, Respublikos Prezidentės vyriausiajai patarėjai. Atsakėte į klausimus. Mūsų laikas klausti baigėsi. Taigi dabar nuomonių už, prieš nėra. Gal šiuo atveju bendru sutarimu? Pritariame. Taigi bendru sutarimu po pateikimo yra pritarta. Siūlomi komitetai: Teisės ir teisėtvarkos komitetas - pagrindinis, papildomų nėra. Siūloma svarstyti lapkričio 28 d.
    Ponas M. Zasčiurinskis. Prašau.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Zasčiurinskas.
     PIRMININKAS. -kas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, aš siūlau, kad Žmogaus teisių komitetas taip pat būtų įtrauktas į tą svarstymą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kaip papildomas, taip? Prieštaravimų nebus? Prieš nėra. Taigi Žmogaus teisių komitetas kaip papildomas. Klausimas bus svarstomas lapkričio 28 d. Ačiū.

12.32 val.
    Teismų įstatymo 691 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-651 (pateikimas)

    Kitas darbotvarkės 1-9 klausimas. Prašom pranešėją A. Mitrulevičių pristatyti Teismų įstatymo 691 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIP-651. Pateikimo stadija. Prašau, pone Albinai.
     A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, teikiu Lietuvos Respublikos teismų įstatymo 691 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-651. Priežastys, paskatinusios šio projekto rengimą. Siekiant užtikrinti didesnį skaidrumą teismų veiklos srityje ir paspartinti nepagrįstai uždelstų bylų nagrinėjimą teismuose, būtina įvesti aiškius reikalavimus dėl statistinių duomenų apie bylose teisėjų priimtus ir aukštesnės pakopos teismų panaikintus procesinius sprendimus dėl akivaizdžių materialiosios ir proceso teisės normų pažeidimų apie atvejus, kurie susiję su nepateisinamai ilgai užsitęsusių bylų nagrinėjimu.
    Šio projekto tikslas yra skatinti teisėjų motyvaciją efektyviai ir kvalifikuotai dirbti ir vengti nepagrįsto bylų vilkinimo. Siekiant skatinti teisėjų motyvaciją, būtina sukonkretinti teisėjų veiklos vertinimo kriterijus, kurie padėtų užtikrinti didesnį skaidrumą teismų veikloje.
    Kaip šiuo metu yra teisiškai reglamentuojami įstatymo projekte aptarti klausimai? Teisėjų karjeros siekiančių asmenų atranka į laisvas teisėjų vietas vyksta pagal Teisėjų karjeros siekiančių asmenų atrankos nuostatus, kuriuos tvirtina Teisėjų taryba. Atrenkant teisėjų karjeros siekiančius asmenis, įvertinama kiekvieno pretendento darbo teisėju kokybė, dalykinės ir asmeninės savybės, organizaciniai gebėjimai ir pirmenybę suteikiantys privalumai. Teisėjų karjeros siekiančių asmenų vertinimo kriterijus nustato Teisėjų taryba.
    Kokios numatomos naujos teisinio reglamentavimo nuostatos, naujai reglamentuotų klausimų teigiamos savybės ir kokių rezultatų yra laukiama? Įstatymo projektu siūloma Lietuvos Respublikos teismų įstatyme sukonkretinti teisėjų veiklos vertinimo kriterijus. Priėmus įstatymą, bus sudarytos galimybės teisėjų karjeros siekti tik aukštą profesinę kvalifikaciją turintiems teisėjams.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti pirmas ponas D. Petrulis. Prašau.
     D. PETRULIS (LSDPF). Dėkui, pirmininke. Norėčiau paklausti gerbiamojo kolegos Albino. Klausimas yra labai aktualus ir laiku, bet, tarkim, dėl to aktualumo. Kas būtent lėmė, kad tokia įstatymo pataisa atsirastų, ar, tarkim, rezonansinės bylos, ar, tarkim, apskritai visuomenės nepasitikėjimas teismais? Galbūt kur nors turite skaičių apie sociologines apklausas, kiek, tarkim, pasitiki teismais ir panašiai? Tokių būtų gerai...
     A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Kaip žinom, yra bylų, kurios tikrai turi ir rezonansinį atgarsį, ir puikiai turbūt seka nagrinėjimus bylų... Aš manau, vis dėlto aukštesnės pakopos teismai priima kitus sprendimus, negu buvo priėmę žemesnės pakopos teismai, teisėjai. Mes turime labai daug pavyzdžių, kai grąžinama arba priimamas sprendimas aukštesnės pakopos teismuose, yra kompensuojami prarasti nuostoliai ir panašiai.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas R. Šimašius.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamasis pranešėjau, iš tikrųjų tai, ką jūs sakote, skamba logiškai, tiktai, kita vertus, man kyla klausimas, ar nėra tai veržimasis pro atviras duris? Nes praktikoje panašūs kriterijai, kiek aš žinau, ir yra taikomi. Kas pasikeis realiai, ne įstatymo raidė, bet realybė priėmus tokius sprendimus? Tiesą sakant, aš dar norėčiau, kad patikslintumėte, ar pagrįstas, ar ne mano nuogąstavimas (kaip jums pačiam atrodo, nes man atrodo, kad tai rimta), kad įdėjus šituos kriterijus, o neįdėjus, tarkim, kitų, kodėl ten pakeisti tie sprendimai, kokios yra statistikos (...) priežastys, neatsitiks taip, kad viskas bus pagal biurokratiškai formalius kriterijus, bet nenagrinėsime ir neatkreipsime dėmesio į priežastis, į tikrus dalykus, į ką šiandien komisijos, vertinančios teisėjus, mano supratimu, lyg ir bando dėmesį atkreipti. Kokia jūsų nuomonė dėl tų grėsmių ir dėl to, kas realiai pasikeis gyvenime?
     A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Aš manau, mano siūlomi pakeitimai yra kaip papildomi kriterijai vertinant teisėjų darbą ir jų skyrimą į aukštesnes pareigas, į aukštesnę teismų teisėjų pakopą. Taigi čia yra tiktai vienas iš tų, toks papildymas.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas R. Kupčinskas.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, aš maniau, kad jūsų pasiūlyti kriterijai padės tikslingiau arba kokybiškiau nustatyti teisėjų darbo kokybę ir, be abejo, jų tolesnes karjeros galimybes, bet noriu pasakyti, kad toli gražu ne visada ir visapusiškai apibūdins teisėjo darbą, veiklą. Juk nemažai būna ir procesinių teismų pažeidimų ir teisėjų darbe. Juo labiau kad galima sakyti, kad, tarkim, garso įrašuose ne viskas užfiksuojama, ne viskas įrašoma į teismo posėdžio protokolą, taip pat toli gražu ne visada objektyviai įvertinama ir pateikta argumentacija arba šalių motyvai. Taigi čia labai daug priklausys ir nuo moralinių aukštos reputacijos dalykų teisėjų darbe. Ačiū.
     A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Yra pateiktas toks mano pasiūlymas, jeigu bus pritarta šiam klausimui, tai tikrai atsiranda galimybė kitiems kolegoms siūlyti tuos kitus faktus, kuriais remiantis galima dar labiau sugriežtinti tą atranką ir pagerinti pačių teismų ir teisėjų darbą.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Dabar klausia ponas K. Komskis.
     K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamasis kolega, antrindamas Ryčiui, norėčiau paklausti, ar tikrai verta dėti tiek daug pastangų, kad būtų skaidresnė arba kokybiškesnė atranka? Ar nereikėtų prieiti prie to dalyko, kad geriau daugiau kontroliuoti, kaip yra vykdomi sprendimai, ir pritarti P. Gražulio ir mano pasiūlymui, t. y. kai pakeičiami vieni ar kiti teismo sprendimai, tada surengti teisėjo atestaciją. Tai irgi būtų didelė kova prieš savotišką korupciją. Būtų stipri teisėjų kontrolė.
     A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Aš manau, vienokios ar kitokios priemonės, priimtos gerinant teismų, pačių teisėjų darbą, tikrai suteiks didesnį pasitikėjimą teismais. Manau, kad tikrai yra labai daug galimybių tobulinti.
     PIRMININKAS. Dėkojame už trumpą atsakymą. Klausia ponia I. Degutienė.
     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, aš turbūt pasikartosiu, ką daugelis jūsų jau ir klausė. Ar šiandien nepakanka tų kriterijų, kuriuos turi komisija? Klausant jūsų tai jūs labai nedaug tų naujų kriterijų įvedat. Ar iš tiesų iš esmės pasikeis teisėjų darbas įvedus pagal jūsų dabar tas pasiūlytas pataisas naujuosius kriterijus? Man atrodo, kad šaknys arba teisėjų darbo ir teismų darbo kokybė ne visai atsispindi juos atrenkant. Ir gal sutikčiau su gerbiamuoju K. Komskiu, kad reikėtų daugiau kontrolės.
     A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Be abejo, kontrolės niekada nebūna per daug. Galima tai pasiekti kontroliuojant, ir mano vienas iš tų kriterijų ir siūlomas, jūsų valia pritarti ar nepritarti, įvertinti, ar čia labai reikšmingas, ar nereikšmingas. Reikia ieškoti būdų, kaip pagerinti to darbo kokybę, aš manau, tų būdų yra pakankamai.
     PIRMININKAS. Ačiū ponui A. Mitrulevičiui. Atsakėte į visus klausimus.
    Dabar nuomonė už, prieš. Nėra. Pasiūlysiu bendru sutarimu. Nėra prieštaraujančių. Pritarta po pateikimo. Siūlomi komitetai: pagrindinis - Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas lyg ir nesiūlomas. Svarstoma lapkričio 28 d. Pastabų nėra? Baigiame svarstyti šį klausimą.

