LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 39
STENOGRAMA

2013 m. balandžio 16 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojas P. AUŠTREVIČIUS

PIRMININKAS (P. AUŠTREVIČIUS, LSF). Mielieji kolegos, 2013 m. balandžio 16 d. vakarinį posėdį skelbiu pradėtą. (Gongas) Prašyčiau registruotis.
Mielieji kolegos, savo dalyvavimą patvirtino 41 Seimo narys. Geras pagrindas pradėti vakarinį posėdį. Rytiniame gerai padirbėta, didelė darbotvarkės dalis yra baigta.

15.01 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas Nr. XIIP-446 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Vakarinę dalį pradedame 2-3a klausimu – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektu Nr. XIIP-446. Pranešėjas – V. Gailius. Pateikimo stadija. Prašau, kolega.
V. GAILIUS (LSF). Garbus posėdžio pirmininke, mielieji kolegos, teikiu nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektą. „1 straipsnis. Papildyti Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. kovo 14 d. nutarimu „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ patvirtintos Lietuvos Respublikos Seimo pavasario sesijos darbų programos III dalį nauju 100 punktu ir jį išdėstyti taip: „Prokuratūros įstatymo 23 straipsnio pakeitimo įstatymas.“ Jūsų visų dėka buvo surinkti 47 Seimo narių parašai. „Nutarimas įsigalioja nuo jo priėmimo.“
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Aš supratau, kad jūs baigėte. Jūsų paklausti nebėra norinčių. Kolegos, ar galime?.. Už, prieš neturime. Galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ačiū. Gerai.
Svarstymo stadija. Neturime užsirašiusių kalbėti. Kiek lėtesnė darbų pradžia vakariniame posėdyje. Ačiū.
Priėmimo stadija. Kolegos, vėl neturime norinčių pasisakyti. (Balsai salėje) Pasiruoškime balsuoti dėl Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projekto Nr. XIIP-446. Kas balsuoja už, – už, prieš – atitinkamai ir susilaiko, kas neturi kito pasirinkimo.

Šio nutarimo priėmimas

Kolegos, balsavo 58 Seimo nariai: už – 58, prieš nėra, susilaikiusių taip pat nėra. Nutarimo projektą priimame. (Gongas)

15.04 val.
Prokuratūros įstatymo 23 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-429 (pateikimas)

Darbotvarkės 2-3b klausimas – Prokuratūros įstatymo 23 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-429. Pranešėjas – V. Gailius. Prašau, kolega.
V. GAILIUS (LSF). Posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, teikiu Lietuvos Respublikos prokuratūros įstatymo 23 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Šiuo metu Prokuratūros įstatymas numato, kad buvę generalinis prokuroras arba jo pavaduotojas baigę kadenciją gali būti paskirti į bet kurias laisvas prokuroro ar teisėjo pareigas. Tai, mano nuomone, prieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai, kadangi Konstitucijoje numatyta, kad teismų sudarymą ir kompetenciją nustato Lietuvos Respublikos teismų įstatymas. Be to, Konstitucinis Teismas yra pasakęs, kad joks kitas įstatymas negali reguliuoti atskiros srities, t. y. Teismas ne kartą savo nutarimuose konstatavo, kad vieną sritį reguliuojantis įstatymas negali reguliuoti kitos srities. Būtina atkreipti dėmesį, kad Teismų įstatymas numato Lietuvos Respublikos teismų sistemą, jų kompetenciją, teismų organizavimo, veiklos administravimo ir savivaldos sistemą, principus, teisėjų statusą, pretendentų į teisėjus atrankos, jų skyrimo, karjeros klausimus, atsakomybės procedūras ir visus kitus. Šiandieninis Prokuratūros įstatymo kišimasis į teismų sistemą iš esmės yra ydingas ir suteikia tam tikras privilegijas kai kuriems asmenims, juolab kad Teismų įstatyme yra numatyta galimybė tiek akademinės visuomenės atstovams, tiek advokatams, tiek teisėjams, tiek prokurorams tapti teisėjais po atitinkamo jų įvertinimo bei yra bendros procedūros, kaip galima tapti apylinkės teismo teisėjais. Prašau pritarti mano teikiamam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Jūs pateikėte savo įstatymo projektą. Jūsų nori paklausti 7 kolegos. Pirmasis klausia S. Šedbaras. Prašau, kolega.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, ši norma, kurią jūs norite išbraukti, galioja dar tik antrus metus ir yra susijusi su Prokuratūros įstatymo pakeitimais, kai prireikus įvedama ne tik generalinio prokuroro, bet ir pavaduotojo tam tikra rotacija. Dėl Konstitucinio Teismo aš norėčiau pasakyti, kad būtent Konstitucinis Teismas yra pasakęs, kad prokuratūra yra sudedamoji teismo valdžios dalis. Kaip jums atrodo, ar šiuo atveju ši garantija, kuri garantuoja generaliniam prokurorui ir jo pavaduotojams, kurie, be abejo, reikia preziumuoti, yra aukšto lygio ir patyrę teisininkai?.. Ar nepablogės galimybė pasitelkti kvalifikuotus specialistus į generalinio prokuroro ir jo pavaduotojų pareigybes? Jeigu susiaurėja galimybė tęsti karjerą, tada žmogus galvos, ar man eiti čia, kokia prasmė. Ar jums neatrodo, kad čia bus blogiau?
V. GAILIUS (LSF). Ačiū už klausimą. Mano nuomone, šiandieninis Teismų įstatymas neužkerta kelio nei generaliniam prokurorui, nei generalinio prokuroro pavaduotojui, kaip ir kitiems prokurorams, tapti tiek bendros kompetencijos, tiek kitų teismų teisėjais.
PIRMININKAS. Klausia K. Kuzminskas. Ruošiasi V. A. Matulevičius. Prašau, kolega.
K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, gal ir teisingai, reikia tam tikro pasirengimo eiti tam tikras pareigas, kaip ir sveikatos sistemoje. Tačiau ar praktikoje buvo daug tokių atvejų, ar ne, kad prokurorai ėjo per tuos dvejus metus, kiek maždaug buvo, gal galėtumėte pasakyti? Ačiū.
V. GAILIUS (LSF). Ačiū už klausimą. Praktikoje nebuvo. Ankstesnis Teismų įstatymas iki 2006 m. numatė galimybę tam tikros prokuratūros prokurorams tapti tam tikro teismo teisėjais. Ta praktika buvo gana dažna, išeidavo prokurorai, padirbdavo teisėjais, grįždavo. Šiandien galiu pasakyti keletą vyriausiųjų prokurorų, kurie, padirbę teisėjais, grįžo dirbti į prokuratūrą ir jų kvalifikacija tikrai pakilo. Asmeniškai pažįstu keletą prokurorų. Ankstesnis Teismų įstatymas sudarė galimybę ir šiandieninis neeliminuoja galimybės prokurorams tapti teisėjais.
PIRMININKAS. Klausia kolega V. A. Matulevičius. Ruošiasi A. Stancikienė. Prašau.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis pranešėjau, ar jūs nemanote (aš čia), kad reikėtų naikinti ir kitas prokurorų privilegijas? Tarkim, už administracinius teisės pažeidimus, pavyzdžiui, jeigu prokuroras pakliūva išgėręs arba įsivelia į kokį skandalą, kaip dabar atsitiko su vienu prokuroru savaitgalį, jie netraukiami atsakomybėn už administracinius teisės pažeidimus, tai tiesiog svarsto saviškiai. Apskritai kaip jūs, kaip žmogus, daug metų išdirbęs teisėsaugoje, žvelgiate į absoliučią prokuratūros autonomiją ir jos neatskaitomybę nei politikams, nei visuomenei? Ačiū.
V. GAILIUS (LSF). Ačiū už klausimą. Visų pirma, šis įstatymo projektas nėra kokių nors privilegijų šalinimas, ypatingų privilegijų, buvo suteikta išskirtinė teisė tik dviem prokurorams sistemoje tapti teisėjais. O jūsų išsakytos nuomonės, manau, yra kitų teisės aktų projektų šaltinis. Ačiū už pasiūlymą, juo pasinaudosiu.
PIRMININKAS. Klausia A. Stancikienė. Ruošiasi kolega M. Zasčiurinskas.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Gerbiamasis kolega, net Seimo nariai, netekę Seimo nario mandato, pretenduodami tapti valstybės tarnautoju, kad ir eiliniu, privalo Valstybės tarnybos įstatymo numatyta tvarka laikyti visus egzaminus, t. y. be jokių privilegijų pretenduoti ir konkuruoti su kitais, kandidatuojančiais į tas pareigas. Ar nemanote, kad tokių kažkokių išimčių sudarymas, kad be egzamino generalinis prokuroras ir pavaduotojas iš karto gali pretenduoti į bet kokias prokuroro pareigas, tai iš esmės yra lyg ir baimė, lyg ir įrodymas, kad jie yra nekompetentingi, kad jie turbūt neišlaikys egzamino. Tai yra išimčių darymas. Ar nemanote, kad iš tikrųjų valstybei reikia tų išimčių vieną kartą atsisakyti? Ir tuo labiau kad generalinis prokuroras turi puikiai žinoti visus įstatymus ir į prokuroro pareigas kandidatuojant jam tikrai egzaminas neturėtų būti baisus. Ar nemanote, kad reikėtų braukti ne tik teisėjo, bet ir prokuroro, apskritai tą privilegiją, jūs sakote, ne privilegiją, bet apskritai tą išimtį panaikinti?
V. GAILIUS (LSF). Ačiū už klausimą. Aš manau, kad šiandieninis Teismų įstatymas numato galimybę po žinių patikrinimo, kaip jau ir minėjau, tapti teisėjais. O Generalinės prokuratūros vadovai – tai ne tie prokurorai, kurie palaiko valstybinį kaltinimą, kurie gina viešąjį interesą, kurie organizuoja ir vadovauja ikiteisminiam tyrimui, tai daugiau administracinius sprendimus priimantys pareigūnai. Mano nuomone, per tam tikrą laikotarpį jų teisinė kvalifikacija taikyti baudžiamąjį įstatymą ar Civilinio kodekso įstatymą… kažkiek prarandama kvalifikacija, todėl žinių patikrinimas bendra tvarka, kaip ir kitiems prokurorams, manau, yra reikalingas.
PIRMININKAS. Kviečiu M. Zasčiurinską. Ruošiasi R. Markauskas.
V. GAILIUS (LSF). Atsiprašau. O dėl antros jūsų klausimo dalies.
PIRMININKAS. Papildykite, pranešėjau.
V. GAILIUS (LSF). Aš palaikau jūsų nuomonę, kad taip, reikia.
PIRMININKAS. Kolega Mečislovas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, kai sudaromos Seime laikinosios komisijos, tai laikinosios komisijos… Pavyzdžiui, paskutinis atvejis, laikinojoje komisijoje mes paprašėme generalinio prokuroro, kad laikinajai komisijai būtų leista susipažinti su tam tikra informacija. Prokurorai mums atrašė, kad draudžiama skelbti. Kai kalbi darbo tvarka su teisėjais, teisėjai aiškiai skiria šias dvi sąvokas, t. y. sąvoka „susipažinti“ yra netolygi sąvokai „skelbti“. Tai mano klausimas yra toks. Sakykite, kurioje tarnyboje, jūsų nuomone, reikia aukštesnės kvalifikacijos, ar teisme, ar teisėju būti, ar generaliniu prokuroru?
V. GAILIUS (LSF). Ačiū už klausimą, kolega. Aš manau, kad kvalifikacijos visur reikia, o jūsų minėta situacija aptariama dviem teisės aktais, tai yra Baudžiamojo proceso kodekso 177 straipsnis dėl galimybės skelbti ikiteisminio tyrimo duomenis ir Generalinės prokuratūros vidaus taisyklės. Jūsų minėtu atveju, mano subjektyvia nuomone, buvo vadovaujamasi patogesniu teisės aktu.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu R. Markauską. Ruošiasi kolega V. Kamblevičius.
R. MARKAUSKAS (DPF). Ačiū. Mano klausimas buvo panašus kaip Seimo nario gerbiamojo K. Kuzminsko, aš išgirdau atsakymą. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju, Raimundai. Ir V. Kamblevičius. Prašom, kolega.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, iš tikrųjų gal jūsų čia mintis yra gera, bet yra tokių momentų, kai dirba sąžiningai, padoriai prokuroras ar jo pavaduotojai, tai gal reikia numatyti kokį nors jų darbo stažą, nepriekaištingą darbą, gal jie galėtų dirbti, o tie, kurie padarė tam tikrus nusižengimus, negalėtų? Ar čia jau visiems kaip kirviu įkirsta?
V. GAILIUS (LSF). Ačiū už labai prasmingą klausimą. Aš pristatydamas minėjau apie tai, kad iki 2006 m. Teismų įstatyme buvo numatyta sąžiningiems, kompetentingiems prokurorams galimybė tęsti karjerą dirbant teismuose. Tai jūsų mintis man priimtina, tačiau vienaip ar kitaip šitą sritį turi reguliuoti Teismų įstatymas. Tokia iniciatyva turėtų būti įgyvendinama Teismų įstatymo pataisomis, kad ir sugrįžtant į 2006 m. Pataisa buvo dėl europinės direktyvos perkėlimo, buvo panaikinta šita Teismų įstatymo nuostata.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, dėkoju pranešėjui, jūs atsakėte į visus septynis klausimus, jūs galit grįžti į savo vietą.
Turime vieną – už ir vieną – prieš. Nuomonė už – A. Stancikienė. Prašom, kolege.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Be abejonės, aš esu už šitą įstatymą, tik aš manau, kad jį reikėtų dar iš viso griežtinti, ne tik griežtinti, bet pasiūlyti iš tikrųjų išbraukti bet kokias galimybes net ir prokuroru tapti be egzamino. Iš tikrųjų matome, kad prokuratūra yra visiškai susikompromitavusi, ir tą lėmė, be abejonės, netinkamas vadovavimas prokuratūrai ir pertvarkos, kurios yra vykdomos. Mes matome, kad prokuratūra metų metais tiria bylas, nesugeba jų ištirti tol, kol sueina senaties terminai. Mes matome, kad katastrofiškai mažas ir baisiais tempais mažėjantis teismui perduotų bylų skaičius. Aš manau, kad iš tikrųjų už tai prokuratūros vadovus dar palepinti, suteikiant galimybę jiems be egzaminų, be jokio kvalifikacijos patikrinimo eiti kad ir į žemesnes prokuroro pareigas, tai manau, kad yra tikrai nepelnytas. Iš tikrųjų manau, kad reikėtų tiesiog po pateikimo svarstymo stadijoje siūlyti išbraukti tą privilegiją, tą 5 punktą iš viso. Šiaip, be abejonės, aš esu dėkinga V. Gailiui, kad pateikė šitą įstatymo projektą, nes prokuratūra tikrai be jokių, be jokios kritikos. Akivaizdžiai matome, kad sėdi sau ramiai, žino, kad visais atvejais po darbo neliks bedarbiai, todėl visiškai nesuka sau galvos. Tai manau, kad vadovai visų pirma turi tikrai rūpintis, kad jų kvalifikacija mus visus tenkintų, ypač Seimo narius, o ne tai, kad neatlaiko jokios kritikos. Tikrai siūlau balsuoti už.
PIRMININKAS. Nuomonė prieš – S. Šedbaras. Prašom, kolega.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Tie argumentai, kurie buvo pranešėjo išsakyti ir kurie dabar už pasakyti, yra ne tokie, dėl kurių būtų galima balsuoti už. Štai kodėl. Kaip minėjau, ši nuostata galioja antri metai, iš esmės vieni metai su keletu mėnesių. Dėl ko ji atsirado? Todėl, kad buvo stipriai pakeisti reikalavimai kandidatams į prokurorus, į bet kokius prokurorus, įvestas mokslo cenzas – bakalauras plius magistras, ko anksčiau nebuvo. Egzaminų programa ir visa laikymo tvarka yra tokia pati kaip teisėjų. Be to, jeigu kalbėtume apie tam tikrų kategorijų asmenų galimybę dirbti teisėjo darbą be atrankos, be egzaminų, tai lygiai taip pat yra numatyta Konstitucinio Teismo buvusiems teisėjams, buvusiems Aukščiausiojo Teismo teisėjams, taip pat turintiems teisės daktaro laipsnį. Taigi ši norma skirta tam, kad būtų sudarytos sąlygos žmonėms, kurie galėtų dirbti generalinio prokuroro, pavaduotojų darbą. Iš tiesų, kaip kalbėjo kolegė A. Stancikienė, kad ateitų žmonės išmanantys, kompetentingi, nebijotų dėl savo karjeros, o ne šiaip sau padirbėti keletą metų. Tai jiems turi būti atitinkamos ir perspektyvos, garantijos, kur tie žmonės dirbs, kai jie savo tą kadenciją, numatytą įstatyme, atliks. Tokiais sumetimais vadovaujantis, šita norma buvo priimta ir kolegos Seimo nariai už ją balsavo.
PIRMININKAS. Dėkoju už išsakytas nuomones. Kolegos, pasiruoškite balsuoti. Balsuokime. Kas už pateiktą projektą, balsuoja už, kas prieš – prieš, kas turi kitą nuomonę, susilaiko.
Balsavo 79 Seimo nariai. Už – 62, prieš – 2, susilaikė 15. Po pateikimo pritarta. Kolegos, pagrindiniu komitetu siūlomas Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomų nėra. Galime pritarti? Ačiū. Siūloma svarstyti šių metų birželio 18 d. Dėkoju.

