LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 73
STENOGRAMA

2013 m. liepos 2 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojas J. NARKEVIČIUS

PIRMININKAS (J. NARKEVIČ, LLRAF). Dar kartą laba diena, gerbiamieji Seimo nariai. Pradedame popietinį plenarinį posėdį. (Gongas) Registruojamės. Registruojamės, kas pageidauja.
Ačiū. Užsiregistravo 25 Seimo nariai.

15.02 val.
Švietimo ir mokslo ministro D. Pavalkio atsakymai į Seimo narių iš anksto raštu pateiktus klausimus (pagal Seimo statuto 209 straipsnį)

Popietinio posėdžio 2-1 klausimas – švietimo ir mokslo ministro Dainiaus Pavalkio atsakymai į Seimo narių iš anksto raštu pateiktus klausimus. Iki 15 min. atsakymai. Sėkmės, gerbiamasis ministre. Prašom.
D. PAVALKIS. Sveiki visi, gerbiamasis Seimo posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai. Dėkoju už galimybę plačiau pristatyti situaciją dėl lietuvių kalbos ir literatūros brandos egzamino organizavimo per 2013 m. brandos egzaminų sesiją.
Remdamasis Lietuvos Respublikos Statuto 209 straipsniu, teikiu atsakymus į grupės Seimo narių užduotus klausimus. Ir, ko gero, grupės iniciatorių… (Negirdėti)
2013 m. egzaminų sesija iš esmės baigėsi. Džiaugiuosi, kad šiemet ji praėjo kaip niekada ramiai, be nesusipratimų, kurių anksčiau, deja, ne visuomet pavykdavo išvengti. Vienas iš didžiausių ir svarbiausių dalykų, praėjęs kažkodėl nepastebėtas, yra tas, kad 2013 m. egzaminų sesija buvo istorinė. Istorinė ta prasme, kad pirmą kartą nuo Nepriklausomybės atkūrimo ir praėjus 25 metams nuo švietimo reformos pradžios visi šių metų abiturientai laikė vienodą lietuvių kalbos egzaminą. Belieka tik stebėtis, kad atrodytų elementarus ir savaime suprantamas dalykas taip sunkiai skynėsi kelią į gyvenimą. Per tą laiką turėjome 4 Švietimo įstatymo redakcijas, 18 įstatymo pataisų, tačiau vienodo lietuvių kalbos egzamino klausimas teisiškai tiksliai taip ir nebuvo sutvarkytas.
Pasižiūrėkime, kaip atrodė visa eiga. Dar 2002 m. patvirtintuose Tautinių mažumų švietimo nuostatuose buvo numatyta užtikrinti visiems moksleiviams lygias galimybes studijuoti Lietuvos aukštosiose mokyklose, organizuoti visų bendrojo lavinimo mokyklų abiturientams lietuvių kalbos raštingumo brandos egzaminą pagal tokią pačią programą, šiai nuostatai įgyvendinti parengti tvarką ir sukurti ugdymo proceso reikiamas sąlygas. Dėl 2004–2008 m. Vyriausybės programos įgyvendinimo priemonių buvo nurodyta įdiegti vienodo turinio lietuvių kalbos brandos egzaminą visiems vidurinio ugdymo programas baigiantiems vaikams. Ir įvykdymo terminas buvo 2007 m. II ketvirtis.
Lietuvos lenkų tautinės mažumos švietimo raidos strategijoje, patvirtintoje 2005 m., buvo nurodyta, kad, siekiant užtikrinti lygias mokinių galimybes stoti į aukštąsias mokyklas, brandos egzaminų lietuvių kalbos testus reikia rengti pagal tą pačią programą visiems Lietuvos abiturientams, nepriklausomai nuo mokyklos mokomosios kalbos. Tai bus vykdoma, suderinus lietuvių kalbos mokymo programas, gimtosios ir valstybinės, ir jas įgyvendinant. Šiam tikslui įgyvendinti numatytas pereinamasis laikotarpis iki 2008 m.
2008 m. ir 2012 m. priemonių plane buvo numatyta, kad nuo 2012 m. lietuvių kalbos egzaminas bus vykdomas pagal bendrą egzamino programą vietoj buvusios lietuvių kalbos gimtosios ir lietuvių valstybinės kalbos brandos egzaminų. Nepaisant to, per šį laikotarpį taip ir nesurastas kompromisas, daug dalykų daryta paskubomis, neapskaičiuojant bent kelių žingsnių į priekį. Su šia situacija susidūriau iš karto po to, kai Seimas patvirtino koalicinės Lietuvos Respublikos XVI Vyriausybės programą ir pradėjau dirbti švietimo ir mokslo ministru. Kėliau sau esminį tikslą – išlaikyti strateginę kryptį dėl vienodo lietuvių kalbos ir literatūros brandos egzamino. Taip pat buvo būtina taisyti neatitikimus, į kuriuos nekreiptas dėmesys, rengiantis pereiti prie vienodo lietuvių kalbos egzamino. Ugdymo planuose lietuvių kalbai skiriamų valandų skaičius lietuviškose ir tautinių mažumų mokyklose skiriasi daugiau kaip 800 pamokų. Skirtinga lietuvių gimtosios kalbos ir valstybinės lietuvių kalbos mokymo praktika ir daug kitų svarbių dalykų, kurie kažkodėl buvo nutylimi, ignoruojami ir nesprendžiami.