12.42 val.
    Teismų įstatymo 47 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-823 (pateikimas)

    Darbotvarkės 1-10 klausimas. Prašome pranešėją D. Petrošių pristatyti Teismų įstatymo 47 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-823. Pateikimo stadija. Prašau, pone Dariau.
     D. PETROŠIUS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, leiskite pristatyti dar vieną teismų įstatymo projektą. Šiuo parengtu projektu siūloma keisti Teismų įstatymo 47 straipsnio 3 dalį. Įstatymo projektu siūloma sudaryti sąlygas efektyviam kriminaliniam ir žvalgybos vykdymui, kartu išsaugant reikalingos apimties teisėjų imunitetą. Projektu siūloma pašalinti ribojimą pirminiu kriminalinės žvalgybos etapu naudoti kriminalinės žvalgybos informacijos rinkimo būdus prieš teisėją, kriminalinės žvalgybos pagrindinės institucijos vadovo sprendimu generaliniam prokurorui sutikus patikslinant, jog toks generalinio prokuroro sutikimas reikalingas prieš pradedant kriminalinės žvalgybos tyrimą dėl teisėjo galimai padarytos nusikalstamos veikos. Taip pat šiuo projektu siūloma numatyti galimybę priimti aptariamą sprendimą įgaliotam kriminalinės žvalgybos pagrindinės institucijos vadovo pavaduotojui.
    Siūlomos įstatymo pataisos iniciatoriai yra Specialiųjų tyrimų tarnyba. Teikėjai yra Kriminalinės žvalgybos parlamentinės kontrolės komisijos nariai, taip pat mūsų kolegos, kurie prieš patekdami į Seimą dirbo kriminalinėje žvalgyboje. Prašyčiau pritarti siūlomo įstatymo projektui.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Du Seimo nariai nori jūsų paklausti. Pirmasis - ponas K. Komskis. Prašau, pone Kęstai.
     K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, iš tiesų aš žiūriu ir galvoju, ar kaip tik nebus galima piktnaudžiauti šiuo dalyku, kai panaikinam draudimą pradėti naudoti kriminalinės žvalgybos informacijos rinkimo būdą iki pradedant kriminalinės žvalgybos tyrimą be žvalgybos pagrindinės institucijos vadovo sprendimo ir generalinio prokuroro sutikimo. Taigi pritarus tam sprendimui ar nebus taip, kaip prieš privatų asmenį pradedama rinkti informacija, ar nebus galima piktnaudžiauti? Kaip išvengti, kad nebūtų piktnaudžiavimo?
     D. PETROŠIUS (LSDPF). Kalbama apie tai, kad be generalinio prokuroro sutikimo būtų galima atlikti tik pirminius žvalgybinius veiksmus, kuriems nereikalingos nei sankcijos, nei rimtas įsibrovimas į privatų gyvenimą. Mes turime aiškiai suprasti, jog dabartiniu teisiniu reguliavimu iš esmės teisėjai turi visišką imunitetą kriminalinės žvalgybos atžvilgiu. Aš manau, jog šita situacija nelabai mus tenkina.
     PIRMININKAS. Ačiū už trumpą atsakymą. Klausia ponia I. Degutienė.
     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, aš labai trumpą klausimą. Kas paskatino tiek Specialiųjų tyrimų tarnybą, tiek jus registruoti tokį įstatymo projektą? Matyt, jūs turite kažkokių duomenų, kad mūsų gyvenime yra daromi neteisėti veiksmai? Jeigu galite, atsakykite į šį klausimą.
     D. PETROŠIUS (LSDPF). Aš manau, kad reikėtų blaiviai žiūrėti į teismų sistemą ir, manau, kad korupcinio pobūdžio apraiškos nėra svetimos ir teismų sistemai. Aš tikiu teismais, tikiu jų sprendimais, bet visko būna. Iš esmės tokio imuniteto turėti negalima. Sakykim, pagrindinė vinis yra kai kurie sprendimai ir vienas iš jų buvo teisėjo sprendimas paleisti įstatyminį vagį. Iš esmės tai buvo taurės perpildymas, kai, sakykim, apsimetant nežinojimu teismo salėje yra paleidžiamas tokio masto nusikaltėlis. Taip neturėtų būti ir čia mes galime daryti įvairias prielaidas.
     PIRMININKAS. Dėkoju, jūs atsakėte į visus klausimus. Ačiū, kolega. Nuomonės dėl motyvų. Nematau už, prieš. Gal bendru sutarimu? (Balsai salėje) Balsuojame. Gerai, supratau. Skelbiu balsavimą dėl Teismų įstatymo 47 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto, kurį pristatė D. Petrošius. Autoriai taip pat buvo D. Kreivys, A. Mockus ir kiti.
    Balsavimas baigtas. Užsiregistravo 80, balsavo 79: už -74, prieš nėra, susilaikė 5.
    Po pateikimo pritarta. Siūlomi komitetai: pagrindiniu - Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomu - Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas. Kitų nuomonių nebus? Siūloma svarstyti lapkričio 28 d.
    Tuo šio klausimo pateikimas baigtas.

12.48 val.
    Teismų įstatymo 23, 27, 31, 911 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-907 (pateikimas)