15.20 val.
Vietos savivaldos įstatymo 33 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-442 (pateikimas)

Kitas mūsų darbotvarkės klausimas 2-5 – Vietos savivaldos įstatymo 33 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-442. Pranešėjas – A. Strelčiūnas. Prašom, kolega.
A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Gerbiamasis Seimo Pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, teikiu įstatymo pataisą – Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo 33 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą.
Šiuo metu ne visose Lietuvos savivaldybėse yra išrinkti seniūnaičiai, todėl nevisiškai įgyvendinamos gyvenamosios vietos bendruomenės teisės ir galimybės atstovauti savo interesams seniūnijose ir savivaldybės institucijose. Neįgyvendinama dar viena įstatymo pataisa – seniūnaičio teisė dalyvauti savivaldybės tarybos ir komitetų posėdžiuose, kuriuose svarstomi seniūnaitijai aktualūs klausimai. Nenumatant seniūnaičiui su jo, kaip seniūnaičio, tiesiogine veikla susijusių kanceliarinių, pašto, telefono ryšio, transporto išlaidų apmokėjimo, seniūnaičiai ne visada gali dalyvauti posėdžiuose ir atstovauti savo gyventojų interesams. Šiuo metu numatyta dvejų metų seniūnaičio kadencija yra per trumpa. Seniūnaičiai negali tinkamai įsitraukti į savivaldos veiklą, o dažna jų kaita neužtikrina tęstinumo darbų, kurie susiję su jų tiesioginėmis pareigomis – gyventojų skatinimu prižiūrėti ir tvarkyti gyvenamąją aplinką, susijusią su vietos bendruomene.
PIRMININKAS. Dėkui, kolega. Aš suprantu, jūs jau pateikėte savo įstatymo projektą. Jūsų nori paklausti net dešimt kolegų. Pirmoji sąraše, atsiprašau, yra kolegė R. Baškienė. Ruošiasi M. Bastys.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Išties kelčiau abejonę, ar reiktų ilginti iki ketverių metų, nes manau, kad kaita, ypač dabartiniu laikotarpiu, būtų tikslinga ir pakaktų dvejų metų. O klausti iš esmės norėčiau dėl ko? Kodėl jūs nesiūlote apmokėti už tam tikras išlaidas ne tik seniūnaičiams, bet ir kaimo bendruomenių pirmininkams, kurie dirba ne mažiau, o gal net ir daugiau? Ir jie taip pat patiria atitinkamai daug išlaidų.
A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Galiu pasakyti, kad Vietos savivaldos įstatyme dabar kalbama tik apie seniūnaičius, apie bendruomenes nėra. O seniūnaičių, kaip dabar kalbėjau su kai kuriais merais, dalis yra kaip tik ir bendruomenių pirmininkai. Prieš dvi savaites buvo susitikimas su bendruomenių atstovais. Jie labai palaiko šį projektą, nes dalis ir užima tas pareigas.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu M. Bastį. Ruošiasi L. Talmontas. Prašom, kolega.
M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Dėl kadencijos, be abejo, galima diskutuoti, ar dveji, ar ketveri metai, dėl to aš nematau didelės problemos. Dėl finansavimo, be abejo, yra užkraunama prievolė savivaldybėms. Šiandien mes visi puikiai suprantame, kad ne visos savivaldybės, tiksliau, absoliuti dauguma savivaldybių, neturi tokių lėšų arba nėra numačiusios… ir ar ateityje bus lengva numatyti lėšas būtent tokiai veiklai. Prieš tai ir kolegė klausė. Be abejo, mes negalime priešinti dviejų visuomenine veikla užsiimančių organizacijų – bendruomenių ir seniūnaičių. Iš tiesų nemažoje savivaldybių dalyje tos veiklos paprastai nėra… kaip jūs teigiate, kad labai dažnai pasitaiko, kad ir seniūnaitis, ir bendruomenės pirmininkas yra atskirai veikiantys dariniai. Šia prasme jeigu jau svarstome tokį dalyką, reikėtų sujungti abi grupes – tiek bendruomenes, tiek seniūnaičius. Kaip jūs manote šiuo klausimu? Dėkoju.
A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Galiu pasakyti, kad dabar iš esmės keičiasi ir bendruomenių, ir seniūnaičių situacija, ir galiu pasakyti, kad didžioji dalis… Žinoma, atitikti negali šimtu procentų, nes, pavyzdžiui, dabar yra išrinkta 3 tūkst. seniūnaičių, o bendruomenių užregistruota yra 1800, tai tas skaičius niekada neatitiks. Bet galiu pasakyti, kad įstatymas įsigaliotų nuo 2014 m. sausio 1 d., tai tada bendruomenių atstovai galėtų dalyvauti ir užimti tų seniūnaičių vietas. Jie taip ir ruošiasi, didžioji dalis. Ta situacija iš esmės pasikeistų nuo 2014 m. Pavyzdžiui, jūs žinote, kad dabar svarstomos įstatymo pataisos dėl strateginių planų sudarymo ir ten yra numatyta, kad bus derinama su seniūnaičiais. Galvočiau, kad čia būtų vienas iš kompromisinių variantų – dabar leisti gauti nors mažas išlaidas. Dar galiu pasakyti, kad, pavyzdžiui, po įstatymo priėmimo seniūnaitijų skaičius gali gerokai sumažėti. Sumos tikrai yra nedidelės. Aš suskaičiavau, kaip pavyzdį galiu paminėti – Vilniaus mieste tai būtų per metus apie 10 tūkst. Tai tikrai nedidelės sumos, o čia būtų pirmasis paskatinimas tų pačių bendruomenių ir seniūnaičių.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Klausia L. Talmontas. Ruošiasi M. Zasčiurinskas.
L. TALMONT (LLRAF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, dėl ketverių metų kadencijos. Tai yra labai geras dalykas, nes žmogus, atėjęs dirbti, per dvejus metus nieko negali daug padaryti, bet man kyla klausimas dėl finansavimo. Jeigu pažiūrėtume, kiekviena savivaldybė turi skirtingai seniūnaičių. Pavyzdžiui, Šalčininkų rajonas turi daugiau kaip šimtą seniūnaičių. Jeigu kiekvienam apmokėtų, čia irgi neblogas dalykas, vis dėlto reikalingos lėšos. Susidarys nemaža suma. Vilniuje, sakėte, 10 tūkst., aš galvoju, kad Šalčininkų rajone gali susidaryti didesnė suma. Jūs neturite skaičiavimų, kiek iš viso Lietuvai reikės papildomai lėšų, kad šiems žmonėms, kurie yra seniūnaičiai, būtų apmokėta?
A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Jeigu mes kalbėtume pagal esamą faktą, kaip yra dabar, tai galėtų būti skaičiuojama visai Lietuvai apie 300 tūkst. Bet galiu paminėti, kad įstatymo projekte yra numatoma, kad tarybos pačios sprendžia. Jos nuspręs, kiek mokėti. Arba jos gali visai nemokėti. Kai kurios savivaldybės jau dabar nusprendė nemokamai skirti seniūnaičiams telefonus. Tai galiu pasakyti, kad tikrai nėra tos sumos didelės. Ir čia atsiranda, dar papildomai kartoju, taryboms galimybė seniūnaičių skaičių mažinti.
PIRMININKAS. Klausia M. Zasčiurinskas. Ruošiasi kolega G. Mikolaitis.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis kolega, mano klausimas toks: sakykite, ši idėja toliau stiprinti tokia forma seniūnaičių instituciją yra sukurta dabartinės daugumos ar jūs perėmėte šią idėją iš anksčiau? Ir mano klausimas toks: prašom pasakyti, ar jūsų šis siūlymas yra mažas žingsnelis į kažkokį tolimesnį strateginį žingsnį, ar yra tik vykdymas to, kuris kažką sugalvojo? Aš nesuprantu, ar čia vienkartinis, ar yra proceso pradžia?
A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Ne, aš galiu pasakyti, kad nėra susiję su kažkokiu… Čia yra senesnis laikotarpis. Tai buvo prieš aštuonerius metus, kai tik atsirado pirmieji seniūnaičiai. Čia yra kaip kompromisinis variantas, nes jūs žinote, kad seniūnus priimant į pareigas iš septynių komisijos narių turi dalyvauti ne mažiau kaip trys. Suprantate, tiesiog čia yra tęstinumas. Aš taip įsivaizduoju: jeigu, pavyzdžiui, ateityje mes svarstytume galimybę dėl tiesioginių seniūnų rinkimų, tada mes tos institucijos atsisakytume. O dabar čia mes skatinam pačias bendruomenes.
PIRMININKAS. Klausia kolega G. Mikolaitis. Ruošiasi kolega A. Nesteckis. Prašom, kolega.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, aš manau, kad vieną visuomeninę organizaciją išskirti iš kitų nėra labai tikslinga, nelabai gražu. Bet aš noriu jums užduoti kitą klausimą. Jūs pats minėjote, kad dauguma seniūnaičių yra bendruomenių pirmininkai. Kaip jūs manote, ar per mažai žmonių, ar per daug kėdžių, kad vienas žmogus užima dvi kėdes? Mano galva, jeigu yra kėdė, tai turi ir vienas žmogus sėdėti ant kėdės, o ne vienas ant dviejų. Gal reikia patraukti vieną kėdę į šoną, kaip jūs manote?
A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Supratau. Pagal viską dabar bendruomenę gali sudaryti trys žmonės, pagal įstatymą, ne mažiau kaip trys. Pagal Vietos savivaldos įstatymą būtinai turi vykti seniūnaičių rinkimai. Tame procese dalyvauja žymiai daugiau žmonių, pavyzdžiui, nuo 150 ir daugiau. Aš galvoju, kad čia kaip tik yra demokratijos būdas, kad būtų orientuojamasi, kad visų visuomeninių organizacijų atstovai konkurso būdu gali pretenduoti užimti seniūnaičio vietą. Galvoju, kad seniūnaitis šiandien yra kaip bendruomenės lyderis.
PIRMININKAS. Dėkui, kolega. Kviečiu kolegą A. Nesteckį. Jeigu dar užteks laiko, ruošiasi S. Jovaiša.
A. NESTECKIS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, klausantis jūsų iš tribūnos… Jūs pradedate nebeskirti bendruomenių pirmininkų, visuomeninių organizacijų, visuomeninės iniciatyvos, seniūnaičių. Ar jūs nemanote, kad iš tikrųjų tas skatinimas, rėmimas seniūnaičio iniciatyvos, o ji kilo kaip visuomeninė iniciatyva, ar neišeis taip, kad mes vėl mokam, vėl steigiam pareigybes ir vėl pasidarome funkcionieriai, kurie nori juda, nori nejuda, neturi lėšų – nevažiuoja… Manyčiau, kad ta jūsų iniciatyva buvo visuomeninė veikla, ir ji, kad ir kaip būtų, tuo turėtų remtis. Manyčiau, kad didžioji jos veikla ir pagalba yra vietos savivaldoje, yra toje bendruomenėje, kuri ir gyvena, neišeinant iš jos teritorijos ir neužimant kitų tarybos narių funkcijų, kurias plėtoja savivaldybės. Manyčiau, kad tai yra tikrai pagalba. Ar nemanote, kad jūs, maišydami visus ir dar įsteigdami, ir apmokėdami, mažinat bendruomenės iniciatyvą?
A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Ne. Aš negaliu pasakyti, kad čia yra maišymas. Sąvokas aš labai gerai suprantu – kas yra bendruomenė. Ji gali registruotis kaip asociacija, ir seniūnaičiai gali būti aktyvūs bendruomenės nariai. Čia viena iš tokių formų. Aš galvoju, kad čia yra pačios bendruomenės skatinimas, jos suaktyvinimas, nes dabartinė situacija yra tokia, kad daugelyje bendruomenių neišrenkami seniūnaičiai, kai kur yra pavyzdžių, kad pusė neišrinktų. Ir išeina Vietos savivaldos įstatymas… Jeigu mes jį jau pradėjome įgyvendinti, tai reikia įgyvendinti iki galo. Aš manau, kad mes tikrai gausime žymiai geresnius rezultatus. Dabar kalbame apie gyvenamųjų namų renovaciją, tai seniūnaičiai, kaip aktyvūs bendruomenės nariai, galėtų prie to prisidėti. Aš galvoju, kad mes kaip tik turėtume palaikyti tą idėją.
PIRMININKAS. Ir paskutinysis klausimą užduos S. Jovaiša. Prašom, kolega.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, klausausi kolegų ir man tikrai kyla klausimas, į kurį paprašysiu atsakyti jūsų. Kodėl taip ignoruojamos žemutinės atstovavimo žmonėms grandys – seniūnaičiai? Kada atsitinka kokia bėda ar rinkimai, kai būtina organizuoti žmones, tai jų pagalba labai reikalinga, iš jų reikalauja, bet jokio papildomo stimulo mes jiems nesuteikiame. Man tikrai labai keista. Gal jūs turite atsakymą į tokį mano matymą?
A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Mano nuomonė būtų tokia, kad čia mums yra suteikta galimybė tiesiog suaktyvinti žmones, kad jie galėtų vykdyti kontrolės funkciją, pavyzdžiui, atliekamą savivaldybėje. Dabar savivaldybėje nėra kontrolės, o čia mes suteiktume tas galimybes. Aš manau, kad pirmiausia mes turime pradėti nuo pamato. Seniūnaičiai yra pačios bendruomenės pamatas. Manau, kad tikrai reikėtų palaikyti tą idėją.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Jūs atsakėte į tuos klausimus, kuriuos mums leido laiko limitas. Kitų kolegų aš atsiprašau, gal galėsite užduoti svarstymo metu arba svarstymo komitetuose metu. Mes vadovaujamės laiko limitais. Dėl vedimo tvarkos – kolegė A. Stancikienė. Prašom.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Aš tiesiog atkreipiu dėmesį ir noriu paklausti, kaip čia toliau bus: ar mes nebekreipsime dėmesio į Seimo statuto 139 straipsnio 2 dalį, kuri sako, kad jeigu per pastaruosius šešis mėnesius analogiškas projektas buvo atmestas, o analogiškas projektas, ką pastebi Seimo Teisės departamentas, atmestas 2013 m. kovo 26 d., Nr. XIIP-257, tai tada šešis mėnesius negalima priimti pakartotinai svarstyti. Aš noriu pasakyti, kad lygiai tą patį padarėme su Miškų įstatymu, dabar čia, tai gal tiesiog visais atvejais galime nesivadovauti ir registruoti?..
PIRMININKAS. Mieloji kolege, Teisės departamento išvada konstatuoja, kad projektas panašus, bet nėra identiškas. Siūlyčiau vadovautis šia objektyvia suformuota nuomone ir balsuoti po atitinkamų pasisakymų. Mes turime nuomonių už ir prieš. Nuomonė už – kolega V. Bukauskas. Prašom, kolega.
V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad pataisų rengėjas išsamiai atsakė jums į pateiktus klausimus. Man susidaro įspūdis, kad, kolegos, esate nelabai deramai įsigilinę į Vietos savivaldos įstatymą. Visuomeniniais pagrindais išrinkti seniūnaičiai atiduoda tam tikrą laiko dalį, savo asmeninėmis lėšomis turi vykti į seniūnų sueigas, dalyvauti pasitarimuose, atvykti iš teritorinės vietovės į seniūnijos centrą, iš tiesų yra patiriami tam tikri kaštai, tuo labiau kad tarybos šiandien ir norėtų suteikti atskirą biudžeto eilutę, bet jiems neleidžia įstatymas. Būtent įstatyme yra spraga ir dėl to kolega iš tiesų aiškiai jums atsakė. Galbūt tos tarybos ir nenumatys šitų lėšų ir susitars su seniūnaičiais, kad jie ir toliau dirba… tęstinumą, bet paskatinti ir tam tikrą dalį lėšų už kurą, už telefoną sumokėti mes turime leisti. Taip mes skatinsime stiprėjimą bendruomenių, taip mes suteiksime didesnį pasitikėjimą vietos savivalda, tuo labiau seniūnijose. Aš kviečiu pritarti po pateikimo, o po to komitetuose mes pasižiūrėsime ir aiškiai apibrėšime nuostatas, liečiančias visuomeninių seniūnaičių darbą. Ačiū.
PIRMININKAS. Nuomonė prieš – kolega B. Bradauskas. Prašau, kolega.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Visų pirma jeigu jau visuomeninėms institucijoms ir organizacijoms darome precedentą ir mokame algas arba dar kažką, tai tada visoms reikia mokėti. Kodėl išskiriam seniūnaičius? Sakykime, yra kaimo bendruomenių, yra dar kitokių organizacijų, atrodo, Algimantas jų priskaičiavo 700. Jeigu visiems, tai visiems. Tik neaišku, kur turime pinigų spausdinimo mašiną, kas ją yra pasistatęs, kad galėtų visas tas išlaidas kompensuoti. Tai vienas dalykas.
Antras dalykas. Labai abejoju iš viso tos institucijos būtinumu ir reikalingumu, tarpusavyje dubliuojamos funkcijos. Bendruomenių pirmininkai ir seniūnaičiai, kaip sakant, dviese pjauna tą patį gaidį. Reikia to ar nereikia, aš nežinau. Kažkada mes čia diskutavome, diskutavome ir, aš manau, priėmėme neteisingą sprendimą įvesdami tą instituciją, todėl reikėtų taisyti klaidas ir palikti bendruomenei tvarkytis pačiai, kad būtų bendruomenių pirmininkai atsakingi už tai, ką jie dabar ir daro. Todėl aš tikrai esu prieš, juo labiau dar ketverius metus, jeigu jis nedirba ir ketverius metus tu jo nepajudinsi, jis sėdės kaip karaliukas, na, žinote, to jau tikrai per daug.
PIRMININKAS. Nuomonių skirtumus spręsime demokratiškai balsuodami. Pasiruoškite balsuoti, kolegos. Kas už pateiktą projektą, balsuoja už, kas prieš – prieš, turėdami kitą nuomonę, susilaikote. Prašau, kolegos.
Balsavo 90 Seimo narių. Už – 50, prieš – 14, susilaikė 26. Po pateikimo pritarta.
Pagrindiniu komitetu siūlomas Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Pritarkime. Papildomo lyg nėra, bet aš matau kolegą A. Salamakiną. Prašau, kolega.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Aš įsivaizduoju, kad tai vis tiek susiję su biudžeto lėšomis, todėl labai prašyčiau Vyriausybės išvados, nes etatai ir visa kita.
PIRMININKAS. Matau B. Bradauską prie to paties mikrofono. Ar jūs sutinkate, kolega?
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, aš manau, kad čia yra susiję su pinigais, ir gana nemažais, todėl Biudžeto ir finansų komitetas galėtų būti ir pagrindinis. Bet jeigu jau nusprendėte, kad Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, Biudžeto ir finansų komitetas bent papildomas tikrai turi būti.
PIRMININKAS. Kolega, supratome, kur pinigai. Ačiū už užuominą. Papildomu siūlysime Biudžeto ir finansų komitetą. Siūloma svarstyti šių metų gegužės 23 d. (Balsai salėje) Taip pat paprašome Vyriausybės išvados. Ačiū.