    Darbotvarkės 1-11 klausimas. Pranešėjas - P. Gražulis. Ponas Petras pristatys Teismų įstatymo 23, 27, 31, 911 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą Nr. XIIP-907. Pateikimo stadija. Prašau, pone Petrai.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš manau, kad šis paketas, dėl kurio tiek Prezidentė, tiek pavieniai Seimo nariai teikė pasiūlymus, aiškiai rodo, kad tikrai teismų sistema dirba netobulai ir reikia ieškoti būdų, kaip gerinti teismų darbą.
    Aš manau, kad pasiūlytas atrankos mechanizmas yra būtinas, kad būtų atsakingai atrenkami teisėjai. Bet to nepakanka. Apie tai kalbėjo ir Seimo narys vicepirmininkas K. Komskis, mes su juo siūlėme įstatymų paketų pataisą, kad vis dėlto turėtų būti didesnė teismų kontrolė. Jeigu mes pažiūrėsime, verslą kontroliuoja daugiau... galbūt, jeigu pagal visą platų spektrą, pagal verslo pobūdį, rasime daugiau kaip 100 institucijų. O teismo nekontroliuoja nė viena institucija. Ir aš noriu jums pasakyti, ar tai yra normalu, kai per visus beveik 23 nepriklausomybės metus nė vienas teisėjas nėra atleistas, nubaustas už neteisingą teismo sprendimą. Taip, prokuroras ne kartą buvo atėjęs čia, į Seimo salę, prašė leisti pradėti prieš teisėją ikiteisminį tyrimą dėl to, kad jis kažkur medžiodamas dešrą suvalgė, kad konjako butelį su draugu išgėrė, kad vairavo truputį išgėręs (gal ir daugiau, nežinau). Bet tai neesminiai pažeidimai teismų darbe. Aš manyčiau, kad būtina teismų kontrolė.
    Žinoma, kitose šalyse teisėjai yra renkami, teisėjai atleidžiami, kaip Jungtinėse Amerikos Valstijose, parlamento, praradę pasitikėjimą. Yra įvairiausių priemonių. Bet mūsų teismų sistema pati uždariausia. Žinoma, šiandien pagal mūsų teismų sistemą... čia šiuo metu nesiūlau, bet yra parengtas įstatymas, tai, ką Vyriausybė siūlė, kalbam, būtina, kad visuomenė dalyvautų teismų darbe, ir tai kitame etape siūlysiu, bet šiandien teikiu kitus pasiūlymus. Bent kad teisėjai galėtų kontroliuoti... būtų sudaryta komisija. Taip, jie šiandien yra atestuojami tam tikrais atvejais, bet aš siūlau, kad teisėjas būtų atestuojamas ir tada, jeigu iš dešimties bylų tris aukštesnioji instancija grąžina atgal. Tada teisėjas eina į atestaciją ir komisija (aš norėčiau, kad ji nebūtų iš teisėjų sudaryta, teisėjų atstovai turėtų būti) galėtų atestuoti, ar jam kvalifikacijos trūksta, kompetencijos, ar galbūt jo nesąžiningi sprendimai yra dėl kitų motyvų. Šiuo aspektu niekada nėra vykdoma mūsų teismuose kontrolė. Yra vienas mechanizmas - gali skųsti aukštesniajai institucijai, ir viskas. Bet ji atmetė, grąžino bylą atgal, ir vėl tas teisėjas, tas pirmosios instancijos teismas nagrinėja bylą, atsakomybės nėra jokios. Tai, aš manau, tikrai yra blogai ir teisėjams atsakomybės yra labai mažai. Aš manau, kad pagrindinis bus Teisės ir teisėtvarkos komitetas, šitą klausimą panagrinės.
    Kitas dalykas, kurį aš siūlau, yra daug paprastesnis. Kaip jūs žinote, atrankos komisija. Anksčiau Aukščiausiajam Teismui galėjai skųsti, duoti skundus ir visi buvo nagrinėjami. O dabar prieš keletą metų įsteigta atrankos komisija ir ta atrankos komisija faktiškai vienus nagrinėja, kitų nenagrinėja. Motyvai yra visiškai neaiškūs. Aš siūlau, kad vis dėlto teismo biuletenyje būtų skelbiamas Aukščiausiojo Teismo sprendimas, motyvai turi būti išaiškinti, kodėl atsisakė nagrinėti tą bylą.
    Aš manau, taip pat esu svarstęs, kad apskritai reikėtų naikinti atrankos komisiją ir grįžti į ankstesnę situaciją, kai visas bylas nagrinėjo Aukščiausiasis Teismas. Žemesnės instancijos teismas, kuris priima sprendimus, žinodamas, kad jo sprendimas bus nagrinėjamas Aukščiausiajame Teisme, aš manau, vis dėlto atsakingiau žiūrėtų, teismas atsakingiau priiminėtų sprendimą.
    Bet šiuo metu aš siūlau tik tokį dalyką, kad jeigu Aukščiausiasis Teismas atsisakė nagrinėti bylą, atrankos komisija atsisakė, taip pat atrankos komisija biuletenyje skelbia motyvus, kodėl ta byla nenagrinėta. Šiandien tas dalykas nėra skelbiamas biuletenyje.
    Kitas dalykas, aš taip pat siūlau, kad būtų vieninga teismų sistema. Šiandien nėra vieningos teismų sistemos, mes žinome istoriją ir motyvus, vieni vienaip galime interpretuoti, kiti kitaip galime interpretuoti, kai įtakingi galbūt buvę Seimo nariai, netekę Seimo mandato, susikūrė sau atskirą Administracinį teismą. Aš manau, kad Vyriausiojo administracinio teismo sprendimai taip pat turėtų būti skundžiami Aukščiausiajam Teismui, Lietuvoje turi būti vienas teismas, kuris formuotų teismų praktiką. Dabar kažkodėl vienas teismas, Administracinis, yra išskirtas, faktiškai visiškai kaip ir šalia Aukščiausiojo Teismo, lyg ir nieko bendro neturintis. Tokios praktikos kitose šalyse nėra, kiek domėjausi. Aukščiausiasis Teismas turi apimti visus teismus ir turi formuoti bendrą praktiką.
    Aš pristačiau savo pasiūlymus, jeigu bus klausimų, atsakysiu.
     PIRMININKAS. Ačiū, ponas Petrai. Jūsų nori paklausti 7 Seimo nariai. Jau matau, kad visi nespės. Taigi ponas J. Sabatauskas klausia pirmasis.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, prieš pateikdamas klausimą tiesiog noriu paprašyti, kad jūs atsakytumėte į mano klausimą, o ne į kitus aspektus. Kolega, jūs teikiate Teismų įstatymo pataisą, pavyzdžiui, dėl kasacinių skundų nagrinėjimo po Vyriausiojo administracinio teismo sprendimų. Tačiau neteikiate jokių kitų. Administracinių bylų teisenos įstatyme aiškiai pasakyta, kad administraciniai ginčai nagrinėjami tik administraciniuose teismuose. Bendrosios kompetencijos teismuose nagrinėjamos baudžiamosios bylos ir civilinės. Šiuo atveju be to dar yra ir kiti įstatymai, Žemės, Žemės paėmimo visuomenės poreikiams įstatymas, kuriuose nusakytos tos procedūros. Kodėl jūs tokiu keliu einate, kad ne procedūras keičiate, o keičiate Teismų įstatymą? Ačiū.
     P. GRAŽULIS (TTF). Aš manau, kad iš tikrųjų, jeigu Seimas pritartų po pateikimo, ir ypač, gerbiamasis Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininke, jeigu komitete pritartumėte po pateikimo šioms nuostatoms, taip, būtų parengta ir visų kitų lydimųjų arba kitų teisės aktų, kurie yra susiję su šiuo įstatymu, su šio įstatymo nuostatų įgyvendinimu... Aš nematau čia didelės problemos. Bet jeigu jūs dabar atmestumėte ir komitetas atmestų, tai kam daryti tokį milžinišką darbą, kuris nueitų faktiškai per nieką. Aš manau, pritarkite ir pateiksime visus įstatymus, kurie susiję su šia politine nuostata, galėčiau taip sakyti, kad Aukščiausiojo Teismo sprendimus būtų galima apskųsti... Vyriausiojo administracinio teismo sprendimus būtų galima apskųsti Lietuvos Aukščiausiajam Teismui.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, ar nebus labai didelis kiekis Vyriausiojo administracinio teismo nutarčių perduodama Aukščiausiojo Teismo verdiktui? Kaip jums atrodo?
     P. GRAŽULIS (TTF). Jeigu pagal šitą galiojančią nuostatą, tai kaip jūs žinote, Lietuvos Aukščiausiasis Teismas... yra atrankos komisija, jie gali atsirinkti, kurias bylas nagrinėja, kurių nenagrinėja. Aš tik pasiūliau, kad motyvus, kodėl nenagrinėja, paskelbtų biuletenyje. Mano siūlymas yra. Jeigu Aukščiausiasis Teismas matys pagal dabar galiojančias nuostatas, kad jis nenagrinėtas ir nėra pagrindo, jie ir nenagrinės. Bet aš manyčiau, kai bus galimybė nagrinėti Vyriausiojo administracinio teismo sprendimus Aukščiausiajam Teismui, tai tikrai drausmins Vyriausiąjį administracinį teismą. Tai yra kontrolės mechanizmas.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas R. Šimašius.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamasis Petrai, iš tiesų man labai smagu, kad jūs taip pasitikite Aukščiausiuoju Teismu, kad manote, kad nuo jo gali priklausyti kiekvieno teisėjo likimas, ar jis gerai išsprendė tą bylą, ar negerai, viskas automatiškai imama nagrinėti. Bet iš tiesų noriu paklausti, kaip jūs įsivaizduojate, kai sakote, kad jeigu trijų iš dešimties bylų bus pakeisti sprendimai, nuo ko tos dešimt, ten nelabai aiškiai parašyta. Ar nuo visų bylų, ar nuo apskųstų bylų, nuo kokio laikotarpio imama? Kaip visa tai atrodys? Ir, beje, ar jums žinoma statistika, kad apskundžiama statistiškai, atrodo, tik apie 7 % sprendimų. Ar nebus taip, kad labiausiai nukentės tie teisėjai, kurie nagrinėja sudėtingiausias bylas? Tarkime, kas nors Darbo partijos ar kokią kitą bylą nagrinėja. Ir ten apskundžiama, koks nors niuansas bus pakeistas ir būtent jie nukentės.
    Ir pabaigoje dar vienas aspektas, galite rimtai, galite nerimtai į tai atsakyti. Ar nemanote, kad jeigu, tarkime, Seimo narys pateikia įstatymų projektus ir trys iš dešimties yra atmetami, jam irgi reikia kokią nors sankciją pritaikyti?
     P. GRAŽULIS (TTF). Žinoma, galima čia šaržuoti ir panašiai. Jūs buvote teisingumo ministras ir jūs manote, kad teismai dirba atsakingai? Ar jūs nematote, kad trūksta kontrolės mechanizmo teismams? Aš kalbėdamas ir pristatydamas klausimą sakiau, kad nė vienas teisėjas per visus nepriklausomybės metus nėra atleistas už tai, kad jis priėmė korumpuotą, nesąžiningą sprendimą. Ir jūs manote, kad tokių nėra? Tai jūs, kaip buvęs teisingumo ministras, siūlykite kontrolės mechanizmus. Taip, jūs sakėte ir kalbėjote, kad visuomenė galės dalyvauti teismams priimant sprendimus, bet šitos kalbos tęsiasi daug metų. O aš manyčiau, kad yra taip. Be abejo, nuo tų, jeigu nuo skundžiamų sprendimų, nuo skundžiamų sprendimų. Jeigu yra skundų, apskundė sprendimą ir iš dešimties apskųstų tris grąžino aukštesnė instancija nagrinėti iš naujo, tai tas teisėjas eina į atestaciją.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas S. Šedbaras.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, Europos Žmogaus Teisių Teismas laikosi pozicijos, kad kiekvienoje byloje turi būti galimybė į apeliaciją. Taigi administracinių teismų sistema užtikrina šitą reikalavimą, išskyrus bylas, kurias reikėjo išnagrinėti per 48 valandas. Rinkimų bylas arba išimtis yra Konstitucinis Teismas, kuris neturi apeliacijos. Mano klausimas šiek tiek kitoks, jis gal susijęs su prieš tai buvusia klausimo pradžia. Kuo remdamasis jūs manote, kad Aukščiausiojo Teismo sprendimai bus geresni už Vyriausiojo administracinio teismo sprendimus, nes tai labai stipriai pailgins procesą ir jį labai pabrangins, nes reikės visą skyrių?.. Kuo remiantis, kokiais objektyviais kriterijais Aukščiausiojo Teismo teisėjai yra geresni už Vyriausiojo administracinio teismo teisėjus?
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, mes nuolat kalbame, kad reikia stiprinti teismų kontrolę. Jeigu bus dar viena apeliacinė instancija - Aukščiausiasis Teismas, be abejo, kontrolė bus didesnė ir bus atsakingiau priimami sprendimai. Jūs, gerbiamasis Šedbarai, buvote Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas, Konstitucinio Teismo pirmininkas, jūs manote, kad teismų darbai ir teismai dirba atsakingai ir sąžiningai, kad tikrai, kaip sakoma... Aš jums sakau, jūs pasakykite, nėra nė vienos institucijos Seime... Mus, Seimą, vertina žmonės rinkdami. Mes atsakingi tautai. Sakykite, kam atsakingas teisėjas? Sąžinei? O jeigu jis sąžinės neturi, kam? Niekam. Todėl ir gyvename tokioje teismų baloje.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis kolega, pagal jūsų pataisą reikėtų daryti visišką teismų reorganizaciją, ar čia kitaip pavadinti pagal jūsų pasakytus pavyzdžius? Tačiau ruošdamas šiuos klausimus jūs tarėtės su teisininkais. Kaip jie į tai žiūri?
     P. GRAŽULIS (TTF). Žinote, kiek yra Seimo narių, kiek yra teisininkų, tai ir nuomonių yra tikrai įvairių. Man teko dirbti Teisės ir teisėtvarkos komitete. Atrodo, lyg ir bendri įstatymai, bet kai reikia priimti sprendimą, tai kiekvienas Teisės ir teisėtvarkos komiteto teisininkas dažnai dėl to paties klausimo turi atskirąją nuomonę. Manyčiau, jeigu bus pritarta po pateikimo, Teisės ir teisėtvarkos komitetas yra pagrindinis, išnagrinės, išanalizuos, galbūt vieniems pritars, kitiems nepritars, galbūt pasiūlys kokius nors naujus sprendimus, bet šiandien, dar kartą pakartosiu, teismų sistema, teisėjas nekontroliuojami ir visiškai neturi atsakomybės už priimamą sprendimą. Pagal Teismų įstatymą jis atsako pagal savo sąžinę ir panašiai, o jis gali priimti bet kokį sprendimą ir nebus nubaustas. Kitaip negu koks nors valdininkas, kuris priims sprendimą, pažeis įstatymą ir bus nubaustas, o teisėjas pagal dabar galiojančią tvarką gali priimti bet kokį sprendimą ir niekada nebus nubaustas. Dar kartą pakartosiu, kad ir nėra nubaustų. Per visus dvidešimt dvejus nepriklausomybės metus nenubaustas nė vienas teisėjas už neteisingą, korupcinį teismo sprendimą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Lieka minutė, tačiau dar ne viskas, pone Petrai, jūsų dar nori paklausti ponas R. Kupčinskas. Gal spėsime.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, manau, teigiami dalykai siekiant padaryti aiškesnį, suprantamą teismų darbą. Juo labiau kad norėtųsi, kad ir teismų reputacija būtų visai kitokia, negu dabar yra. Jūs ir pats dalyvavote ne vienoje akcijoje, kad teismuose būtų visuomenės atstovų. Matau, kad jūsų teikiami siūlymai yra įvairūs. Norėčiau paklausti dėl paskutinio. Per kokį laikotarpį reikėtų įvertinti, kad trys iš dešimties priimti teisėjo sprendimai atmetami? Ar čia būtų koks nors laikotarpis, ar imama statistiškai vertinti šituos dalykus, ar kaip kitaip? Ačiū.
     P. GRAŽULIS (TTF). Ačiū už pastabą. Manau, tikrai reikėtų patikslinti. Aš manau, kad galbūt, jeigu per metų laikotarpį iš dešimties apskundžiamų sprendimų statistiškai daugiau kaip trys yra grąžinami atgal, teisėjas tikrai turėtų atlikti atestaciją. Ačiū už dėmesį.
     PIRMININKAS. Ačiū ponui Petrui už šio projekto pateikimą. Motyvų dėl nuomonės už ir prieš nėra. Kaip supratau iš klausiusiųjų, siūlau balsuoti. Skelbiu balsavimą. Balsuojame dėl Teismų įstatymo 23, 27, 31, 911 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto pritarimo po pateikimo.
    Balsavo 72 Seimo nariai: už - 33, prieš - 10, susilaikė 29. Pone Petrai, jūsų pasiūlytam projektui nepritarta. (Balsai salėje)
    Dabar turim nuspręsti, ar grąžiname tobulinti, ar atmetame. Bendru sutarimu grąžiname autoriui tobulinti. Projektas bendru sutarimu grąžintas... Aha, yra nuomonių skirtumas. Balsuojame alternatyviai. Kas už - bus grąžintas autoriui tobulinti, kas prieš - bus atmestas. Balsuojame. Už - grąžinamas autoriui tobulinti, prieš - atmetamas. Balsavimas baigtas.
    Balsavo 75 Seimo nariai: už tobulinimą - 55, prieš - 20. Projektas grąžinamas autoriui P. Gražuliui tobulinti.