15.41 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 17215, 187, 1921 ir 198 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-3916, Baudžiamojo kodekso 286 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-3917 (pateikimas)

Kolegos, kitas mūsų darbotvarkės klausimas, tiksliau, du, svarstysime bloką 2-6a ir 2-6b – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 17215, 187, 1921 ir 198 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-3916 ir Baudžiamojo kodekso 286 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-3917. Aš kviečiu vidaus reikalų viceministrą Ž. Pacevičių pateikti klausimą. Prašau.
Ž. PACEVIČIUS. Laba diena, gerbiamasis pirmininke, laba diena, gerbiamieji Seimo nariai. Projektų parengimą paskatino didelis administracinių teisės pažeidimų ir nusikaltimų, kuriais priešinamasi pareigūnams, kliudoma jiems atlikti pareigas arba atsisakoma vykdyti jų teisėtus nurodymus, skaičius. Per 2012 m. administracinių pažeidimų pasipriešinimo valstybės tarnautojams atveju užregistruota 4618, iš jų policijos pareigūnams – 983. 2011 m. atitinkamai 4936 ir 1091, o nusikalstamų veikų pagal Baudžiamojo kodekso 286 straipsnį pasipriešinimo valstybės tarnautojams atveju 2012 m. užregistruota 444, iš jų policijos pareigūnams – 211 ir 2011 m. atitinkamai 374 ir policijos pareigūnų atžvilgiu – 217.
Projekto tikslai: griežtinti administracinę ir baudžiamąją atsakomybę, užtikrinant Administracinių teisės pažeidimų kodekso 17215, 187, 1921 ir 198 straipsnių ir Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso 286 straipsnio normų veiksmingumą, siekiant bausmių adekvatumo teisės pažeidimų sunkumui ir stiprinant minėtų veikų prevenciją, išspręsti teisės taikymo problemas.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Jūsų, gerbiamasis pranešėjau, nori paklausti šeši Seimo nariai. Pirmasis sąraše kolega A. Dumbrava. Ruošiasi K. Kuzminskas. Prašau.
A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Gerbiamasis viceministre, baudos už pasipriešinimą, už kitus veiksmus policijos pareigūnams visur lygiai dvigubai padidinamos, ar ne, pagal įstatymo projektą? Kodėl lygiai du kartus, o ne tris kartus arba ne kokios kitos sumos parinktos? Jūs manot, kad tai bus veiksmingiausia priemonė, ar ne? Ačiū.
Ž. PACEVIČIUS. Pirmiausia už pasipriešinimą policijos pareigūnui mes siūlome išvis atsisakyti administracinės atsakomybės ir taikyti baudžiamąją atsakomybę. O baudos, panašiai, iš esmės yra pasiūlymas baudas taikyti dvigubai didesnes.
PIRMININKAS. K. Kuzminskas. Kitas klausiantysis bus M. Bastys. Prašau, kolega.
K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis viceministre, manau, kad laiku ir teisingai yra priimamos šios nuobaudos, nes mes matome, kaip iš policininkų faktiškai tyčiojasi kai kurie chuliganai ar net tie patys vairuotojai plėšo uniformas ir t. t. Todėl teisingai, galbūt net didesnes baudas reikėtų paskirti. Tačiau aš susirūpinęs dėl policijos rėmėjų teisėtų nurodymų ir reikalavimų nevykdymo, kibimo, kitokio elgesio ir t. t. Ar tas policijos rėmėjas yra prižiūrimas policininkų, ar ne? Ar ta bauda bus skiriama nuo 300 iki 500 Lt pažeidėjui, palaiminus policijos darbuotojui, ar jis vienas galės, nes mes žinome lygį? Patys policininkai faktiškai yra neypatingo išsilavinimo lygio, o tie rėmėjai gal bus eiliniai, net nebaigę vidurinės mokyklos, ir galbūt jie tiesiog priekabiaus prie žmonių? Kas juos užtikrins?
Ž. PACEVIČIUS. Iš tikrųjų čia tiktai kartu dirbant su policijos pareigūnais, tiktai tada taikytina nuostata.
PIRMININKAS. Klausia M. Bastys. Ruošiasi V. Kamblevičius.
M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tiesų baudos turi būti atgrasančios, dėl to turbūt niekam nekyla abejonių. Be abejo, turbūt pasitaiko įvairiausių piliečių. Yra ir tokių, kurie yra socialiai remtini, ir tokias baudas, kurios yra dabar nustatomos, ko gero, ne visi galės sumokėti. Bet šiuo atveju turbūt tam principui reikia pritarti, kad pirmiausia bauda turi būti tokia, kad atgrasytų piliečius nuo noro nepaklusti policijos pareigūnams. Čia turbūt dėl to niekam nekyla abejonių. Bet dėl statistinių duomenų. Čia yra rašoma, kad 2010 m., palyginti su 2011 m., akivaizdžiai tokių pasipriešinimo, nepaklusnumo atvejų augo, didėjo, tačiau aiškinamajame rašte jūs nieko nenurodote, nors pateikdami jau tai minėjote. Pavyzdys. 2012 m. tų pasipriešinimo atvejų, kurie atitinka administracinės tvarkos pažeidimus, sumažėjo, lyginant su 2011 m. Sakykite, dėl kokių priežasčių taip įvyko? Dėkoju.
Ž. PACEVIČIUS. Iš tikrųjų tie duomenys pristatomajame rašte buvo šiek tiek pasenę, nes įstatymo projektas seniai pateiktas. Šiandieną paprašyta tuos duomenis atnaujinti. Pateikiau paskutinius duomenis. Aišku, priežastys būna įvairios. Gal mažiau sulaikymų ar mažiau kontaktų su pažeidėjais, bet, kita vertus, bet kuriuo atveju mes vis tiek matome statistiką, tokių pažeidimų yra padaugėję. Vienais metais sumažėjo, bet jų iš principo padaugėjo.
PIRMININKAS. Kolega V. Kamblevičius. Ruošiasi M. Zasčiurinskas.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, aišku, aš suprantu, kad šie nusikaltimai yra perkvalifikuojami iš nesunkaus nusikaltimo į apysunkį, bet man neaišku, kodėl tos baudos du kartus?.. Jos gali būti penkis, šešis ar net dešimt kartų… Kas nustatė, kad konkrečiai du kartus?
Ž. PACEVIČIUS. Aš jau iš esmės atsakiau į tą klausimą. Tai yra toks Vyriausybės ar ministerijos siūlymas. Be jokios abejonės, paskui komitetuose bus galima svarstyti. Čia yra toks pasiūlymas, tiktai kaip pasiūlymas, jis yra svarstytinas. Jis nėra kategoriškas.
PIRMININKAS. Kviečiu M. Zasčiurinską. Ruošiasi V. M. Čigriejienė.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis kolega, mano klausimas toks. Žinoma, policijos ir kitų specialiųjų tarnybų, kurios čia išvardytos, nurodymai privalo būti vykdomi. Ar ne? Dabar prašom pasakyti, šitos baudos, kurios čia yra dabar numatytos, kaip kolegos kalbėjo, jūs jas didinate du kartus. Kokia yra teismų praktika? Pavyzdžiui, nuo 300 iki 500 Lt gali skirti. Jūs dabar siūlote dukart padidinti, pavyzdžiui, iki 1000 Lt. Čia jūs pagal teismų praktiką taip darote? Teismai neskiria tokių baudų, kurios dabar čia yra numatytos? Teismų praktika – vienas klausimėlis.
Antras. Jūs minėjote, kad rėmėjas gali duoti nurodymą, jis nevykdomas, nubausti. Rėmėjas duoda nurodymą, o policijos pareigūnas stovėdamas šalia to nurodymo neduoda? Ar abu duoda ir tada yra dviguba bauda? Koks čia variantas?
Ž. PACEVIČIUS. Bauda bet kuriuo atveju nėra dviguba. Aišku, pasipriešinimas gali būti arba nurodymo nevykdymas tik konkretaus asmens. Tikrai ta bauda nėra dvigubinama, be jokios abejonės, vienam asmeniui.
O dėl praktikos. Be jokios abejonės, teismai, atsižvelgdami į visą situaciją, sprendžia, ar mažesnę baudą duoti, ar didesnę. Jeigu mes padidinsime baudas, tas mažesnis lygis bus padidėjęs. Taip, įvairiai galima praktiką taikyti.
PIRMININKAS. Klausimą užduos V. M. Čigriejienė. Prašau, kolege.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, prašau pasakyti, kiek išieškoma baudų pagal dabartinį teisinį reguliavimą? Sakykite, koks procentas maždaug ir kaip bus tada, jeigu mes dvigubai padidinsime šitas baudas? Ir kaip jūs žiūrėsite į baudos nustatymą girtam pareigūnui, jeigu jis tą atliko?
Ž. PACEVIČIUS. Nesupratau paskutinio…
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerai, nesvarbu. Atsakykite į tai.
Ž. PACEVIČIUS. Iš tikrųjų dabar tokios statistikos, kiek yra išieškoma baudų pagal šiuos straipsnius, aš tiesiog nesu pasiruošęs pasakyti. Komitetuose, jeigu reikės, mes tokią statistiką pateiksime, jeigu surinksime. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkui pranešėjui. Jūs atsakėte į visus jums pateiktus klausimus. Už ir prieš nuomonių nematau, nuomonių nėra. Gal galime bendru sutarimu? Galime? Kas norėjo balsuoti? Vis dėlto kolega V. Simulikas nori prieštarauti pats sau, taip? Prašau, kolega, jūs turite teisę.
V. SIMULIK (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Šiaip istorija rodo, kad kuo didesnė bauda, dar nereiškia, kad didesnis efektas. Manyčiau, kad reikėtų galvoti truputėlį apie prevencinius dalykus, tai yra ne apie baudos didinimą, na, tris, penkis, kolegos sakė, šešis, galime iki dešimt kartų padidinti baudą, nuo to pagarba arba pareigūno supratimas eilinio piliečio akimis nei pagerės, nei praregės, nei kas nors atsitiks. Ir klausimas, kiek tų baudų dar, nes jos bus didesnės, bus išsireikalauta? Ar mes norime pereiti nuo baudų prie sodinimų? Ir taip kalėjimai pilni.
Aš manyčiau, pradėkime nuo pradžių pradžios, tai yra nuo jaunimo ugdymo, lavinimo ir požiūrio į visas mūsų jėgos struktūras. Kai bus pagarba šitiems žmonėms ir kai šitie uniformuoti žmonės pagarbiai žiūrės į eilinius piliečius, manau, bus visiškai kiti klausimai. Šiuo atveju tikrai nepritarsiu didinti baudas du kartus, o gal ir dešimt kartų. Tikrai nepritarsiu.
PIRMININKAS. Kolega, jūsų nuomonė išgirsta, tai reiškia, kad mes turime balsuoti. Kolegos, pasiruoškite balsuoti. Kas už pateiktą abiejų projektų variantą, balsuoja už, kas prieš, – prieš, kas turi kitą nuomonę, susilaiko. Prašom, kolegos.
Balsavo 82 Seimo nariai: už – 48, prieš – 2, susilaikė 32. Pritarta.
Pagrindiniu komitetu siūlomas Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Siūloma svarstyti šių metų birželio 18 d. Galime pritarti, kolegos, šiam siūlymui? Dėkoju.