13.06 val.
    Administracinės naštos mažinimo įstatymo 5, 6, 7, 8 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-845 (pateikimas)

    Darbotvarkės 1-12 klausimas. Pranešėjas - D. A. Barakauskas. Prašome viceministrą A. Juocevičių pateikti Administracinės naštos mažinimo įstatymo 5, 6, 7, 8 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą XIIP-845. Pateikimo stadija. Prašome, pone viceministre.
     A. JUOCEVIČIUS. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, 2013 m. liepos 1 d. įsigaliojo Lietuvos Respublikos administracinės naštos mažinimo įstatymas. Rengiant šio įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus iškilo įstatymų nuostatų, reguliuojančių geresnio reguliavimo priežiūros komisijos sudarymą, jos finansavimą, komisijos narių skyrimą pagal numatytas kandidatūras, įgyvendinimo problemų. Be to, įvertinta, kad įstatyme nustatyti reikalavimai kasmet rengti administracinės naštos mažinimo priemonių planus ir kas ketvirtį teikti ataskaitas apie priemonių vykdymą sukuria nemažą administracinę naštą pačioms valstybės ir savivaldybių institucijoms ir įstaigoms.
    Įstatymo projekto tikslas - sudaryti sąlygas sklandžiai įgyvendinti įstatyme nustatytas administracinės naštos priemones. Įstatymo projektu siekiama: nustatyti ilgesnę administracinės naštos mažinimo priemonių planų trukmę, sumažinti reikalaujamų ataskaitų teikimo dažnumą, patikslinti geresnio reguliavimo priežiūros komisijos sudėtį ir funkcijas, atsisakyti įstatymo nuostatų, įpareigojančių už darbą komisijoje mokėti atlyginimą ir patikslinti komisijos užduotis. Nustačius ilgesnę priemonių planų trukmę ir reikalaujamų ataskaitų teikimo dažnumą sumažės administracinė našta, tenkanti valstybės ir savivaldybių institucijoms, nes bus skiriama daugiau dėmesio priemonių planų turiniui, o ne priemonių įforminimui dažnomis ataskaitomis.
    Siekiant šio rezultato, projektu taip pat siūloma detalizuoti administracinės naštos mažinimo priemonių plano turinį. Siūloma nustatyti, kad administracinės naštos mažinimo priemonių plane būtų nurodyti galimai administracinę naštą sukuriantys teisės aktai, šiuose aktuose nustatytos prievolės, numatoma šių teisės aktų pakeitimo projektų esmė ir parengimo terminai bei už projektų parengimą atsakingos institucijos. Patikslinus geresnio reguliavimo komisijos sudėtį ir funkcijas, ši komisija galės veikti efektyviau.
    Projektu siūloma nustatyti, kad komisija vertintų ne tik teisės aktų projektus, kuriuose numatomi nauji ar keičiami galiojantys informaciniai įpareigojimai asmenims, bet ir galiojančius teisės aktus, kuriuose nustatyti informaciniai įpareigojimai asmenims.
    Pažymime, kad pritarus siūlomam reguliavimui ir atsisakius nuostatų, įpareigojančių už darbą komisijoje mokėti atlyginimą, kasmet bus sutaupyta 250 tūkst. Lt.
     PIRMININKAS. Dėkojame ponui viceministrui A. Juocevičiui už pristatymą. Dabar nori jūsų paklausti trys Seimo nariai. Ponas Remigijau Šimašiau, prašau.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamasis viceministre, aš suprantu, kad arba šiai Vyriausybei nebėra prioritetas administracinės naštos ir apskritai biurokratinės naštos privačioms įstaigoms mažinimas, arba jau tie tikslai, jūsų manymu, yra pasiekti, kas irgi rodo, kad nebėra jūsų Vyriausybės prioritetas. Mane iš tikrųjų stebina tai, kad pateikta argumentacija įstatymo projektui yra tik apie tai, kaip tai palengvins administracinę naštą Vyriausybei ir ministerijai. Kokius jūs duomenis turite apie tai, ką pavyko pasiekti jūsų Vyriausybei mažinant administracinę naštą pagal dabartinį įstatymo projektą? Ir kuo tai konkrečiai pagerins tikslų siekimą, kai bus priimti jūsų siūlomi pakeitimai, ne kaip bus lengviau ministerijai, bet kaip bus pasiekti tie tikslai ir kiek dabar jie yra pasiekti?
     A. JUOCEVIČIUS. Noriu pasakyti ir priminti, kad įstatymas įsigaliojo nuo šių metų liepos 1 d.
    Jeigu kalbėtume apie komisijos funkcijas, tai norėčiau pabrėžti, kad komisijos funkcijos, atvirkščiai, yra išplečiamos. Ji yra įpareigojama atlikti ir galiojančių teisės aktų peržiūrą ir spręsti dėl administracinės naštos mažinimo peržiūros. Aš negalėčiau taip aiškinti, kad komisijos veikla yra sumenkinama arba kaip nors jos funkcijos sumažinamos. Atvirkščiai, jos yra praplečiamos.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia R. Baškienė.
     R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, šiandien mūsų Seime kaip tik buvo kalbama apie siekį didinti viešumą, kad visuomenė kuo daugiau ir dažniau žinotų, kas vyksta vienoje ar kitoje institucijoje. Jūs teikiate įstatymo projektą, kuriame siūlote sumažinti reikalaujamų ataskaitų teikimo dažnumą ir teikti į interneto svetainę informaciją tik apie tas priemones, kurios įtrauktos į savivaldybės strateginį veiklos planą. Kodėl nevertinamos kitos priemonės? Apskritai manau, kad informacijos, informacinės ataskaitos interneto svetainėje pateikimas iš tikrųjų verčia peržiūrėti ir skatina aktyviai veikti. Jūs dabar sakote, kad administracinės naštos mažinimo veiksmai Vyriausybei, savivaldybei sukelia tam tikrą naštą.
    Kyla kitoks klausimas. Ar šitas veiksmas Vyriausybėje ir ypač savivaldybėse vyksta taip lėtai, kad tiesiog nebėra ko skelbti?
     A. JUOCEVIČIUS. Norėčiau atsakyti taip. Kadangi administracinės naštos mažinimo priemonių planas yra sudaromas pagal dabar galiojantį įstatymą vieniems metams, savivaldybių tarybos, jeigu imsime konkrečiai savivaldybes, ir jo vykdymas... ataskaita apie jo vykdymą turi būti skelbiama savivaldybės tinklalapyje kas ketvirtį. Dabar mes siūlome, kadangi terminas vieni metai, mūsų supratimu, yra per mažas administracinei naštai mažinti, kadangi kai kurios priemonės apima ir ilgesnius periodus, todėl mūsų siūlymas ir yra toks, kad šitas priemonių planas būtų sudaromas dvejiems metams, o ataskaitos apie vykdytas priemones būtų teikiamos į tinklalapį kas pusę metų.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Ir ponia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis pranešėjau, ar jums neatrodo, kad vis dėlto siūlomas jūsų įstatymas padarys dar papildomą naštą, bent man taip tikrai atrodo. Juk komisija turi be galo, labai daug išnagrinėti teisės aktų, kurie nuolatos keičiasi, nepraeina pusmetis, pasikeičia, daug Vyriausybės nutarimų. Ji tikrai be galo turi daug dirbti, kad ką nors pasiektų. Na, nežinau, tie, kurie dirba administracijoje, tai jie neturi laiko rašyti ataskaitų. Rašo tie žmonės, kurie ten mažiau dirba, ką mato žmonės. Lygiai taip pat ir medicinoje yra. Pažiūrėkite, kiek skiriama pacientui, jeigu jums teko pas gydytoją nueiti, ir kiek gydytojas skiria rašymui. Štai ir visas pavyzdys, tai liudijantis. Ar jums neatrodo, kad šitas įstatymas dar užkraus papildomą naštą? Ačiū.
     A. JUOCEVIČIUS. Aš norėčiau pasakyti, kad papildomą naštą mes ir norime sumažinti administracijoms ir savivaldybėms, ir Vyriausybės įstaigoms, kad nereikėtų rašyti ataskaitų, apie kurias jūs sakote, kas ketvirtį, o būtų pakankama kas pusę metų. Todėl mes šitą savo pasiūlymą esame pateikę.
     PIRMININKAS. Dėkojame ponui A. Juocevičiui už atsakymus į klausimus. Jūsų daugiau klausti nenori. Taigi ačiū.
    Dabar motyvai prieš ir už. Yra motyvų tik prieš. Sakome nuomonę, taip? Sakome. Ponas R. Šimašius. Prašau. Motyvai prieš.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų aš visiškai sutinku su dalimi argumentacijos, kad administracinės naštos mažinimas yra tapęs labai biurokratiškas ir kad dažnai valstybės tarnautojai užsikasa popieriais, užuot darę darbą, kuris yra naudingas piliečiams. Iš tiesų tą tenka labai dažnai pastebėti, kad ataskaitos yra be realaus turinio, vien tik tam, kad jų reikalaujama, ir tai yra darbo imitavimas, o ne darbas. Tačiau išsikėlę sau tikslą, kad reikia ir valstybės tarnautojams pagrįstai palengvinti administracinę naštą, mes neturime užmiršti pagrindinio tikslo, kam egzistuoja valstybės tarnautojai ir kam egzistuojame mes čia, Seime. Tikslas yra tas, vis dėlto, jeigu išsikėlėme tokį uždavinį, kad gyvenimą padarytume žmonėms paprastesnį, tai turėtume to tikslo ir siekti. Dabar atneštas įstatymo projektas nieko apie tai nekalba. Jis kalba apie tai, kad valstybės tarnautojams sunku teikti pasiūlymus, sunku rašyti ataskaitas ir dėl to rašykime jas rečiau. O kodėl tas rečiau bus geriau, kuo tai padės žmonėms, argumentacijos yra lygiai nulis. Ir netgi drįsti sakyti, kad ta išgirta nuostata, kuri kalba apie tai, 8 straipsnio 3 dalies 1 punktas, kad neva komisija dabar vertins plačiau ne tik projektus, bet ir galiojančius teisės aktus, na, atsiprašau. Truputėlį yra negarbinga pateikti kaip didelę naujovę, nes, tiesą sakant, to paties straipsnio, tos pačios dalies 5 punktas yra mažinamas. Ir ten, kur yra kalbama, kad komisija teikia Vyriausybei arba savivaldybių taryboms konkrečius pasiūlymus dėl administracinės naštos mažinimo priemonių taikymo, šitas siūlymas yra elementariai išbraukiamas. Tai aš drįstu sakyti, čia yra dar vienas pataisymas, ? la patikslinimas, kuris dar labiau biurokratizuoja komisijos darbą. Užuot žmogiškai normaliai būtų parašyta, kad teikia pasiūlymus dėl administracinės naštos mažinimo, tai ne, dabar siūlymų dėl mažinimo nebelieka, dabar mes vertiname teisės aktų projektus ir galiojančius teisės aktus. Kas bus iš to? Net nebelieka šitos komisijos krypties. Aš iš tiesų labai kviesčiau visus kolegas, kurie labai gražiai visi mėgstame pašnekėti apie naštos mažinimą, iš tikrųjų palikti tą įrankį Vyriausybei ir reikalauti, kad ji tą įrankį naudotų labai kryptingai ir prasmingai. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonė prieš išsakyta. Nuomonės už nėra. Taigi skelbiu balsavimą. Balsuojame. Balsuojame dėl Administracinės naštos mažinimo įstatymo 5, 6, 7, 8 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto.
    Balsavimas įvyko. Balsavo 72. Už - 50, prieš - 6, susilaikė 16. Taigi balsų dauguma po pateikimo pritarta. Pagrindinis komitetas - Valstybės valdymo ir savivaldybių. Papildomų komitetų nesiūloma. Kitų nuomonių nėra. Siūloma svarstyti lapkričio 19 d. Pastabų nėra. Taigi baigiame svarstyti šį klausimą.