15.53 val.
Visuomenės sveikatos stebėsenos (monitoringo) įstatymo 11 straipsnio pripažinimo netekusiu galios ir 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4319, Sveikatos sistemos įstatymo 87 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4320 (pateikimas)

Kitas mūsų darbotvarkės klausimas, tiksliau, du, tai 2-7a ir 2-7b klausimai – Visuomenės sveikatos stebėsenos (monitoringo) įstatymo 11 straipsnio pripažinimo netekusiu galios ir 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4319 bei Sveikatos sistemos įstatymo 87 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4320.
Kviečiu sveikatos apsaugos viceministrą G. Černiauską. Prašau, kolega.
G. ČERNIAUSKAS. Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, turiu garbės pristatyti dviejų įstatymų pakeitimus. Jie yra susieti tarpusavyje, tai Visuomenės sveikatos stebėsenos (monitoringo) įstatymo 11 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektą ir lydimąjį Sveikatos sistemos įstatymo 87 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIP-4320.
Šiuo pakeitimu yra siekiama sumažinti administracinę naštą tais atvejais, kai veikusi norma neužtikrina sveikatos pagerėjimo, bet reikalauja šiuo atveju tam tikrų ūkio subjektų išlaidų. Yra siūloma neversti ūkio subjektų atlikti visuomenės sveikatos stebėsenos, tai, mūsų nuomone, gana efektyviai daro kitos institucijos, tiek visuomenės sveikatos, tiek ir aplinkos priežiūros institucijos. Prašytume pritarti po pateikimo šiems įstatymų projektams. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Jūsų nori paklausti penki Seimo nariai. Pirmoji – V. M. Čigriejienė. Prašau, kolege.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis viceministre, Vyriausybės 254 punkte parašyta, kad deramą dėmesį skirsite visuomenės sveikatos stebėsenai. Tai čia lyg ir toks prieštaravimas yra, kaip jūs suprantate? Dėl to, kad jūs eliminuojate ūkio subjektus, o visuomenės sveikata tai yra, jeigu teršia koks nors kiaulidžių kompleksas ar dar kas nors tokio, tai visuomenės sveikatai tai kenkia. Jūs atpalaiduojate ūkio subjektus ir nieko nesiūlote, kaip čia suprasti? Labai ačiū.
G. ČERNIAUSKAS. Ačiū už klausimą. Vėlgi šitas įstatymo projektas yra paveldėtas iš praeitos Vyriausybės, kuri siūlė įgyvendinant 2011 m. prioritetą mažinti administracinę naštą. Tai mes, gavę tą dokumentą ir ruošdamiesi pateikti, irgi vertinome, ar tikrai tas naštos mažinimas neatsilieps visuomenės sveikatai. Mūsų nuomone, ne, nes tai, ką turėjo daryti ūkio subjektai pagal šį įstatymą, tai yra nustatyti, kaip konkretų individą paveikia ar nepaveikia jų aplinkos tarša. Bet tokių galių organizacijos neturi, tai daugiau specialūs tyrimai, moksliniai tyrimai. Todėl, mūsų nuomone, tai buvo perteklinė norma, kuri sunkino gyvenimą ūkio subjektų, bet, deja, nepadėjo visuomenės sveikatai. Todėl mes manome, kad ta norma, jos atsisakymas nepakenks visuomenės sveikatai, o valstybinės institucijos sutaupys ir privačios institucijos sutaupys lėšų. Kitaip sakant, Lietuvos valstybė išloš.
PIRMININKAS. Klausia A. Sysas. Ruošiasi kolega M. Zasčiurinskas. Prašau.
A. SYSAS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis viceministre, jūs įtikinote, kad visuomenės sveikatai nepakenks. Mano klausimas būtų apie visuomenės sveikatos centrų struktūrą. Praeitoje kadencijoje buvo atsisakyta centrinės įstaigos ir padaryta dešimt teritorinių skyrių. Ką mano nauja ministerija dėl šitos struktūros, nes tai yra dešimt atskirtų kunigaikštysčių? Kaip valstybinę visuomenės sveikatos politiką bandysite įgyvendinti naujoje kadencijoje? Labai ačiū.
G. ČERNIAUSKAS. Dėkui už klausimą. Dabartinės ministerijos vadovybės nuomone, buvo padarytas skubotas, neapgalvotas sprendimas. Dabar mūsų situacija, kai nekoordinuojama visuomenės sveikata, galų gale politinė institucija, ministerija, turi dešimt regioninių padalinių, kuriuos reikia prižiūrėti, atsakyti už jų administravimą. Mes tikrai teiksime pasiūlymus, kaip koreguoti tą susidariusią situaciją.
PIRMININKAS. Klausia kolega M. Zasčiurinskas. Ruošiasi profesorius A. Dumčius. Prašau, kolega.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis kolega, jūs pasakėte, kad šitas įstatymo projektas yra praėjusios Vyriausybės paliktas kūrinys.
G. ČERNIAUSKAS. Taip.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Žinote, žala visuomenei arba, tiksliau, jo žmonėms yra didžiulė. Ūkio subjektai tą žalą daro, daro ir daro, ar būtų radijo bangos, ar būtų visokie redbuliai (gėrimai), ar būtų transporto tarša, triukšmas ir visa kita. Ir verslas rinkos sąlygomis, bent taip pasaulyje yra, gal Lietuvoje, jūs manote, kitaip yra, savo iniciatyva nieko nedarys, jeigu nebus kokios nors stebėsenos, kokių nors normatyvų. Geriausias pavyzdys buvo Kioto protokolas – mes puolėme, pasirašėme, Jungtinės Amerikos Valstijos nepasirašė. Taigi mano klausimas yra toks. Ar šitas jūsų įstatymo projektas, jūsų nuomone, atitinka mūsų Lietuvos Respublikos Vyriausybės programą, kuri yra grįsta visai kitomis vertybėmis?
G. ČERNIAUSKAS. Dėkui už klausimą. Mūsų nuomone, projektas neprieštarauja Vyriausybės programai, nes siūloma naikinti nuostatą, kuri, vienas dalykas, neveikia, antras dalykas, ji nelabai galėjo veikti arba veikė iškreiptai. Prievole tirti arba monitoringuoti pasekmes sveikatai dažnai buvo piktnaudžiaujama, užsakant tyrimą, kuris buvo palankus užsakovui. Mūsų nuomone, tokius tyrimus turi atlikti, šiandien atlieka, ateityje turi dar geriau atlikti visuomenės sveikatos institucijos, aplinkos institucijos, kurios nešališkai įvertintų. Čia buvo pasakyta, kad teršėjas ar kenkėjas pats save įvertina ir tuo džiaugiasi. Taip, įdėdavo pinigus, gaudavo tyrimą, kuris lyg ir rodydavo, kad viskas gerai, bet nuo to nei sveikatai, nei apskritai Lietuvos žmonėms naudos nebūdavo. Tiesiog tas pasiūlymas yra ne dėl priežiūros (stebėsenos) silpninimo, bet tiesiog nepasitvirtinusios priemonės panaikinimo, nes ta priemonė nepasitvirtino.
PIRMININKAS. Klausia A. Dumčius. Ruošiasi K. Starkevičius. Prašau.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamasis viceministre, koks čia ryšys pirmo įstatymo su antruoju? Pirmas – atsisakom monitoringo, vadinasi, taupom, taip? Antras – apmokam visuomenės sveikatos stebėsenos ekspertizę, vadinasi, netaupom. Kaip čia yra? Ryšys yra tarp jų ar ne?
G. ČERNIAUSKAS. Ryšys tiesioginis, nes dabartinės teisėkūros yra nustatyta nuostata, kad ta stebėsena atliekama užsakant tuos tyrimus. Aš, kaip kenkėjas, užsakau kažkokiai institucijai tyrimą, kuri įrodo, kad aš nesu kenkėjas. Todėl tie straipsniai susieti ir, mūsų nuomone, yra korektiška daryti abiejų straipsnių turinio korekcijas.
PIRMININKAS. Klausia K. Starkevičius. Prašau, kolega.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Iš tikrųjų jūs teisingai pasakėte, kad šis įstatymo projektas atitinka ir jūsų Vyriausybės programą, nes jis buvo parengtas dar praėjusios XV Vyriausybės, tačiau jūsų atsakymuose dar yra tokių abejonių. Kaip jūs, įsitikinęs, kad šis įstatymas yra tinkamas ir palengvins sąlygas verslui ar ne?
G. ČERNIAUSKAS. Dėl verslo sąlygų pagerinimo – tai vienareikšmiškai, nes prievolė sumažėja. Dėl to mes neabejojame. Mes ilgai diskutavome ministerijos vadovybėje su ministru, su kolegomis, bet būtent kvestionavome kita, ar tikrai nesusilpnės visuomenės sveikata. Šioje vietoje mes vis dėlto radome teigiamą atsakymą, kitaip sakant, neigiamų rezultatų toks pokytis neturėtų duoti. O kad pagerins verslo aplinką – tikrai taip. Tiesioginis mūsų ministerijos tikslas nėra rūpinimasis verslo aplinka, taip jau prieš jus aš neagituočiau už to įstatymo priėmimą. Šiuo atveju daugiau turėtų kalbėti ūkio ministras, o ne Sveikatos apsaugos ministerijos atstovas.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Jūs atsakėte į visus jums užduotus klausimus. Daugiau užsirašiusių nėra. Už ir prieš. Už neturime, prieš – turime. Gal atsisakote kalbėti ir galime balsuodami išreikšti savo apsisprendimą? Ar M. Zasčiurinskas sutiktų? Ne. Supratau. Kolega, jūs turite šią teisę ir prašau pasinaudoti. Nuomonė prieš – M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Labai trumpai. Mano įsitikinimu, kai gerai įsiskaitai, mūsų programa yra grįsta kitomis vertybėmis. Pirmas teiginys.
Antras. Privačios organizacijos taip sutaupys, tačiau sveikata blogės, valstybė mokės dar brangiau, pavyzdžiui, netekus tam tikro darbingumo.
Trečias mano motyvas. Jeigu šiame įstatymo projekte kartu mažinant vieną naštą būtų siūlomas pakaitalas, tai aš pritarčiau. Dabar jokio pakaitalo nesiūloma. Kitaip sakant, siūlomas įstatymo projektas, kuris pakenks žmogui, jo sveikatai ir darys žalą, todėl aš pritarti negaliu. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Per tą laiką atsirado ir nuomonė už. R. Šimašius. Prašau.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos ir iš kairės, ir iš dešinės, aš tikrai džiaugiuosi, kad Sveikatos apsaugos ministerija vis dėlto pateikia ir tokių projektų, kurie lyg ir atrodo neturėjo sukelti rimtos kontroversijos. Aš suprantu, kad ankstesnė Vyriausybė buvo labai aiškiai užsibrėžusi administracinės naštos mažinimo kryptį ir taip buvo visuose sektoriuose, įskaitant ir sveikatos apsaugą. Aš šiek tiek netgi apgailestauju, kad per mažai tų projektų pasiekė Seimą ankstesnėje kadencijoje ir dabar tenka dėl jų diskutuoti, bet noriu atkreipti dėmesį į vieną dalyką.
Projektas yra teikiamas ne šiaip sau, analizė rodo, kad tos priemonės, kurios kainuoja ir įvelia specialistus, ne tik ūkio sektorių, ne tik privačius investuotojus, verslininkus, į beprasmę rutiną, bet ir specialistus atitraukia nuo prasmingos veiklos, neduoda jokio efekto. Jis neduoda jokio efekto. Klausimas, kam turėti administracinę naštą, kuri neduoda efekto? Kai gerbiamasis Mečislovas čia klausia, jeigu naikiname administracinę naštą, tai ką mainais siūlome? Jeigu šitas balsavimas rodo, kad naujoji dauguma administracinę naštą traktuoja kaip gėrį, kad neva panaikinti administracinę naštą neprasminga, reikia pasiūlyti vis tiek kokią nors kitokią, kad nuo tos bus geriau, tai iš tikrųjų manau, kad ne tik aš būsiu nesupratęs, bet ir verslo bendruomenė, ir visi žmonės, kurie nori Lietuvoje kažką kurti ir daryti. Todėl labai kviesčiau iš tikrųjų visus palaikyti šitą įstatymo projektą ir sveikinu Sveikatos apsaugos ministeriją, kad jinai ryžosi pateikti šitą projektą Seimui.
PIRMININKAS. Kolegos, pasiruoškite balsuoti. Kas už, balsuoja už, kas prieš – prieš, kas turi kitą nuomonę, susilaiko. Balsavimas pradėtas.
Kolegos, balsavo 70 Seimo narių: už – 70, prieš – 3, susilaikė 4.
Replika po balsavimo – kolega M. Zasčiurinskas. Prašau, kolega.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Aš privalau. Kadangi taip išversti mano žodžiai, tai privalau paaiškinti, nes žmogus galbūt neišgirdo. Aš ne už tai, kad jeigu mažini administracinę kažkokią naštą, kad turi būti pakaitalas tai naštai palikti, mano teiginys yra kitas. Žmogus yra absoliuti vertybė ir žala jam neturi būti daroma. Jeigu mes savo įstatymo projektu padidiname galimą žalą žmogui, vadinasi, tuo pačiu įstatymo projektu turi būti numatytos adekvačios priemonės, kurios kompensuotų tą galimą žalą žmogui. Mano mintis buvo tokia, gerbiamieji kolegos. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Tikiuosi, po jūsų pasisakymo ir Seimo nariams, ir žmogui tapo aiškiau. Siūloma, kad pagrindiniu komitetu būtų Sveikatos reikalų komitetas, papildomu – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Galime pritarti, kolegos? Dėkoju. Siūloma svarstyti šių metų gegužės 14 d.