13.19 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Garantinio fondo 2012 metų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektas Nr. XIIP-913 (pateikimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas 1-13. Pranešėja bus ponia viceministrė R. Noreikienė. Prašom pristatyti Seimo nutarimo "Dėl Garantinio fondo 2012 metų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektą Nr. XIIP-913. Pateikimo stadija. Prašau, ponia Rasa.
     R. NOREIKIENĖ. Laba diena, gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai. Leiskite jums pristatyti Vyriausybės teikiamą Seimo nutarimo "Dėl Garantinio fondo 2012 metų ataskaitų rinkinio patvirtinimo" projektą. Nutarimo projekto tikslas - įgyvendinant Garantinio fondo įstatymą, 9 straipsnio 1 dalį, Seimo nutarimu patvirtinti Garantinio fondo 2012 m. ataskaitų rinkinį, kurį sudaro Garantinio fondo 2012 m. lėšų sąmatos įvykdymo ataskaita ir Garantinio fondo 2012 m. finansinių ataskaitų rinkinys.
    Garantinio fondo 2012 m. ataskaitų rinkinį parengė Garantinio fondo administratorius - Įmonių bankrotų valdymo departamentas prie Ūkio ministerijos. Laikantis Garantinio fondo įstatymo nustatytų procedūrų, ataskaitų rinkinį apsvarstė ir jam pritarė Garantinio fondo taryba. Valstybės kontrolė atliko ataskaitų rinkinio valstybinį auditą. Valstybės kontrolės audito išvadoje nurodoma, kad ataskaitų rinkinys parodo tikrą ir teisingą Garantinio fondo finansinę būklę, 2012 m. veiklos rezultatus.
    Pagal Garantinio fondo 2012 m. lėšų sąmatos vykdymo ataskaitą metų pradžioje, t. y. 2012 m. sausio 1 d., Garantinio fondo lėšų likutį sudarė 16 mln. Lt. Per metus gauta 40 mln. 78,3 tūkst. Lt pajamų ir įplaukų, iš kurių didžiausią dalį sudarė įmonių įmokos, beveik 40 mln., tai yra 0,2 % priskaičiuoto darbo užmokesčio. Bendra Garantinio fondo išlaidų suma 2012 m. sudarė 35 mln. 842,4 tūkst. Lt. Iš jų išmokoms bankrutuojančių įmonių darbuotojams skirta 35 mln. 436,5 tūkst. Lt, tai yra 98,87 %. Garantinio fondo lėšų likutis metų pabaigoje (2013 m. sausio 1 d.) sudarė 20 mln. 246,2 tūkst. Lt.
    Norėčiau pažymėti, kad per 2012 m. bankroto administratoriai pateikė 922 bankrutuojančių įmonių paraiškas, o tai yra 18,27 % mažiau negu 2011 m. Per praėjusius metus Įmonių bankroto valdymo departamentas išnagrinėjo 1138 bankrutuojančių įmonių paraiškas. Iš Garantinio fondo skirta išmokų 14 tūkst. 149 darbuotojams. Vienam darbuotojui vidutiniškai skirta apie 2,5 tūkst. Lt. Galima pasidžiaugti, kad paraiškos šiuo metu yra išnagrinėjamos per 3 savaites ir nebeliko anksčiau buvusių eilių.
    Garantinio fondo 2012 m. finansinių ataskaitų rinkinį, kuris atspindi Garantinio fondo pajamų ir sąnaudų pokytį 2012 m., sudaro 2012 m. gruodžio 31 d. finansinės būklės ataskaita, veiklos rezultatų ataskaita, grynojo turto pokyčio ataskaita, pinigų srautų ataskaita ir ataskaitų aiškinamasis raštas. Ataskaitos parengtos vadovaujantis buhalterinės apskaitos, viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymų reikalavimais ir viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartais.
    Na, dar norėčiau paminėti, kad, kaip žinote, nuo sausio 1 d. įmonės moka 0,2 % priskaičiuoto darbo užmokesčio dydžio įmokas, anksčiau buvo 0,1 %. Todėl ženkliai nuo 18,3 mln. 2011 m. iki 36,9 mln. 2012 m. padidėjo pagrindinės veiklos pajamos, būtent socialinių įmokų pajamos. Taip pat padidėjo socialinių išmokų sąnaudos, nes lyginant su 2011 m. 8 % padidėjo bankrutuojančių įmonių skaičius. Iki 1000 Lt buvo padidinta minimali mėnesinė alga ir ženkliai sutrumpėjo paraiškų nagrinėjimo laikas. Na, o reikšmingą nuo 14 mln. Lt iki 2 mln. Lt atidėjinių sumos sumažėjimą (tai yra rezervuotos, neinvestuojamos lėšos), tą sumažėjimą lėmė vidutinio paraiškos nagrinėjimo laiko per 2012 m. sutrumpėjimas nuo 3,2 mėn. iki 0,8 mėn., kaip minėjau, 3 savaičių.
    Na, ir apibendrinant galima pasakyti, kad Garantinis fondas yra pakankamas, naudojamas efektyviai. Laiku užtikrinamas bankrutuojančių ir bankrutavusių įmonių darbuotojų neįvykdytų reikalavimų patenkinimas Garantinio fondo lėšomis. Prašome pritarti Seimo nutarimo projektui.
     PIRMININKAS. Ačiū, ponia Rasa, už pristatymą. Dabar reikės atsakyti į klausimus. Ponas A. Dumbrava klausia pirmasis.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Tikrai, gerbiamoji pranešėja, galime džiaugtis, kad turime mes tokį Garantinį fondą. (Tiesiai prieš jus aš.) Kad turim tokį Garantinį fondą ir galim atsiskaityt su bankrutuojančių įmonių darbuotojais. Tačiau aš noriu paklaust jūsų dėl vienos tokios dalies pajamų dalyje. Dabar aš nebeperskaitysiu, man čia lentutė yra, bet... 2 mln. 400 tūkst. Lt. Čia tos pajamos iš bankrutuojančių ar bankrutavusių įmonių gaunamos. Kas tai per lėšos? Ačiū.
     R. NOREIKIENĖ. Tai yra grąžinamos lėšos. Kai bankroto administratoriai kreipiasi į Garantinį fondą, pateikia paraišką, yra pateikiamas sąrašas darbuotojų ir atitinkamai pritarus Garantinio fondo tarybai yra pervedamos tai bankrutuojančiai įmonei lėšos. Ir tuomet, kada dėl įvairių priežasčių bankroto administratorius neišmoka darbuotojams, jų neranda, jie yra emigravę - įvairiausių būna priežasčių, tai tuomet tos sumos yra grąžinamos atgal. Ir ta suma, deja, yra tokia susidariusi gana nemaža. Iš viso per 2012 m. asmenų skaičius, kuriems buvo neišmokėtos sumos, buvo 6758 asmenys.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas R. Markauskas. Prašau.
     R. MARKAUSKAS (DPF). Gerbiamoji pranešėja, ataskaitoje minima, kad už bankų operacijas ir apmokėjimą už paraiškas yra skirta 220 tūkst. Lt. Ar bandėt paanalizuot tą sumą, ar tikrai ji yra ne per didelė? Ir ar galėtumėt pasakyti, kiek konkrečiai už paraiškas ir kiek už bankų operacijas?
     R. NOREIKIENĖ. Garantinio fondo taryba sprendžia dėl apmokėjimo už paraiškų parengimą. Kaip žinote, dabar pagal naują įstatymo redakciją, kuri įsigaliojo nuo šių metų sausio 1 d., yra apmokama už paraiškų parengimą tiktai tuomet, kai yra supaprastinta bankroto procedūra. Na, ir priklausomai nuo tos bankrutavusios įmonės buvusio darbuotojų skaičiaus yra (...) pinigai už paraiškos pateikimą. Sakykim, mažiausia suma yra 500 Lt, didžiausia maksimali suma už paraiškos parengimą yra 3000 Lt. Na, ir aš manau, kad Garantinio fondo taryba kiekvienu konkrečiu atveju pakankamai gerai įsigilina. Na, o už bankų operacijas... Ir dar norėčiau pasakyti, kad tuo atveju, jeigu neišmokama dalis pinigų, tai dalis tų sumų vėl atgal grąžinama į Valstybės iždo fondą. Na, o už bankų operacijas yra tiktai 0,3 tūkst. Lt.
     PIRMININKAS. Dėkoju už atsakymą. D. Jankauskas klausia. Prašau.
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Sveikinu gerbiamąją viceministrę su debiutu Seimo tribūnoje. Na, o iš pateiktos ataskaitos akivaizdu, kad gerėja Garantinio fondo administravimas, tiek skaičiai, tiek iki 3 savaičių sutrumpėjęs terminas, kaip jūs ir pasidžiaugėte. Prieš keletą metų fondą administravo ta pati administracija kaip ir Vaikų išlaikymo fondo prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos. Priėmus sprendimą atskirti Garantinį fondą ir perduoti jo administravimą Ūkio ministerijai, tuometė opozicija ir ypač kolegos socialdemokratai labai aštriai kritikavo sprendimą ir sakė, kad tai tikrai nepasiteisins. Patikrinimą, ar pasiteisino, ar ne kaip tik ir įrodo tokios ataskaitos, kaip ir šiandien pateikimas. Taigi mano klausimas jums: ar pasiteisino sprendimas perduoti Garantinį fondą Ūkio ministerijai, ar ne? Jūsų nuomonė, kaip naujo žmogaus Ūkio ministerijoje?
     R. NOREIKIENĖ. Mano nuomone, kad pasiteisino.
     PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą. Ponas A. Sysas.
     A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamoji viceministre, aš dar abejoju tuo pasiteisinimu. Bus laikas, gyvenimas parodys. Manau, kad jūs dar pakankamai nesusipažinusi su Garantinio fondo plačiąja prasme veikla, ne siaura, kurią jūs šiandien pristatėte. Mano klausimas būtų susijęs su ataskaita. Ataskaitoje yra įdomus dalykas dėl 9 mln., kurie atsiranda ataskaitoje, su jais nieko nedaroma, po to jau šių metų, atrodo, sausio mėnesio pradžioje grąžinama į biudžetą atgal, išbraukiama. Mano klausimas būtų: kam reikalingos tokios procedūros su pinigų judėjimu šioje sąskaitoje? Ačiū.
     R. NOREIKIENĖ. Aš galėčiau atsakyti, kad viską, ką daro Garantinio fondo administratorius, jis daro vadovaudamasis įstatymu ir Vyriausybės nustatyta tvarka. Grįžta tie pinigai, kurie neišmokėti dėl įvairių priežasčių, kaip aš minėjau, ir jie pagal naują įstatymą... Tada leiskite pasitikslinti, kuriuos pinigus jūs turit omeny?
     PIRMININKAS. Gal individualiai galima būtų? Gerai?
     R. NOREIKIENĖ. Aš manau, kad mūsų specialistai ateis į komitetus ir smulkiai paaiškins komiteto posėdžio metu.
     PIRMININKAS. Dėkui. Yra siūlymas judėti toliau. Taigi klausia ponas V. Saulis.
     V. SAULIS (LSDPF). Dėkoju. Gerbiamoji viceministre, iš ataskaitos matyti, kad bankrutavusių ir bankrutuojančių įmonių darbuotojų išmokoms buvo skirta daugiau kaip 35 mln. Lt. Jau praėjo beveik trys šių metų ketvirčiai. Kokia yra apskritai tendencija Garantinio fondo poreikio? Ar jis didėja, ar mažėja? Pati Garantinio fondo idėja buvo tikrai nebloga. Šitos išmokos irgi rodo ekonomikos lygį, bankrutuojančių įmonių skaičių. Kokia tendencija, pavyzdžiui, šiemet? Vis tiek sprendimus Garantinis fondas priėmė ir šiemet. Ačiū.
     R. NOREIKIENĖ. Kaip ir minėjau pristatydama, iš tikrųjų Garantinio fondo likutis turi tendenciją didėti. Iš tikrųjų tie 0,2 % yra lyg optimalu. Mes sakome, ir tai konstatuoja Valstybės kontrolė, kad įmoka yra tinkama, nes, kaip minėjau, šiek tiek, bent jau pagal 2012 metų tendencijas, didėjo bankrotų skaičius, padidėjo ir išmokų suma. Lygiai taip pat tos pačios išmokos didėja, nes padidėjo minimalus darbo užmokestis iki 1000 Lt.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamoji viceministre, jūs mus truputį supainiojote. Jūs sakėte bankrotų suma buvo sumažėjusi, dabar jūs sakote - padidėjo. Prašom patikslinti paskutines tendencijas. Bet mano klausimas būtų susijęs irgi su prieš tai buvusiu gerbiamojo kolegos V. Saulio klausimu. Mes padidinome atskaitymus. Aišku, dabar mes turime ekonominį laikotarpį, kai ekonomika atsigauna, eina į priekį, tai bankrutuojančių įmonių šiuo metu yra šiek tiek mažiau, bet žiūrint į perspektyvą tų ne nuo mūsų priklausančių ekonominių krizių gali būti įvairiausių. Ar, jūsų vertinimu, atskaitymas, kuris yra, pakankamas, kad būtų sukauptas tam tikras rezervas tais atvejais, jeigu tų bankrotų skaičius išaugtų daug daugiau? Ar tas rezervo padidėjimas tikrai yra pakankamas?
     R. NOREIKIENĖ. Mano vertinimu, pakankamas.
     PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą. Klausia ponas S. Jovaiša.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamoji viceministre, gal būtų čia tikslingiau, jeigu ataskaitą, ar, kaip jūs vadinate, rinkinį, pristatytų pats administratorius ar to fondo vadovas? Kitas klausimas. Ar jūs čia sąmoningai pavadinote ataskaitą rinkiniu, nes būtent Seime neseniai priimtas šiurpinantis įstatymas, kad nepritarus ataskaitai gali lėkti vadovo galva? Ačiū.
     R. NOREIKIENĖ. Iš tikrųjų Garantinio fondo finansinių ataskaitų rinkinys pristatomas pirmą kartą atsižvelgus į nuo Naujųjų metų įsigaliojusią Garantinio fondo įstatymo pataisą.
    Dėl šio rinkinio pateikimo yra tokia tvarka, kad turi pristatyti ministras arba viceministras. Tai yra rinkinys, kurio sudėtinė dalis yra ir ataskaita.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jeigu taip greitai, dar paskutinysis paklaus ponas R. Kupčinskas.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Čia kolega paklausė dėl to 0,2 % pakankamumo renkant lėšas į Garantinį fondą, bet aš norėčiau paklausti, ar vis dėlto nebūna rimtų pažeidimų, kai pristatomi bankrutuojančių įmonių arba, tiksliau, bankrutavusių įmonių sąrašai ir ar neprirašoma ten papildomų darbuotojų ir panašiai, kurie tada nedirbo? Ar čia užtikrinta tam tikra kontrolė? Ačiū.
     R. NOREIKIENĖ. Aš noriu pasakyti, kad iš tikrųjų darbas yra kruopštus. Kiek man teko domėtis, tą patikrą atlieka keturi Garantinio fondo administratoriaus darbuotojai. Jie tą atlieka gana kruopščiai, todėl ir užtrunka tas periodas. Po to tą tvirtina Garantinio fondo taryba. Tokių atvejų, kad būtų neteisingai nurodyti, bent man yra nežinoma.
     PIRMININKAS. Dėkojame viceministrei poniai R. Noreikienei už pristatymą ir atsakymą į visus klausimus. Manome, mes nelabai čia jus išgąsdinome. Ačiū už debiutą.
    Judame toliau. Motyvų už, prieš nėra. Taigi gal bendru sutarimu po pateikimo pritariame? Nėra prieštaravimų. Taigi pritarta. Siūlomi komitetai: pagrindinis - Ekonomikos komitetas, papildomi du - Audito ir Socialinių reikalų ir darbo komitetai. Kitų pastabų nėra? Taigi svarstymas numatomas ne greitai, o spalio 15 d. Taigi baigėme šį klausimą.

13.37 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 26, 5110, 85, 87, 871, 224, 242, 2591, 2602, 320 straipsnių pakeitimo ir Kodekso papildymo 8710 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-880 (pateikimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas. Prašom į tribūną pranešėją poną ministrą V. Mazuronį, jis pristatys klausimą - Administracinių teisės pažeidimų kodekso 26, 5110, 85, 87, 871, 224, 242, 2591, 2602, 320 straipsnių pakeitimo ir kodekso papildymo 8710 straipsniu įstatymo projektą Nr. XIIP-880. Pateikimo stadija. Ministras ponas V. Mazuronis. Prašau.
     V. MAZURONIS (TTF). Labai ačiū. Mielieji kolegos, tai yra tarsi tęstiniai žingsniai to, ką mes pradėjome daryti ministerijos lygmeniu. Tai yra kova su brakonieriais saugant gyvąją gamtą ir aplinkosaugos objektus, dalykus, inspektorių apsaugojimas ir panašūs dalykai. Mes padarėme ministerijos lygmeniu tai, ką galėjome šioje vietoje padaryti, ką ministras yra įgaliotas padaryti: padidinom mokesčius už žalą, padarytą gamtai, ir panašiai. Mano nuomone, rezultatas yra ir yra teigiamas, bet norint, kad šitas rezultatas būtų ne trumpalaikis, kad jis iš tikrųjų taptų negrįžtamu procesu, mūsų nuomone, yra būtina priimti sprendimus, kuriuos galite priimti tik jūs, Seimas, t. y. pataisyti Administracinių teisės pažeidimų kodekso kai kuriuos straipsnius, kuriuos privalo kaip įstatymus taisyti Seimas.
    Pagrindiniai dalykai, kurie siūlomi šiame mūsų bloke - sugriežtinti atsakomybę asmenims, kurie kliudė aplinkos apsaugos valstybinei kontrolei. Aš pabandysiu kalbėti trumpai, paskui, jeigu bus klausimų, plačiau atsakysiu.
    Šiandien mes turime paradoksalią situaciją, kai kliudymas arba neleidimas (čia kalbama ne tik apie gyvąją gamtą, bet apskritai apie inspektorius) patekti į vietą yra baudžiamas keleto šimtų litų bauda, kai per tą laiką yra paslepiami nuostoliai, siekiantys didžiules sumas, tūkstančius litų. Sakykim, deginamas koks nors tepalas ar kiti dalykai, ir panašiai. Šiandien pagal esamą sistemą apsimoka neįleisti pareigūnų, nes baudos fiziniams asmenims yra nuo 300 Lt iki 500 Lt, juridiniams asmenims, atrodo, iki 600 Lt ir įleidžia tik tada, kada nieko nebėra ir panašiai.
    Mes siūlome pakeisti šitą situaciją. Įstatymo projekte siūlome nustatyti teisę aplinkos ir Valstybės kontrolės pareigūnams konfiskuoti pažeidėjui nuosavybės teise nepriklausančius pažeidimo padarymo įrankius. Mes kalbame apie tai, kad šiandien, sakykim, automobilis arba šautuvas, kuris naudojamas brakonieriavimui, gali būti konfiskuojamas tik tokiu atveju, jeigu jis priklauso brakonieriui. Jeigu šitas šautuvas, su kuriuo brakonieriaujama, priklauso jo draugui arba kaimynui, jis negali būti konfiskuojamas. Šiandien automobilis, kuris nepriklauso jam, juo atvažiuojama, sakykim, į medžioklę, nušaunami gyvūnai ir jie yra vežami, nelaikomas brakonieriavimo įrankiu.
    Automobilis brakonieriavimo įrankiu šiandien laikomas tik tada, jeigu iš jo šaunama. Tada jis jau įrankis, o jeigu nušovus, išlipus iš automobilio gyvūnas įdedamas į tą mašiną ir vežamas, jis nėra įrankis ir taip toliau. Mes visus šiuos dalykus reglamentuojam, kad visi tie instrumentai, kurie, mūsų nuomone, iš tikrųjų turi būti traktuotini kaip brakonieriavimo įrankiai, būtų konfiskuojami.
    Mes prašome pataisyti, kad būtų galima surašyti administracinių teisės pažeidimų protokolą nebūtinai įtariamojo tuo pažeidimu akivaizdoje. Čia mes kalbame apie užteršimus ir inspektorių darbą. Šiandien, jeigu randamas kažkoks pažeidimas, nesvarbu koks, užterštas vanduo, deginama ar panašiai, galima protokolus rašyti tik tai padariusiojo akivaizdoje. Faktiškai tai yra neįmanoma. Todėl mes prašome, kad būtų galima surašyti protokolą ir be tai padariusiojo, po to neabejotinai vyksta teisminiai procesai, visi kiti dalykai, bet tas dalykas iš principo yra užfiksuojamas.
    Prašome didesnės apsaugos tiems inspektoriams, aplinkosaugininkams, kurie dirba tą darbą. Jis tikrai yra pavojingas ir jeigu mes juos deleguojame, reikalaujame iš jų atitinkamų rezultatų, mūsų nuomone, mes ir turime jiems suteikti tam tikrą apsaugą arba ginti juos kaip valstybė.
    Iš esmės yra tokie Administracinių teisės pažeidimų kodekso pakeitimai. Galbūt aš ne visas detales pasakiau, bet, tikiuosi, kad ir komitetuose, ir kitur svarstydami mes jas aptarsime. Aš prašyčiau jūsų pritarimo. Teisės departamento pastabų yra, bet smulkias mes jau ištaisėme. Dėl pagrindinių kviesčiau Seimą pritarti po pateikimo, Seimas turės apsispręsti. Kai kurių manymu, mes tuos pažeidėjus kai kuriuose vietose norime prispausti per daug griežtai, taip liaudiškai pasakius. Mūsų nuomone, taip nėra. Arba jų teigimai, kad mes suteikiame apsaugos priemones gamtosaugos inspektoriams, o kitiems pareigūnams jos šiuo metu yra mažesnės ir galbūt tai neteisinga... mūsų nuomone, ir jiems reikia padidinti, ir jie turi būti mūsų valstybės apsaugoti, jeigu mes jiems pavedame tokias funkcijas. Iš tikrųjų mes turime pavyzdžių, kai kyla grėsmės ir pasipriešinimai, ir visi kiti dalykai įgauna rimtą pagreitį ir mes, kaip ministerija, prašome jūsų padėti mums šitą procesą įgyvendinti. Mes toliau tobulinsime ir žiūrėsime, kad po vadinamojo sąlyginio nokdauno neatsigautų mūsų oponentai, nerastų naujų formų ir neprisitaikytų. Trumpai tiek.
     PIRMININKAS. Ačiū ponui ministrui. Jūsų nori paklausti nemažai Seimo narių. Pirmasis - Z. Jedinskis. Prašau.
     Z. JEDINSKIJ (LLRAF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis ministre, noriu padėkoti jums už jūsų iniciatyvą, bet kyla nemažai klausimų. Mano vaikystė prabėgo ant Žemynos upelio kranto. Savo akimis mačiau, kaip iš upelio dingo žuvis, ir ne dėl žvejų mėgėjų meškeriotojų, o dėl vadinamųjų brakonierių elektrikų. Deja, šiais laikais tos "nanotechnologijos" yra tobulinamos ir šita veikla dar egzistuoja. Man pačiam teko keletą kartų skambinti į departamentą, pranešti, bet atsakymai buvo tokie: nėra benzino, nėra pareigūnų, nėra laiko. Aišku, lengviausia yra kovoti su tais meškeriotojais, bet ar teisingai pas jus sudėlioti akcentai šiame įstatyme, ar nereikėtų iš karto kovoti su tais stambiaisiais brakonieriais? Man kyla klausimas būtent dėl 87 straipsnio, kuriame yra rašoma, kad ne mėgėjo žvejybos įrankių gamyba užtraukia baudą, išskyrus elektros arba ultragarso žvejybos prietaisus.
    Antras klausimas. Pareigūnų įžeidimas gestais. Ar yra gestų aprašas ir kokie čia gestai?
     V. MAZURONIS (TTF). Rengusius detales paprašysiu, kad paaiškintų būtent dėl to sakinio. Iš tiesų čia visa kova ir yra prieš rimtuosius brakonierius. Kai mes kalbame apie tuos dalykus, kad už laikymą ir turėjimą, tai mes turime omenyje tinklus ir panašius dalykus. Mano žiniomis, kai šitas nusikaltimas pasidarė jau nebe administracinės teisės, o baudžiamosios teisės dalykas, už žuvies gaudymą arba užmušimą elektra taikoma baudžiamoji atsakomybė. Daryčiau prielaidą, kad čia turbūt dėl to yra tas koregavimas padarytas. Šiandien faktiškai elektra žvejyba vykdoma labai retais atvejais. Aš sakyčiau, jeigu per metus vieną pagauna, tai... Bet iš esmės šiandien šitas gaudymas elektra pakeltas jau net į baudžiamosios atsakomybės lygmenį, matyt, todėl. Gal mane papildysit?
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas P. Čimbaras.
     V. MAZURONIS (TTF). Dėl ko neatsakiau? (Balsai salėje) Už gestus? Čia mes turime galvoje pasipriešinimą ir nepagarbų elgesį su aplinkos apsaugos inspektoriais. Kuris gestas yra blogas, nustato teismas, o jeigu jūs norėtumėte sužinoti, gerbiamasis kolega, mano nuomonę, į koridorių išeisim, parodysiu. (Juokas salėje)
     PIRMININKAS. Ačiū už papildomą atsakymą. Gerbiamieji, grįžtame prie tam tikros tvarkos. Klausia ponas P. Čimbaras.
     P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamasis ministre, kaip sakant, bevalgant ir apetitas kyla. Aš tikrai nieko prieš jūsų siūlomas įstatymo pataisas, bet norėčiau jūsų paklausti. Kaip jūs ir motyvuojate, pusę pažeidimų padaro medžiotojai: 2011 m. - 462 pažeidimai, 2012 m. - 561. Vadinasi, padidėjo 100 pažeidimų, iš jų pusę padarė medžiotojai. Mano klausimas būtų toks. Ar jums neatrodo, kad jūs sustatote visus į vieną eilę, t. y. brakonierius, kurie vadinami tikraisiais brakonieriais, ir medžiotojus, kurie padarė pažeidimą netyčia, bet įstatymas numato tą pačią atsakomybę. Pavyzdžiui, šiandien, ko gero, per Lietuvą kokių 500 vairuotojų važiuoja be automobilių teisių. O jeigu medžiotojas ateis be pažymėjimo, tai bus jam didelė atsakomybė, jau pažeidimas.