16.07 val.
Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 41 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4563 (pateikimas)

Mūsų darbotvarkės 2-8 klausimas – Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 41 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4563. Pateikimo stadija. Pranešėjas – viceministras G. Černiauskas, Sveikatos apsaugos ministerija. Prašau, viceministre.
G. ČERNIAUSKAS. Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, yra teikiamas jums svarstyti Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 41 straipsnio papildymo įstatymas. Siekiama arba siūloma 41 straipsnį papildyti 5 dalimi, kuria numatoma, kad iš valstybės biudžeto būtų finansuojamos sveikatos priežiūros įstaigų Psichiatrijos skyriuose gydomų pacientų, kuriems pagal ikiteisminio tyrimo teisėjo ar teismo nutartį taikoma hospitalizacija, programos. Šitas įstatymo pakeitimas yra teikiamas tiek dėl to, kad Valstybės kontrolė nurodė neatitikimus, tiek ir realybė yra tokia, kad šiandien tokios paslaugos yra finansuojamos iš biudžeto, o įstatymas to kaip ir nenumato. Tiesiog siekiama suderinti teisinę praktiką su galiojančia praktika. Tokios paslaugos yra finansuojamos ne per ligonių kasas kaip daugelis paslaugų, o būtent iš biudžeto, tai, mūsų nuomone, turėtų atsispindėti įstatyme. Prašytume pritarti klausimui po pateikimo.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Jūsų nori paklausti tik vienas Seimo narys ir tai yra S. Bucevičius. Prašau.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis viceministre, nenorėjau klausti, lyg ir visiems yra aišku. Bet dar kartą pasakykite, galbūt taip įstatymas nenumato, bet jūs darote tą, taip sakant, finansavimo veiklą. Prašom pasakyti, kaip čia dabar, ar aš vienas išgirdau, ar visiems taip įdomiai turėtų atrodyti?
G. ČERNIAUSKAS. Čia galima pasakyti, kad ne mes taip darėme. Tiesiog taip vyko, istoriškai taip susiklostė, o siekis yra, kad to nebūtų.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Jūs atsakėte ir į šį vienintelį klausimą. Dėkoju. Jūs galite grįžti į savo vietą.
Už, prieš užsirašiusių nematau. Galime, kolegos, bendru sutarimu pritarti šitam klausimui? Galime. Dėkoju. Pritarta. Girdžiu balsą iš salės, kad norima balsuoti. Visiškai teisėtas jūsų noras. Pasiruoškite balsuoti. Kas yra už, balsuoja už, kas prieš – prieš, kas turi kitą nuomonę, susilaiko.
Balsavo 71 Seimo narys: už – 71, prieš ir susilaikiusių nėra. Ką gi, klausimui po pateikimo pritarta. Siūlomas kaip pagrindinis Sveikatos reikalų komitetas, pritarta, papildomas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Svarstymo data nustatyta gegužės 16 d. Galime pritarti? Dėkoju.
Pagal darbotvarkę kitas mūsų klausimas turėtų būti 2-9 klausimas – Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 24 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-312, tačiau kolega P. Gražulis, kuris kaip ir buvo pranešėjas, deja, nesuspėjo su politinio gyvenimo tempu – jam nepavyko surinkti tiek parašų, kiek reikia. Kolega sutinka su tuo. Ką gi, mes negalime svarstyti šito klausimo.

16.11 val.
Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Asociacijų įstatymo 12 straipsnio papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-246 atitikimo Lietuvos Respublikos Konstitucijai

Mielieji kolegos, skelbiu, kad kitas mūsų klausimas bus 2-10a klausimas – Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Asociacijų įstatymo 12 straipsnio papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-246 atitikimo Lietuvos Respublikos Konstitucijai, atitinkamas svarstymas. Pranešėjas – J. Sabatauskas, komiteto pirmininkas. Prašom, gerbiamasis pranešėjau.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė Asociacijų įstatymo 12 straipsnio papildymo įstatymo projektą, kadangi Teisės departamentas pateikė pastabas dėl galimo prieštaravimo Konstitucijos 35 straipsniui, kuriame įtvirtintas asociacijų laisvės principas, bei Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių konvencijos 11 straipsniui – teisės jungtis į asociacijas.
Komitetas preliminariai įvertino, vadovaudamasis Seimo statuto 67 straipsnio trečiuoju punktu ir atsižvelgdamas į Teisės departamento pastabas bei komitete išdėstytus argumentus, kad projekto nuostata, kad asociacijos pirmininkas (prezidentas) gali būti renkamas ne ilgesnei nei ketverių metų kadencijai, asociacijos pirmininkas (prezidentas) gali būti renkamas ne daugiau kaip dvi kadencijas iš eilės, galimai prieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijos 35 straipsnyje įtvirtintam asociacijų laisvės principui. Šį sprendimą komitetas priėmė bendru sutarimu. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkui. Nuomonė už, nuomonė prieš. Matau dvi nuomones prieš. Pirmasis – kolega P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Taip. Gerbiamieji Seimo nariai, tai yra visiškas absurdas. Tai reiškia, kad Konstitucijos nuostata, kad Prezidentas negali daugiau kaip du kartus iš eilės dalyvauti, kandidatuoti ir būti renkamas Prezidentu, prieštarauja Konstitucijai, tai reiškia pagal šitą logiką, ką pateikė Teisės ir teisėtvarkos komitetas, kad Seimo narys turi būti išrinktas visam gyvenimui ir neturėtų būti kadencijų. Ar taip?
Aš manyčiau, gerbiamieji, šitos nuostatos paskatino mane… Tai mes girdėjome, kas darosi tokiose organizacijose kaip LATGA, „Linava“ ir kitose. Ar tai yra tvarka, kad išrenkamas pirmininkas iki gyvos galvos ir nėra galimybės net sukviesti, nes didelis narių skaičius – keli tūkstančiai ir nesusirenka… Tai tokiu atveju yra išrinktas iki gyvos galvos. Kažkam labai gerai. Aš noriu paklausti Teisės ir teisėtvarkos komiteto, kieno interesus jis gina? Jeigu mes matome problemų, kurias padiktuoja gyvenimas, tai jas keiskime. Vadinasi, Prezidentės mintis, kad būtų beveik visose įstaigose rotacija ir kad negalėtų daugiau kaip dvi kadencijas būti sveikatos įstaigų vadovai arba kitų įstaigų, taip pat prieštarauja Konstitucijai? Tai kodėl jūs taikote dvejopus standartus – vienu atveju neprieštarauja, kitu atveju prieštarauja?
Man atrodo, tai iš tikrųjų gėdinga Teisės komiteto išvada, ir aš prašyčiau atmesti tokią išvadą. Užtenka politikuoti Teisės komitetui kartu su Teisės ir teisėtvarkos komitetu. Parašo kažkokios struktūros išvadas, o jie užmerkia akis, tik balsuoja. Todėl aš Seimo prašyčiau atmesti šitas gėdingas Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadas.
PIRMININKAS. Ką gi, kolega, jūs pasisakėte prieš, tačiau mes jau turime ir nuomonę už. Kolega R. Šimašius. Prašom.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Iš tikrųjų aš noriu pasveikinti Teisės ir teisėtvarkos komitetą, siūlantį tokį sprendimą. Kad nesipainiotume, noriu iliustruoti, kad viena yra įstaigos, kurios yra valstybinės, ten rotacija, kadencijos ir viskas gerai. Galbūt ir organizacijose, asociacijose, kurios turi kažkokius administracinius įgalinimus, irgi reikėtų tai daryti, galbūt atskirais įstatymais tai reikėtų suteikti, tačiau neužmirškime, kad asociacijų yra ir tokių, kurios neturi nieko bendra nei su valdžia, nei su valstybiniu finansavimu, nei su privalomom narystėm ar kažkuo panašiu. Kad būtų tikrai iki galo aišku, aš noriu pasakyti, kad gerai, jog Lietuvos Katalikų Bažnyčia yra religinė organizacija, o ne asociacija, nors pagal savo formą yra asociacija, tie, kas Bažnyčios nariai, yra jos nariai, nes pagal tą argumentaciją, kad reikia viską riboti ir neleisti, ko gero, ir popiežiaus rotaciją reikėtų įvesti. Tikrai aš nemanau, kad tokia logika būtų kištis į privačių asociacijų veiklą, todėl siūlau palaikyti šį sprendimą.
PIRMININKAS. Dėkoju. Išgirdome nuomones. Kolegos, pasiruoškite balsuoti. Aš tik noriu kolegas informuoti, kad pagal Seimo statuto 139 straipsnio 1 dalį Seimas gali komiteto išvadą atmesti balsų dauguma, tai yra surinkęs 71 balsą.
Kolegos, kas pritaria Seimo Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadai dėl Asociacijų įstatymo 12 straipsnio papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-246 atitikimo Lietuvos Respublikos Konstitucijai, balsuoja už, kas mano, kad tai neatitinka, balsuoja prieš, kas turi kitą nuomonę, susilaiko. Prašom balsuoti.
Balsavo 82 Seimo nariai: už – 57, prieš – 6, susilaikė 19. Ką gi, išvadai pritarta. Šis balsavimo rezultatas atitinkamai trumpina mūsų darbotvarkę – mes nesvarstysime 2-10b klausimo. Kolega P. Gražulis gali pasiruošti pateikti kitą klausimą.