    Ir dar vienas klausimas. Kodėl brakonierių, kurie yra baudas gavę, negalima patraukti nei baudžiamojon atsakomybėn, nei viešųjų darbų atlikti, o iš medžiotojo, padariusio pažeidimą, gali konfiskuoti daiktą arba automobilį? Kodėl čia yra toks skirtumas? Aš manau, kad tuo įstatymu bus visko pareikalauta tik iš tų žmonių, kurie paslysta ant įstatymo.
    Ir dar vienas klausimas. Labai daug pareigūnų skundžiasi rajonuose, kad jie labai ilgai turi sėdėti prie ataskaitų ministerijai.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūs viršijote laiką beveik pusantro karto.
     V. MAZURONIS (TTF). Jeigu labai trumpai, pasakysiu, jokio skirtumo, ar jis turi medžiotojo bilietą, ar ne, brakonierius yra brakonierius, ir konfiskavimo visi dalykai bus taikomi ir turintiems medžiotojo bilietus, ir ne, kai mes kalbame apie brakonieriavimą. Iš tiesų šiandien, kadangi už šaunamojo ginklo neteisėtą laikymą yra baudžiamoji atsakomybė, didžioji dalis stengiasi tapti medžiotojais, kad galėtų legaliai laikyti šaunamąjį ginklą ir tada brakonieriauti. Iš to šitas dalykas atsiranda.
    Jūs kalbate apie netyčinius pažeidimus, nušovimus ir panašiai, yra atitinkama tvarka. Jeigu medžioklės metu atsitinka toks atvejis, turi būti surašomi protokolai, jie pristatomi (...), įrodoma, kad tai iš tikrųjų atsitiko netyčia ir panašiai. Jeigu yra dar kokių netyčinių dalykų, mes su Medžiotojų ir žvejų draugijos pirmininku gerbiamuoju Broniumi prašėme, duokime, sudėkime tuos kabliukus. Iš tikrųjų to nedarykime. Iš vienos pusės. Iš kitos pusės, nesi užtikrintas žiūrėdamas į gyvūną, nešauk, kitą kartą nušausi.
    Taigi, mūsų manymu, tas principas čia yra teisingas, ir bandymas prisidengti, kad čia, matote, kažkas kažkur lyg ir netyčia... mes tikrai neturime tikslo, kur netyčia. Bet kad situacija buvo priėjusi iki labai blogos ribos, kai važinėdami iš rogių jaunuoliai šaudydavo į dešinę ir į kairę, iš džipų, kurių niekas negalėdavo konfiskuoti ir šiandien negali konfiskuoti. Aš jau nekalbu, kad nė viename ežere nebuvo vietos, viskas buvo kiniškais tinklais užpilta, tai reikia daryti tvarką. Ir mes šiuo atveju be jūsų pagalbos ir be šitų administracinių teisės pažeidimų... vienokias ar kitokias detales galime aptarti, tikrai neapsieisime. Todėl prašome pagalbos.
    O dėl ataskaitų ministerijai. Tikrai viską darome ir toliau darysime, kad žmonės ne ataskaitas pildytų, o važinėtų, dirbtų vietose, gaudytų, pranešinėtų ir panašiai. Gal ne viskas kol kas pavyko, stengsimės dirbti efektyviau.
     PIRMININKAS. Labai dėkui už išsamų atsakymą, kuris, beje, mažina galimybes paklausti kitiems Seimo nariams. Tai dabar prašom, ponas L. Balsys.
     L. BALSYS (MSNG). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis ministre, aš tikrai pritarčiau kolegos Zbignevo pastaboms dėl vadinamųjų žvejų elektrikų, gal ten ką nors reikia svarstant patikslinti, bet mano klausimas dėl baudų, tai yra esminis jūsų iniciatyvos aspektas. Baudos yra labai subtilus dalykas. Viešųjų ryšių prasme jūs visada laimėsite, siūlydamas kuo didesnes baudas. Bet mes taip pat puikiai žinome, kad baudos dydis tiesiogiai proporcingas kyšiui, kuris duodamas siekiant tos baudos išvengti. Ir nuo tam tikros ribos baudos gali tapti ir neefektyvios.
    Aš norėčiau galbūt svarstant, kai komitetuose diskutuosime, rimtesnio, aiškesnio pagrindimo, kodėl jūs siūlote būtent tas sumas, kurios dabar jūsų projekte nurodytos, nes baudos baudomis, bet jeigu inspektoriai galės dirbti tik iki 17.00 val., o po to jie tik žiūrės į nusikaltimą ir jokių baudų negalės pritaikyti, tai čia ne šios dienos tema, bet ateityje turbūt reikėtų kažką keisti, jūsų iniciatyva inicijuoti ir tam tikrus kitus pakeitimus, kad būtų tobulinama inspektorių ne tik apsauga, bet ir jų galimybė dirbti.
     V. MAZURONIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis Linai, mes iš tikrųjų tą sistemą darome. Yra įkurtas atskiras skatinimo fondas tų, kurie pagauna; atskira problema, kad visą parą jie galėtų surašinėti tuos visus pažeidimus, ir panašūs visi dalykai, tikrai visi yra daromi.
    Dėl elektros aš atsakiau labai aiškiai. Iš Administracinių teisės pažeidimų kodekso išimta todėl, kad tai yra perkelta į baudžiamosios atsakomybės lygmenį. Tai yra antras dalykas.
    Baudų dydis turi būti toks, kad vieną kartą sumokėjus nesinorėtų antrą kartą bandyti tai daryti. Mano nuomone, kai mes padarėme žalos atlyginimo variantą, taip, aš suprantu, taip, gal vienas kitas variantas šiek tiek šokiruoja, atrodytų, kitas variantas, bet tai yra prevencinė priemonė, neskaitant to, kurį pagauna. Akivaizdu, kad tais žingsniais mes jau šiandien pasiekėme rezultatų. Visi mes pasiekėme, pasikalbėkite su aplinkosaugininkais, pažiūrėkite į realius dalykus, su tais, kurie velkiauja ežeruose, kiek tinklų dabar užkliūva ir panašiai.
    Mano manymu, tai reikia padaryti, nes kitaip... Šiandien mes kalbame, (...) kainuoja nuo 300 iki 500 Lt, o jį, ten deginantį alyvą ar dar ką nors, jis ten turės mokėti kelis tūkstančius litų, tai ką jis darys? Užrakins vartus ir parodys tą gestą, apie kurį klausia kolega, kaip jis atrodo, nes tai jam ekonomiškai bus naudinga. Negali būti ekonomiškai naudinga situacija daryti šiuo atveju nusikaltimus. Iki šiol visoje šitoje įstatyminėje bazėje tai buvo. O visus kitus dalykus mes tikrai darome. Jeigu dar konkrečių pasiūlysite, susėsime kartu, padarysime dar daugiau.
     PIRMININKAS. Ačiū, ponas ministre. Tikrai laikas jau baigėsi klausti ir atsakyti. Taigi šią dalį mes baigiame ir dėkojame už pristatymą ir atsakymus į klausimus. Prieiname prie motyvų. Yra motyvas už, prieš motyvo nėra. Gerai. Ponas B. Bradauskas, motyvas už. Prašom.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Iš tiesų Respublikoje brakonieriavimas įgavo labai didelį mastą. Kas brakonieriauja? Pažiūrėkite, tenka sutikti medžioklės plotuose geriausius džipus, yra įsigudrinę, brakonieriauja netgi šeimomis. Atrodo, jokio įtarimo nėra, sėdi prie vairo moteris, ant užpakalinės sėdynės sėdi vaikas ir vyras. Vyras pasislėpęs šautuvą po sėdyne ir važinėja po laukus. Ko naktį tokiu laiku šeimoms bastytis? Lyg neturėtų ko valgyti, sakyčiau, ar ką. Medžiotojai ištisus metus puoselėja (...), žvėris, užaugina, nešauna, laukia, kol jie pasieks brandą. Ir staiga atvažiuoja toks brakonierius, iš niekur nieko nušauna ir pasisavina visų kitų 10 metų triūsą, 11, 12 metų. Iš tikrųjų smerktinas dalykas, kad tokie žmonės absoliučiai nieko nežiūri, važiuodami palieka mažus stirniukus, mažus elniukus bado mirčiai, nušaudami jų tėvus ir panašiai. Todėl reikia griežtinti ir aš labai pritariu, be jokių išlygų turi būti konfiskuojami ir automobiliai, kuriais naudojasi brakonieriai.
    Bet aš norėčiau pasiūlyti ministrui žengti žingsnį ir toliau, pritraukti visuomenę, kaip buvo anksčiau, visuomenė labai padėdavo, bet tam reikėdavo skatinti visuomenę. Todėl turi būti grąžintas fondas, kurį anksčiau ministerija turėjo paskatinti tuos, kurie padeda važinėti naktį ir gaudyti tuos brakonierius. Sakykime, nuo surinktos sumos 30 % būtų galima skirti visuomenininkams. Todėl kovoti su brakonieriavimu tikrai reikia, visa Medžiotojų ir žvejų draugija pritaria ir sveikina tuos žingsnius. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Motyvas už išsakytas. Kadangi motyvo prieš nėra, tai siūlau bendru sutarimu. Nėra prieštaravimų. Po pateikimo minėtam projektui pritarta. Siūlomi komitetai: pagrindinis - Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas siūlomas Audito komitetas. Kokių bus pasiūlymų? (Balsai salėje) Aplinkos apsaugos komitetas. (Balsai salėje) Gerai. Pagrindinis - Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas - Aplinkos apsaugos komitetas. (Balsai salėje) Dar nori Kaimo reikalų komiteto. Kitas - Kaimo reikalų komitetas. Viskas. Audito ne. Sutarėm dėl Aplinkos apsaugos komiteto ir Kaimo reikalų komiteto. Taigi dėl komitetų viskas. Svarstysime lapkričio 21 d. Pasiūlymų, prieštaravimų nėra. Taigi šio klausimo pateikimo stadija baigta.