16.17 val.
Asociacijų įstatymo 2 straipsnio papildymo, 8 straipsnio 4 dalies pakeitimo ir Įstatymo papildymo 101 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-366 (pateikimas)

Aš skelbiu, kad dabar svarstysime 2-11 klausimą – Asociacijų įstatymo 2 straipsnio papildymo, 8 straipsnio 4 dalies pakeitimo ir įstatymo papildymo 101 straipsniu įstatymo projektą Nr. XIIP-366. Pranešėjas – kolega P. Gražulis. Aš jau matau, kad jis tribūnoje, laukia laiko. Prašom, kolega.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, labai gaila, šitie mano abu įstatymai yra susiję. Vienu įstatymu, kad būtų šiek tiek tvarkos, buvo siūloma, kad būtų dvi kadencijos, kad negalėtų užsibūti ilgiau asociacijų vadovai, bet, deja, taip nusprendė Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Aš manau, kad yra tikrai absurdiškas sprendimas. Dabartinis Lietuvos televizijos ir radijo komiteto pirmininkas, kurį skirsime kaip tik šiandien, mūsų frakcijoje kalbėjo ir aš jo nuomonės paklausiau, ar tokios įstatymo nuostatos galėtų būti? Jis pritarė. Iš tikrųjų tas užsisėdėjimas nėra geras dalykas. Matome, kad, kai valdo tos įmonės, ypač stambios asociacijos, milžiniškas sumas pinigų ir, deja, tokiu atveju nėra kaitos, atsiranda labai daug negerų dalykų ir korupcijos.
Mano antras dalykas – kad tos asociacijos, kurioms perduotos valstybės funkcijos, būtų griežčiau kontroliuojamos ne tik pačių institucijų sukurtų kontrolės mechanizmų, bet kad valstybinės įmonės, jeigu yra savivaldybės lygmens, būtų kontroliuojamos savivaldybės lygmeniu, o jeigu tai yra valstybinė įmonė, kad valstybinė įmonė, tarp jų ir Valstybės kontrolė, galėtų kontroliuoti ir kad būtų privalomas auditas. Iš tikrųjų būtų daug daugiau tvarkos ir būtų daug skaidresnė veikla valstybinių… asociacijų, bet, kaip aš matau, tai vėl man labai keista Teisės departamento išvada, kad atseit kitos viešosios įstaigos nėra kontroliuojamos, tai nekontroliuokime nė asociacijų. Aš manau, atvirkščiai, jeigu nėra kontroliuojamos, tai turėtų būti visos viešosios įstaigos kontroliuojamos. Ir labai blogai, kada nėra kontroliuojamos ir sveikatos įstaigos, negali atlikti audito valstybinės Lietuvos institucijos, mokesčiai ir panašiai. Reikėtų daryti tvarką, nes mes matome, kad jos nusistato milžiniškus atlyginimus, lėšos yra švaistomos, mes girdime ir skaitome laikraščiuose, kad tikrai absurdiškai pinigai švaistomi, ataskaitos pateikiamos labai formalios. Aš manau, kad ypač tos įmonės, kurioms, kad ir parinkta, suteikta teisė suteikti barkodus arba TIR CARNET išduoti transporto įmonėms, vairuotojams, ir kitos, jeigu įgauna teisę surinkti lėšas, turėtų būti tikrai kontroliuojamos griežčiausiai. Aš manyčiau, kas yra atvirkščiai, gal pradėjus nuo šitų asociacijų reikėtų ir visose kitose viešosiose įstaigose įvesti tvarką, o ne atvirkščiai – jeigu čia nėra tvarkos, tai tvarkos niekur neturi būti pagal Teisės departamento išvadas. O kitos išvados yra daugiau techninio pobūdžio, į jas vertėtų atsižvelgti, ir aš manau, pagrindinis komitetas į tas išvadas, jeigu bus paskirta, pritarta, atsižvelgs ir patobulins tas įstatymo nuostatas.
PIRMININKAS. Dėkui, pranešėjau. Jūsų pateikimas sukėlė didelį susidomėjimą ir net 8 Seimo nariai nori jūsų paklausti. Pirmasis sąraše – kolega S. Bucevičius.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis Petrai, jūs ką tik paminėjote, kad išduoda asociacijos (ar čia gerai, ar blogai, čia kita medalio pusė, arba bus kita mano klausimo dalis) leidimus ir t. t. Noriu jūsų paklausti, ar tai yra asociacijų funkcija išduoti leidimus ir t. t.? Po to mes susirišame arba susipainioja dideli finansiniai srautai ir nebegalime atsekti, kas kokią funkciją atliekame, ar tai yra asociacijos, jūsų nuomone, prerogatyva, ar funkcija, ar tai vis dėlto ministerijos turėtų būti, kad tie asmenys, kurie, pavyzdžiui, už TIR CARNET turėtų?.. Prašau pakomentuoti.
P. GRAŽULIS (TTF). Jeigu būtų mano valia ir norėčiau, kad valstybėje būtų tvarka, tai tos funkcijos, dėl kurių yra suteikta teisė, arba deleguotos funkcijos, šiuo metu išduoti TIR CARNET, nustatyti patį mokestį, mokesčio dydį… Dabar pati asociacija nustato, kiek gali imti ir panašiai. Tai turėtų būti grynai valstybinės įstaigos prie Susisiekimo ministerijos funkcija, ir aš manau, būtų ir kontrolės daugiau, ir mažiau piktnaudžiavimo. Mes žinome ir per antikorupcijos posėdį, gerbiamasis Sauliau, kreipėmės į prokuratūrą, tikrai tas klausimas tempiasi daugelį metų. Kadangi asociacija yra kaip savireguliacija, mes tos tvarkos pasiekti negalime. Bet aš, matydamas, kad mes nepakeisime įstatymo ir tų funkcijų neperduosime valstybei, nėra politinės valios, nėra politinių jėgų, čia yra tarptautiniai dalykai, siūlau, kad bent tokios institucijos, kurios turi tokias funkcijas, renka pinigus, nustato kainas, tai bent jau jos būtų kontroliuojamos taip, kaip valstybinės įmonės.
PIRMININKAS. Klausia I. Šiaulienė. Ruošiasi K. Komskis. Prašom.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis Petrai, iš dalies jūs jau užsiminėte ir kalbate savo teikime, kad asociacijų teikiamų viešųjų paslaugų kainodaros taisykles turėtų tvirtinti valstybės ar savivaldybės institucija, kuri suteikia asociacijai teisę ir teikti viešąsias paslaugas, o paslaugų kaina turi būti pagrįsta būtinosiomis sąnaudomis. Bet pati asociacija gali tokių paslaugų ir neteikti. Ir tai, ką jūs kalbate savo pavyzdžiuose, tai yra privatūs juridiniai asmenys. Ir kaip čia asociacija gali paveikti juos?
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamoji… Taip, gerbiama, aš manyčiau, šiandien mes puikiai žinome, imkime kad ir TIR CARNET išdavimą, jų kainas nustato pati „Linava“. Įstatyme yra suteiktos tokios funkcijos. Arba dabar yra išduodami barkodai. Tai yra Prekybos ir amatų rūmai. Taip pat įstatymo tokia teisė deleguota. Jie už barkodo išdavimą patys nustato kainą ir niekas jų nereguliuoja. Todėl aš ir manau, jeigu tas funkcijas tai institucijai, asociacijai valstybė delegavo, tai bent jau kokia nors atsakinga institucija turi nustatyti ir įkainius. Negali pati institucija išsigalvoti ir nustatyti įkainių. Mes matome, kad šiek tiek reguliuojama net antstolių veikla (aš manau, kad per mažai yra reguliuojama), nustatyti teisingumo ministro įkainiai. Šiuo atveju palikta visiškai laisvė, ir jeigu negali tų funkcijų perimti valstybinės institucijos, tai bent jau mes kontroliuokime, kad nebūtų savivalės.
PIRMININKAS. Klausia kolega K. Komskis. Ruošiasi R. Sargūnas. Prašom, kolega.
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamasis kolega, iš tiesų pasiūlymas yra geras, bet…
PIRMININKAS. Aš labai atsiprašau.
K. KOMSKIS (TTF). …matau labai daug tokios painiavos, kurią reikėtų paaiškinti. Pirmiausia kiek mes tų asociacijų tikrintume. Antras dalykas, kas tą kontrolę vykdytų, kiek reikėtų pinigų? Ir kas nuspręstų, ar visą tą priežiūrą reikia vykdyti tai asociacijai, ar nereikia?
P. GRAŽULIS (TTF). Taip, čia liečia tas asociacijas, kurioms yra deleguotos tam tikros valstybinės funkcijos, jie daro rinkliavas ir panašiai. Kiek jų yra, visos privalėtų pirmiausia atlikti auditą, samdytis audito kompanijas, kad būtų atliekamas auditas, taip pat kad turėtų teisę kontroliuoti ir atlikti auditą, jeigu tokia įmonė yra savivaldybės lygmeniu, savivaldybės kontrolės institucijos. Jeigu valstybės nuostatai, Valstybės kontrolė galėtų atlikti auditą. Nemanau, kad čia papildomų kokių nors lėšų reikėtų, su tais pačiais resursais. Tikrai tų institucijų nėra labai daug, bet tas funkcijas galėtų atlikti su tais pačiais resursais.
PIRMININKAS. Klausia R. Sargūnas. Ruošiasi kolega R. Kupčinskas. Prašom, kolega.
R. SARGŪNAS (DPF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, kodėl taip norima kištis į visuomeninių organizacijų, asociacijų vidaus reikalus? Nesuprantamas noras riboti asociacijų vadovų kadencijų skaičių. Asocijuoti nariai patys sprendžia, ką rinkti vadovais, ar jie gerai dirba, ar jie gali toliau vadovauti ir eiti tas renkamas pareigas. Manau, kad yra pažeidžiama Konstitucija ir žmonių teisės, asocijuotų narių teisės ir prievolės. Šis įstatymo projektas, kaip žinome, nebuvo aprobuotas Seimo Teisės ir teisėtvarkos komiteto, nurodant galimus Lietuvos Respublikos Konstitucijos pažeidimus. Dėl TIR CARNET knygelių kainos, kaip jūs kalbate, jų kainas, jeigu kalbėtume apie konkrečią asociaciją, nustato IRU – Tarptautinė vežėjų sąjunga. Jie tik pakartoja tokias sumas, įvertindami tranzitą ir įvertindami muitinės procedūrų pažeidimus. Ačiū.
P. GRAŽULIS (TTF). Jūs kalbate netiesą. Tikrai kainas nustato pati „Linavos“ administracija, dėl ko yra nemažai skundų Seimui, Seimo Antikorupcijos komisijai, kitoms institucijoms, kad yra visiškai nepagrįstos kainos. Dėl tų, jūs minėjote, šis įstatymas nėra susijęs, bet buvo pateiktas pirmas variantas. Aš jums pasakysiu, kad ir mano Klaipėdos rajone yra patys didžiausi kolektyviniai sodai, virš 6 tūkst. gyventojų. Išrinktas pirmininkas. Deja, jau ketvirti metai bylos, negali surengti susirinkimo, vyksta įvairiausi ginčai, nei patalpų, nei pajėgų, nei nieko. Ateina į valdžią, įsitvirtina ir faktiškai neįmanoma pakeisti. Ta rotacija tikrai būtų sveikas dalykas. Bet šis įstatymo projektas nekalba apie rotaciją, apie ką jūs kalbėjote. Aš manau, jeigu mes deleguojame funkcijas, tai, gerbiamieji, mes turime ir kontroliuoti. Ir kai pajus taip, kaip ir savivaldybės įmonės yra kontroliuojamos, taip, kaip biudžeto lėšos yra kontroliuojamos, nes tai yra tiek juridinių, tiek fizinių asmenų lėšos, kai turi būti atsakingai naudojamos…
PIRMININKAS. Klausia R. Kupčinskas. Ruošiasi kolega A. Dumbrava. Prašom, kolega.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, jūs šiame įstatymo projekte ganėtinai reikšmingus dalykus keliate. Kaip jūs minėjote, asociacijos nariais gali būti juridiniai asmenys tiek vienos nuosavybės formos, tiek kitokios. Ir tie, kurie yra, tarkime, susiję su biudžeto lėšomis, tai jie savo įmokas moka, aišku, iš biudžetinių lėšų. Tokiu atveju vis dėlto kaip panaudojamos tos biudžeto lėšos bendram asociacijos narių labui, jeigu galima taip pasakyti, turi būti kontroliuojama. Norėjau tik paklausti. Kadangi yra skirtingos nuosavybės formos, tarkim, savivaldybės kokia nors įmonė ar kas ir privati įmonė, ir kiekvienas įneša savo įnašą, kaip tokiu atveju? Aš įsivaizduoju, kad biudžeto lėšos turi būti griežtai apskaitomos ir jų tikslingumas, tikslingas panaudojimas irgi turi būti kontroliuojamas. Kaip kitu atveju, ar kitas lėšas, privačias lėšas irgi reikėtų?..
P. GRAŽULIS (TTF). Manyčiau, kad tai susiję ir su privačiomis lėšomis, ir, be abejo, su viešosiomis arba savivaldybių lėšomis. Asociacijos, jeigu būtų priimtas šitas įstatymas, kontrolė tikrai būtų daug griežtesnė ir veikla būtų daug skaidresnė tokiu atveju.
PIRMININKAS. Kolegos, jeigu mes laikysimės principo, kad kuo trumpesnis klausimas, o atsakymas kuo išsamesnis ir įtikimesnis, mes galėsime dar ir tris likusius… A. Dumbrava. Ruošiasi B. Bradauskas.
A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Gerbiamasis pranešėjau, vis dėlto asociacija nelygi asociacijai. Yra mažuose, galbūt ir mažiausiuose rajonuose asociacijų, kurių pirmininkas ir prezidentas dirba visuomeniniais pagrindais. Žmonės juo pasitiki, faktiškai jo pakeisti nėra kuo, gali asociacija subyrėti, jeigu jis nebus pirmininku. Ar manote, kad būtų teisinga reikalauti to dviejų kadencijų termino iš jų? Ačiū.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis, man atrodo, jūs turėjote klausyti, buvo balsuojama. Seimas atmetė šitą įstatymo nuostatą, kad tai prieštarauja Konstitucijai, kad tai jau išrinktas ir turi būti išrinktas iki gyvos galvos. Tada neprieštarauja Konstitucijai pagal Teisės departamento išvadas. Aš manyčiau, šito klausimo mes nesvarstome. Dabar svarstome kitą, kad asociacijos, ypač tos, kurios teikia viešąsias paslaugas ir gauna pajamų, būtų griežčiau kontroliuojamos.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia kolega B. Bradauskas. Ir sutiksime, kad signataras E. Gentvilas taip pat paklaus.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamasis kolega, jūsų keliamas klausimas, be abejo, aktualus, kur deleguotos valstybinės funkcijos, ten turėtų būti ir kontrolė. Bet kad išvengtume teisinių kazusų, galbūt reikėjo ne tik asociacijas siūlyti. Kodėl jūs siūlote tik vienas asociacijas, o nesiūlote kitų visuomeninių organizacijų, be kitų asociacijų, kur yra deleguotos valstybinės funkcijos iš tikrųjų?
Dėl antro klausimo, kur jūs siūlote rotaciją, aš tikrai nepritariu. Visuomeninė organizacija negali būti reguliuojama valstybės. Jeigu valstybė pradeda kištis į visuomenines organizacijas, tai jos nebevisuomeninės organizacijos. Todėl palikime joms pačioms spręsti, kiek, kuriam laikui pirmininką rinkti, ar jį rinkti, ar nerinkti ir t. t.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis Broniau, aš trečią kartą kartoju, kad šitas įstatymas, kuriame buvo siūloma reglamentuoti, kad pirmininkas renkamas ketveriems metams ir ne daugiau kaip du kartus iš eilės, Teisės ir teisėtvarkos komitetas pripažino, galimai gali prieštarauti Konstitucijai, Seimas balsavo ir apsisprendė, kad tikrai reikia rinkti vadovą iki gyvos galvos, tada neprieštaraus Konstitucijai. Tas klausimas jau išspręstas.
Dėl antro klausimo aš pritarčiau, kad nebūtinai asociacijos, bet ir visos kitos įstaigos, kur pavesta, yra tvarka, gauna pinigus, renka pinigus, kad visos būtų atsakingos, kontroliuojamos ir kad kontrolės mechanizmas būtų sugriežtintas. Aš manau, po pateikimo pritarus galima truputį išplėsti šitą ratą ir papildyti. Idėja yra gera, nes šiandien mes matome, kad yra tikrai daug netvarkos ir lėšos gana neatsakingai yra naudojamos.
PIRMININKAS. Dėkoju. Ir paskutinysis paklaus E. Gentvilas. Prašom, kolega.
E. GENTVILAS (LSF). Kalbėti noriu. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Kalbėkite.
E. GENTVILAS (LSF). Aš noriu pasisakyti, gerbiamasis pirmininke, o ne klausti.
PIRMININKAS. Supratau. Pranešėjau, jūs atsakėte į visus klausimus. Nuomonė už, nuomonė prieš. Nuomonė už – S. Bucevičius. Prašom, kolega.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, išties tiek kolega A. Dumbrava, tiek B.Bradauskas kelia pagrįstus šio įstatymo projekto galbūt tokius pažeidžiamus arba netobulus P. Gražulio numatytus punktus. Bet iš esmės daugelis mūsų pritaria ir sutinkame, kaip deleguota funkcija, gerbiamasis Bradauskai, yra naudojama. Šiandien, jeigu kalbėtume tik apie vieną asociaciją, apie „Linavą“, bet, matyt, ir kitos asociacijos, ką kolega A. Dumbrava sako… Mes turime mažų, gerų, tobulų asociacijų, kurios būtų mums kaip pavyzdys, ir mes net neturėsime kuo pakeisti. Neturėsime dėl paprasto elementaraus žmonių nebuvimo tose asociacijose, kai jų yra mažai.
Dar kartą, kolegos, sakau, kad mes kitaip nepajudėsime iš mirties taško, jeigu neapsvarstysime to įstatymo projekto kitu požiūriu, kitu kampu. Spręstinas dalykas, kaip deleguota valstybės funkcija ir kaip naudojamos lėšos. Ką, mes nematome, kaip jos naudojamos? Aš nesutikčiau, kad reikia užmerkti akis. Kaip kitaip spręsti, žinokite, šiandien iš tikrųjų esu trečią kadenciją, bet dar niekaip negaliu suprasti.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Nuomonė prieš – kolegė D. Mikutienė.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, aš iš tiesų manyčiau, kad nederėtų tokiam projektui pritarti, nes Seimas ganėtinai keistai atrodo reguliuodamas dar ir tokius dalykus. Įstatymuose yra nustatyta gana daug svertų, kad būtų teisingas, skaidrus ir demokratiškas procesas. Tikrai pasisakau prieš.
PIRMININKAS. Kolegos, yra nuomonių išsiskyrimas. Natūraliai balsuosime. Pasiruoškite balsuoti. Kas pritariate kolegos P. Gražulio pateiktam Asociacijų įstatymo tam tikrų straipsnių projektui, balsuojate už, kas nepritariate, balsuojate prieš, kas turite dar kitą nuomonę, susilaikote. Prašom, kolegos. (Balsai salėje)
Balsavo 73 Seimo nariai: už – 44, prieš – 5, susilaikė 25. Atsiprašau, susilaikė 24. Kolegos P. Gražulio pateiktam projektui mes nepritarėme.
Dabar turime apsispręsti… (Balsai salėje) Pritarėme, atsiprašau. Pritarėme. Paminėjus tokį vardą kartais visko būna. Atsiprašau, pritarta. Pagrindiniu komitetu siūlomas Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomais – Audito ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetai. Galime pritarti. Tą klausimą atitinkamai svarstysime komitetuose ir plenarinėje sesijoje birželio 25 d. Dėkoju, kolegos.
Kitas mūsų darbotvarkės klausimas yra 2-12 – Baudžiamojo kodekso 140 straipsnio papildymo įstatymo projektas, registracijos Nr. XIIP-443. Pranešėja – D. Mikutienė. Prašom, kolege. Kol kolegė neatėjo, jeigu jūs sutiksite, kolega B. Bradauskas nori tarti savo garsią repliką.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Posėdžio pirmininke, jūs nepastebėjote. Iš tikrųjų iš esmės tai yra Audito komiteto reikalas. Aš siūlyčiau pagrindiniu komitetu skirti Audito komitetą, o papildomi galėtų būti Teisės ir teisėtvarkos ir Biudžeto ir finansų komitetai.
PIRMININKAS. Galime bendru sutarimu sukeisti? Pagrindinis – Audito komitetas, o Teisės ir teisėtvarkos komitetas papildomas, kaip ir šalia Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Ačiū. Nutarta. Prašom, kolege.