13.59 val.
    Generalinio prokuroro D. Valio pranešimas

    Darbotvarkės 1-15 klausimas. Į tribūną kviečiame mūsų generalinį prokurorą D. Valį. Generalinio prokuroro D. Valio pranešimas.
     D. VALYS. Laba diena, gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai! Į Lietuvos Respublikos generalinę prokuratūrą gautas Vilniaus apskrities vyriausiojo policijos komisariato raštas, kuriuo prašoma kreiptis į Lietuvos Respublikos Seimą dėl išankstinio sutikimo suvaržyti Lietuvos Respublikos Seimo nario P. Gražulio asmens laisvę. Policijoje Seimo nariui P. Gražuliui pagal Lietuvos Respublikos administracinių teisės pažeidimų kodekso 187 straipsnio 2 dalį surašytas ir Vilniaus miesto apylinkės teismui nagrinėti pateiktas Administracinių teisės pažeidimų protokolas, kuriame nurodyta, kad P. Gražulis šių metų liepos 27 d. apie 12.45 val. Vilniuje, Gedimino pr., nevykdė teisėtų policijos pareigūnų reikalavimų sustoti, neiti į renginį "Baltic pride 2013", neperžengti specialiosios policijos juostos "Stop! Policija!" ir aktyviais veiksmais, naudodamas jėgą, stumdamas policijos pareigūnus bandė prasiveržti į renginį, sulaikymo metu bandė ištrūkti. Už nurodytą pažeidimą teismas gali skirti alternatyvią nuobaudą - administracinį areštą, todėl administracinė byla teisme gali būti nagrinėjama tik gavus išankstinį Seimo sutikimą suvaržyti Seimo nario laisvę.
    Vadovaudamasis Lietuvos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnio 2 dalimi, Seimo statuto 22 straipsnio 3 dalimi ir Administracinių teisės pažeidimų kodekso 261 straipsnio 5 dalimi, prašau Lietuvos Respublikos Seimo išankstinio sutikimo suvaržyti Lietuvos Respublikos Seimo nario P. Gražulio laisvę administracinių teisės pažeidimų byloje.
     PIRMININKAS. Ačiū generaliniam prokurorui ponui D. Valiui. Pagal Statutą dabar turėtų būti vienos valandos pertrauka, ką ir pareiškiu. Susitiksime 15.05 val. ir tęsime rytinį posėdį. Ačiū už dėmesį. (Balsai salėje) Dabar registracijos nebus, nes dabar tiesiog pertrauka iki 15.05 val.

Pertrauka

     PIRMININKAS (K. KOMSKIS, TTF). Gerbiamieji kolegos, noriu paskelbti pertraukos pabaigą. Prašom registruotis.
    Užsiregistravo 69 Seimo nariai.

15.05 val.
    Informaciniai pranešimai

    PIRMININKAS. Kolegos, noriu paskelbti, kad yra įsteigta parlamentinė grupė - Demokratijos rėmimo grupė, kurios pirmininkas yra E. Zingeris, pavaduotojai - M. Adomėnas ir E. Masiulis. Viskas. (Balsai salėje) Kaip sakote? Kolegos, noriu paskelbti rytinio posėdžio pabaigą. Kitas posėdis po 5 minučių.