16.38 val.
Baudžiamojo kodekso 140 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-443 (pateikimas)

D. MIKUTIENĖ (DPF). Teikiu jums Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso 140 straipsnio papildymo įstatymo projektą. Pagal šiuo metu galiojančią Baudžiamojo kodekso 140 straipsnio redakciją visi nežymaus sveikatos sutrikdymo ir fizinio skausmo sukėlimo atvejai, išskyrus atvejus, kai nuo šios veikos nukenčia mažametis, kvalifikuojami pagal šio straipsnio 1 dalį ir laikomi vienodai pavojingais nusikaltimais. Aplinkybė, kad ši veika padaryta ne bet kam, o kaltininko šeimos nariui ar artimam giminaičiui, nėra laikoma kvalifikuojančiu požymiu.
Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso straipsnio papildymo projekto rengimą paskatino praktikos išryškinti esami teisinio reguliavimo trūkumai. Šis straipsnis numato baudžiamąją atsakomybę už nežymų sveikatos sutrikdymą ar fizinio skausmo sukėlimą. Policijos departamento prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos duomenimis, pagal šį baudžiamojo įstatymo straipsnį dažniausiai kvalifikuojami smurto artimoje aplinkoje atvejai, tačiau šiame straipsnyje, kitaip nei kituose Baudžiamojo kodekso straipsniuose, numatančiuose baudžiamąją atsakomybę už nusikaltimus žmogaus sveikatai ir gyvybei, nėra skiriami atvejai, kai kaltininkas tokią veiką padaro savo šeimos nariui ar artimajam giminaičiui. Tai nesudaro pakankamai prielaidų atsižvelgti į situacijų, kai šis nusikaltimas padaromas artimoje aplinkoje, specifiškumą bei taikyti adekvačias ir proporcingas sankcijas, taip pat skirti tokiais atvejais reikalingas kardomąsias priemones. Šiuo projektu siūloma papildyti nauja 3 dalimi, kurioje būtų numatyta baudžiamoji atsakomybė už specifinius nežymaus sveikatos sutrikdymo ir fizinio skausmo sukėlimo atvejus, kai ši veika padaroma kaltininko šeimos nariui arba artimajam giminaičiui.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjai. Jūsų nori paklausti šeši kolegos. Pirmasis – A. Dumčius. Prašau, kolega.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkui, pirmininke. Gerbiamoji Dangute, nustebinote vis tiek, kad artimuosius šeimos narius siūlote žiauriai bausti, palyginti su eiliniais piliečiais, kur kas žiauriau. Aš nežinau, ar jūs čia kažką sugalvojote, bet man nepriimtina.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Ačiū, kolega. Nežinau, galbūt jūs ne taip supratote, bet paminėsiu, kad šį mano projektą parengti (aš konsultavausi ir su teisininkais) paskatino tas atvejis, kai Klaipėdos rajone buvo nužudyta daugiavaikė mama, kai tam asmeniui buvo… Štai aš turiu bent keletą teismo nutarčių. Jam nebuvo taikoma arešto bausmė vietoje, kardomasis suėmimas. Iš teismo salės jis buvo vieną kartą, buvo antrą kartą paleistas. Kol nuosprendis įsiteisėjo, jis turėjo daug tokių nuosprendžių. Per tas 20 dienų, nors teismo nutartyje jis įvardijamas net kaip recidyvistas, jis neapskundė šio sprendimo, bet nužudė moterį. Tiesiog aš konsultavausi su teisininkais ir klausiau, ar čia viskas yra gerai dėl mūsų Baudžiamojo kodekso, ar reikėtų jį kaip nors pataisyti. Štai teisininkai ir kartu, kaip minėjau, Policijos departamentas man pasakė, kad būtent štai čia ir yra tokiame kontekste trūkumas, įstatymo spragos, kad būtų galima teisingai kvalifikuoti šitas veikas. Man pasiūlė būtent tokią formuluotę. Iš tiesų čia tikrai ne aš sugalvojau. Tiesiog buvau labai susirūpinusi šituo dalyku ir norėjau įsigilinti, ir štai pateikiau tokį projektą.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega R. J. Dagys. Ruošiasi M. Zasčiurinskas. Prašau.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamoji pranešėja, suprantu jūsų rūpestį dėl šio klausimo, bet skaitau įstatymo projektą, kuris yra parašytas. Jis suformuluotas taip, kad būti giminaičiu ar šeimos nariu yra sunkinanti aplinkybė, nieko kitaip čia perskaityti negali. Tikrai stebina toks traktavimas. Neaišku, ar tai iš tikrųjų atitinka Konstituciją. Ar mes galime žmogų diskriminuoti už tai, kad jis yra kieno nors giminaitis arba jis yra šeimos narys?
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamasis kolega, čia yra kreipiama būtent smurto artimoje aplinkoje konteksto link. Tokiame kontekste šį projektą iš tiesų reikėtų žiūrėti. Dažniausiai teismo sprendimuose, kai yra smurtaujama artimoje aplinkoje, stengiamasi žiūrėti kaip galbūt į lengvinančią aplinkybę, kad susitaikius galbūt tos problemos bus išspręstos, bet, kaip matyti, tokių atvejų daugėja ir daugėja. Jie, kaip visada, yra su labai sunkia išeitimi, tai yra su nužudymu.
PIRMININKAS. Klausia M. Zasčiurinskas. Ruošiasi K. Komskis. Prašau.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Aš noriu, Dangute, pasitikslinti, ar aš teisingai supratau. Pavyzdžiui, neduok Dieve, jeigu žentas primuš kaimyną, tai jis bus baudžiamas vienaip? Jeigu tas pats žentas taip pat primuš savo žmonos tėvą, tai jis bus baudžiamas dukart žiauriau? Ar čia toks variantas? Jeigu čia toks variantas, tada mano klausimas toks: ar tai reiškia, kad dabar prasidės Baudžiamojo kodekso tikslinimas siekiant visas baudas, arba nubaudimus, artimoje aplinkoje dvigubinti? Nesupratau truputį esmės. Ačiū.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamasis kolega, aš tikiu, kad mūsų Teisės ir teisėtvarkos komitete dirba tikrai kompetentingi žmonės. Jie apsvarstys šį mano projektą, jeigu jūs pritarsite, ir galbūt jį pakoreguos, tačiau, kaip minėjau, kituose Baudžiamojo kodekso straipsniuose yra išskirti artimieji, kai yra padaromos veikos. Galbūt, jeigu jūsų požiūris vienoks… Aš maniau, kad tai reikėtų reglamentuoti griežčiau, nes tų smurto atvejų šeimose yra be galo daug.
PIRMININKAS. Dėkoju. Aš suprantu kolegos M. Zasčiurinsko rūpestį dėl uošvio. Taip jis, matyt, norėjo suformuluoti.
Klausia K. Komskis. Ruošiasi V. M. Čigriejienė. Prašau.
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamoji kolege, iš tiesų pasiūlymas yra savotiškai keistokas, kai būtent vienai grupei – giminaičiams yra taikomas vienas įstatymas, o, sakykim, kaimynams yra taikomas kitas. Ar nebūtų paprasčiau sugriežtinti pagal šitą straipsnį, visą dvigubai padaryti, ką neseniai siūlė vidaus reikalų viceministras – dvigubai, ir viskas, ir neišskirti visai jokių šeimos narių?
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamasis kolega, aš noriu jums atsakyti, kad Teisės departamentui būtent tokia formuluotė nekliuvo, kad tai yra paminėti artimi asmenys. Tiesiog tegul dėl viso proporcingumo žiūri teisininkai. Aš pateikiau savo mąstymą.
PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi V. Kamblevičius.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamoji pranešėja, prašom pasakyti, jeigu moteris gyvena su draugu (man atrodo, apie tą atvejį jūs ir galvojote), tai pasakykite, ar čia sunkinanti aplinkybė, ar čia yra giminaitis, ar ne?
D. MIKUTIENĖ (DPF). Ką aš jums galiu, kolege, pasakyti, kai jūs taip traktuojate? Nuo kada gyvenantis kartu žmogus yra giminaitis? Jūs žinote, kad net ir vyras nėra giminaitis. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Ką gi, kolegos, mūsų asmeniniai gyvenimai darosi aiškesni, pasirinkimai taip pat. Ką gi, kolega V. Kamblevičius baigs klausimų sesiją.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamoji pranešėja, iš tikrųjų taip realiai kalbant daugelis šeimų nėra be dūmų. Visko gyvenime būna, kada po to susitaiko. Pagal šitą projektą padidės daug teisinių bylų. Mano supratimu, daugiausia tas visas muštynes ir susistumdymus atlieka asocialios šeimos. Gal reikėtų spręsti kitu rakursu? Jeigu išspręstume tų asocialių šeimų problemas, gal būtų lengvesnis momentas, negu šiuo metu mes juos visus sudėsime į vieną tašką?
D. MIKUTIENĖ (DPF). Be abejonės, problema yra kompleksinė. Tiek socialinių paslaugų teikimas ir darbas su rizikos šeimomis… bet lygiai taip pat ir teismams yra svarbu vadovautis Baudžiamuoju kodeksu. Jeigu yra matoma spraga, tą spragą, tikiuosi, mūsų teisininkai pakoreguos ir ją užpildys.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjai. Jūs atsakėte į visus, nors ir nelengvus klausimus.
Nuomonės už ir prieš. Pirmasis už – J. Sabatauskas. Prašau, kolega.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Aš tik norėjau pasakyti kolegoms, kurie stebėjosi tokia kvalifikuota nusikaltimo sudėtimi, tai yra dispozicija, kad artimiesiems giminaičiams, jeigu būtų smurtas artimųjų giminaičių atžvilgiu, sutrikdyta jų sveikata, griežtesnė bausmė. Cituoju 129 straipsnį, kuriame kalbama apie nužudymą. Jeigu bendrai nužudymas, baudžiamas laisvės atėmimu nuo 7 iki 15 metų, o tarp kitų kvalifikuotų sudėčių, arba, kaip kolega sakė, sunkinančių aplinkybių, savo artimąjį giminaitį ar šeimos narį nužudęs baudžiamas laisvės atėmimu nuo 8 iki 20 metų arba laisvės atėmimu iki gyvos galvos. Nepamirškite vienos garsios istorijos, kur buvo iki gyvos galvos vien dėl tos aplinkybės, kad buvo artimi giminaičiai. Šia prasme aš sakau, kad toks dalykas yra įmanomas, tačiau, aišku, reikia svarstyti.
Apskritai čia vyksta dabar tam tikra mąstymo evoliucija. Nesakau revoliucija, nes tai prieš pusantrų metų buvo padaryta dėl Smurto artimoje aplinkoje įstatymo. Dabar tobulindami kitus straipsnius ir įsisąmonindami visi, kad smurtas prieš savo šeimos narius, artimus giminaičius yra toks pats sunkus, o gal net sunkesnis nusikaltimas negu prieš kitus, mes auklėjame savo vaikus, jaunąją kartą visiškai netinkama linkme, duodami tokį pavyzdį, kurio geriau būtų vengti.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Ačiū už išsakytą nuomonę. Nuomonė prieš – R. J. Dagys. Prašau.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, pirmiausia nekalbama apie nužudymą, nes šitas straipsnis to neliečia, kalbama apie visus kitus smurto atvejus, visų pirma.
Antras dalykas. Tikrai kažkoks virsmas pasidarė mūsų kolegų, vyksta. Jų šventu įsitikinimu didžiausia bėda yra šeima. Čia tokia bėda, kad šakės. Visos blogybės tik ten, pats didžiausias smurtas tik ten, o šito įstatymo filosofija yra tokia, jeigu tu ne giminaitis, nesusituokęs gyveni, tai tau bausmė bus mažesnė, nes tu ne giminaitis esi. Jeigu, neduok Dieve, susiženija, tai tada dvigubai. Na, apie ką mes kalbame? Tikslai vieni, o parašyta tai visiškai priešingai! Galų gale nustokime juokinti svietą, nagi smurtas aplinkoje taps parodija. Mes iš viso įstatymo niekada niekaip neįgyvendinsime dėl tokių mėginimų sugriežtinti toje vietoje, kur visiškai griežtinti nereikia. Kur ta prezumpcija? Skatinsime tuos, kad jie nesiženytų tarpusavy, kad gyventų atskirai, kad giminystės nebūtų. Vadinasi, kaimyną primušti, kaip sako kolega, gerai, o jeigu kaimynas tau giminaitis – dvigubai. Tai dar giminaičių ryšius reikia nustatyti, koks tas giminaitis, kelintos kartos. Neduok Dieve, paskiau išaiškės, kad savo giminaitį primušei, išryškės, dar apeliaciją paduos. Na, vienas cirkas. Tikrai siūlau tokių dalykų net nesvarstyti. O kolegos ketinimą, na, kitaip reikia realizuoti. Suprantama, ką jūs norite pasakyti, bet neparašyta taip, ką jūs pateikėte.
PIRMININKAS. Kolegos, išsakytos nuomonės, skirtingos giminaičių, artimųjų ir požiūrio į juos sąvokos, siūlau apsispręsti balsuojant. Kas pritariate D. Mikutienės projektui, balsuojate už, kas nepritariate – prieš, kas turite kitą nuomonę, susilaikote. Prašau balsuoti.
Mieli kolegos, balsavo 68 Seimo nariai: už balsavo 34 prieš – 5, susilaikė 29.
Keista lygybė ir balansas. Ar visi balsavome esantys šioje salėje? Gal galime perbalsuoti? Aš nežinau, ar P. Saudargas balsavo, ar ne? Jis bendrauja su artimąja aplinka. Ar jūs balsavote, kolega? (Balsai salėje) Balsavo. Ką gi, aš siūlyčiau balsuoti dar kartą, mąstant apie artimuosius. Kolegos, pasiruoškite balsuoti. Kas balsuoja už, remia projektą, kas balsuoja prieš, ne, kas turite kitą nuomonę, susilaikote. Prašau, kolegos. Prasidėjo balsavimas.
Ką gi, kolegos, šį kartą balsavo jau 69, įdomus skaičius. Už – 40, prieš – 3, susilaikė šiuo atveju – 26. Projektui po pateikimo yra pritarta.
Siūlomas pagrindiniu komitetu Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Galime pritarti. Papildomo nesiūloma. Nežinau, ar būtų kokių kitokių nuomonių? (Balsai salėje) Negirdžiu. Matau skubantį gerbiamąjį Mečislovą. Prašau.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Aš norėčiau pasiūlyti Socialinių reikalų ir darbo komitetą.
PIRMININKAS. Ir jūs, gerbiamasis Dagy, tą patį siūlote? Ką gi, galime pritarti Socialinių reikalų ir darbo komitetui.
Repliką po balsavimo nori pasakyti R. J. Dagys. Prašau, kolega.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Na, gerbiamieji kolegos valdantieji, jeigu jūs norite tokios diskusijos, galime tokią diskusiją turėti. Aš manyčiau, turėkime nors šiek tiek sąžinės prieš savo artimuosius ir visa kita. Ką mes darome? Iš kur tokia neapykanta atsirado? Lyg mes pradedame šeimyninius santykius kriminalizuoti dvigubai. Čia kriminalizacija naujosios valdančiosios koalicijos, čia nauja ideologija, gerbiamasis Zasčiurinskai.
PIRMININKAS. Kolegos, nepamirškite, kad po darbo tenka grįžti į artimąją aplinką, į šeimą, tai atitinkamos frazės skamba ir ten. Kolegos, pritariame šitam klausimui? Socialinių reikalų ir darbo komiteto nenorite ir jūs siūlote balsuoti, taip? Kolegos, girdžiu nuomones.
Dar viena nuomonė – gerbiamoji Loreta. Prašau.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Labai ačiū. Aš ir manyčiau, kad čia ne socialiniai, bet daugiau žmogaus teisių klausimai. Tai Teisės ir teisėtvarkos komitetas ir Žmogaus teisių komitetas būtų labai gerai.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamasis pirmininke, aš noriu pasakyti, kad vaiko funkcija yra Socialinių reikalų ir darbo komiteto funkcija. Smurtas artimoje aplinkoje taip pat yra mūsų. Kalbėti taip, kaip kalbama, tai reikia pasiskaityti Statutą, ten yra išdėstyta…
PIRMININKAS. Gerai, aš jus supratau. Ačiū. Kolega, jūs išsakėte savo nuomonę. Apsispręskime balsuodami. Kas pritariate, kad papildomu komitetu būtų Socialinių reikalų ir darbo komitetas… (Balsai salėje), o kas balsuojate prieš, nepritariate. Tada yra tik vienas pagrindinis Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Prašau balsuoti. (Balsai salėje) Kas balsuoja už – papildomas Socialinių reikalų ir darbo komitetas.
Balsavo 59 Seimo nariai: už – 34, prieš – 19, susilaikė 6. Nuomonė aiški. Pritarta, kad Socialinių reikalų ir darbo komitetas būtų papildomas. Pritarta. Svarstymo data nustatyta birželio 25 d. Jau netoli.
Kolegos, kitas mūsų darbotvarkės klausimas. Pagal darbotvarkę turėjo būti 2-13, registruotas įstatymo projektas Nr. XIIP-400, tačiau nėra surinkta parašų, mes jo svarstyti negalime. Tokiu būdu, mieli kolegos, mes bendru darbu įveikėme mūsų darbotvarkę. Lieka Seimo narių pareiškimų dalis.

16.56 val.
Seimo narių pareiškimai

Aš kviečiu A. Dumčių padaryti atitinkamą pareiškimą. Prašau, kolega.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkui, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, maloniai kviečiame rytoj dalyvauti tradiciniuose širdies ir dienos Seime renginiuose, skirtuose atkreipti dėmesį į vis didėjantį širdies kraujagyslių ligų išsivystymo lygį Lietuvoje. Pagrindiniai rizikos veiksniai yra šie: rūkymas, padidėjęs kraujospūdis, riebalų padidėjimas kraujyje (lipidų), cukrinis diabetas ir kiti.
11 val. Seimo Baltijos Asamblėjos salėje (trečiuose rūmuose) ir medicinos punkte galėsite atlikti pagrindinius su širdies ir kraujagyslių ligomis susijusius tyrimus, išklausyti Lietuvos sveikatos mokslo universiteto gydytojų rekomendacijas dėl šių ligų profilaktikos. Bus atliekamas šeiminės gyvensenos, antsvorio, nutukimo, arterinės hipertenzijos, cholesterolio koncentracijos kraujyje, kraujagyslių įtempimo įvertinimas, esant reikalui, ultragarsinis širdies tyrimas.
Lietuvoje dėl širdies ir kraujagyslių ligų padėtis blogesnė nei daugelyje Europos Sąjungos valstybių, kuriose sergamumas ir mirtingumas nuo šių ligų nuolat mažėja. Lietuvoje jis užima pirmą vietą ir sudaro daugiau nei pusę visų mirčių – iki 55 %. Nelaimes kelia koronarinė liga – tai aterosklerotinis širdies kraujagyslių pakenkimas, jų susiaurinimas arba visiškas uždarymas dažniausiai susiformavusiu krešuliu. Taip išsivysto širdies infarktas (matote paveikslėlyje). Tai būklė, kai tam tikra raumens miokardo dalis apmiršta, nesusitraukinėja, gali kristi kraujo spaudimas, širdis sustoti, kilti pavojingi širdies ritmo sutrikimai. Tas krešulys kaip tik susidaro susiaurėjusioje kraujagyslės plokštelės vietoje.
Framinghamo tyrimo duomenimis, net 62 % vyrų ir 46 % moterų pirmoji koronarinės ligos apraiška būna miokardo infarktas ar staigi mirtis. Kartais liga pasireiškia be jokių perspėjančių ženklų – tipiškai tai būna aštrus skausmas už krūtinkaulio. Vienas koronarinės ligos išsivystymo reikalavimų – išvengti rizikos faktorių: rūkymo, nuolatinio padidėjusio kraujo spaudimo, padidėjusio lipidų (cholesterolio), cukraus kiekio kraujyje, nutukimo, streso, depresijos ir kt. Įtariant išsivysčiusią ligą būtina nevengti tokių priemonių ir tyrimų kaip elektrokardiograma, dvimatė echokardiografija (kaip rytoj būtų), o esant reikalui, koronarografijos – kraujagyslių kontrastavimo peršvietimo.
Didžiausią pavojų kelia širdies kairiojo kamieno susiaurėjimas – našlių liga. Štai čia ir pavaizduotas priekinis nusileidžiančiosios šakos uždarymas ir žiaurus kairiojo skilvelio infarktas, taip pat kelių kraujagyslių susiaurėjimas, tarp kurių priekinės nenusileidžiančiosios arterijos ir kitų. Šiandien efektyviai atliekamas susiaurėjusių kraujagyslių išplėtimas specialiu zondu su balionėliu, įvedamas stentas (nereikia operacijos), kad susiaurėjimas negrįžtų, praduriamas krešulys ir suleidžiamas į jį krešulius tirpdantis vaistas, vadinamoji fibrinolizė. Kai kraujagyslių pakitimai ryškūs ir daugybiniai, atliekama širdies operacija – naujų jungčių suformavimas (šuntavimas).
Antroji akcijos diena, trumpai sakau, – Širdies diena Seime. 12 val. Konstitucijos salėje yra konferencija „Vaikų sveikatos būklė“. Juk koronarinė liga ir kitos ligos vystosi nuo ankstyvos vaikystės.
Gerbiamieji kolegos, ypač vyresnieji, kviečiu pasitarti su specialistais, atlikti siūlomus tyrimus ir vykdyti profilaktines priemones dėl galimos koronarinės ligos sustabdymo. Mes, Seimo nariai, priklausome padidintos rizikos grupei. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis pranešėjau. Profesoriaus pareiškimo išvada būtų trumpa ir drūta: politikas su širdimi yra didžiulis privalumas. (Balsas salėje: „Teisingai!“) Kolegos, išmokime šią pamoką!
Taip pat turiu jums paskleisti kitą informaciją. Mielieji kolegos, susikaupkite! Yra gautas pranešimas apie tarpparlamentinių ryšių grupės įkūrimą. Siūloma įregistruoti Lietuvos Respublikos Seime įsikūrusią Tarpparlamentinių ryšių su Kroatijos Respublikos parlamentu grupę. Tos grupės pirmininkas yra ne kas kitas kaip E. Zingeris. (Šurmulys salėje) Šio pirmininko, E. Zingerio, pavaduotojas yra A. Mazuronis. Gerbiamieji kolegos, registravimasis yra paskelbtas. Prašom užsirašyti. Dar, matau, eilės tvarka vietos yra. Nepraleiskite progos. (Balsai salėje)
Mielieji kolegos, kaip paskutinį šio Seimo posėdžio darbą siūlau registruotis.
Užsiregistravo 50 Seimo narių. Tuo 2013 m. balandžio 16 d. vakarinis posėdis skelbiamas baigtas. Gero poilsio, kolegos! (Gongas)