Dėl visų šitų priežasčių mano įsakymu buvo atlikti tam tikri Lietuvių kalbos ir literatūros brandos egzamino programos pakeitimai, kurių esmė: rašant rašinį, leisti remtis didesniu autorių skaičiumi (buvo galima – keturiais, po pakeitimo – septyniais visiems (pabrėžiu – visiems!) Lietuvos abiturientams ir buvo sumažinta rašinio apimtis abiturientams, kurie baigė mokyklas tautinių mažumų mokomąja kalba. Šio įsakymo galiojimo laikas neapibrėžtas, tačiau tai nereiškia, kad jis negali būti keičiamas, atsižvelgus į jo taikymo praktiką. Įgyvendindamas savo, kaip teisėkūros subjekto, įgaliojimus, turiu teisę keisti priimtus teisės aktus, ką ir padarysiu, jeigu reikės.
Rengiant įsakymą (yra toks klausimas) buvo įvairių nuomonių. Jas reiškė ne tik ministerijos valstybės tarnautojai, tačiau ir lietuvių kalbos specialistai, mokyklų vadovai, įvairios visuomeninės organizacijos. Taip pat ir Seimo nariai pareiškė savo nuomonę, balsavę už XVI Vyriausybės programą, kurioje parašyta, kad tautinių mažumų mokyklose suvienodintas egzaminas bus nukeltas į vėlesnį laiką.
Sprendimas nustatyti diferencijuotą teisinį reguliavimą Lietuvių kalbos ir literatūros brandos egzaminų programoje visų pirma priimtas dėl skirtingo skiriamų valandų skaičiaus lietuvių kalbai ir literatūrai. Kaip jau minėjau, tautinių mažumų mokyklos mokiniai mokėsi lietuvių kalbos ir literatūros 818 valandų mažiau negu lietuviškų mokyklų mokiniai. Gaila, kad praėjusios kadencijos Seimas ir Vyriausybė, nustatydami, kad visi mokiniai turi laikyti vienodą lietuvių kalbos ir literatūros egzaminą, nesudarė tinkamų ir vienodų sąlygų valstybinei kalbai mokyti. Tai padaryti buvo privalu, ką iš tikrųjų ir konstatavo Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas savo birželio 18 d. sprendimu. Teismas pažymėjo (cituoju), kad „valstybė, nustatydama valstybinės kalbos mokėjimo reikalavimus, kartu turi ir pareigą imtis organizacinių priemonių švietimo srityje, kurios sudarytų galimybes mokiniams šiuos reikalavimus įgyvendinti“. Teisėjų kolegija taip pat atkreipė dėmesį, kad Švietimo įstatymo 5 straipsnio 1 dalis tvirtina vieną iš pagrindinių švietimo sistemos principų, lygių galimybių principą, pagal kurį švietimo sistema yra socialiai teisinga. Ji užtikrina asmens teisių įgyvendinimą, kiekvienam asmeniui laiduoja švietimo prieinamumą bendrojo išsilavinimo bei pirmosios kvalifikacijos įgijimu, sudaro sąlygas tobulinti turimą kvalifikaciją ir įgyti naują. Šis principas suponuoja valstybės pareigą, nustatant vienodus egzaminų reikalavimus, sudaryti ir vienodas lygias galimybes tokiam egzaminui pasirengti ir atvirkščiai. Tik nesant vienodų galimybių pasirengti egzaminui, gali būti nustatomos skirtingos jo užduotys. Taip pat Išplėstinė teisėjų kolegija pažymėjo, kad „pagal Lietuvos Respublikos ir tarptautinius teisės aktus valstybė turi teisę nustatyti valstybinės kalbos mokėjimo reikalavimus asmenims, nepaisant jų tautybės, tačiau, keisdama savo politiką šioje srityje ir didindama tokių reikalavimų apimtį, valstybė privalo veikti nuosekliai ir pertvarkymus vykdyti palaipsniui, atsižvelgdama į faktinę situaciją“. Nėra jokios paslapties, kad siūlymą daryti lietuvių kalbos ir literatūros brandos egzamino keitimus pateikė šios Vyriausybės koalicijos partneris – Lietuvos lenkų rinkimų akcija. Apie tai viešojoje erdvėje buvo ne kartą minėta ir mane iš tikrųjų stebina toks Seimo narių klausimas. Koalicinei tarybai pritarus šiam siūlymui, įsakymo projektą parengė viceministrė E. Tamošiūnaitė. Ji yra nemažą administracinę patirtį turintis vadovas, diplomuota lietuvių kalbos specialistė, buvusi mokyklos direktorė ir tiesiogiai savo darbe ne kartą susidūrusi su situacijomis, kai skubotai priimami sprendimai, tam tikrai visuomenės daliai jautrūs sprendimai, sukelia nereikalingas aistras ir priešpriešą.
Švietimo ir mokslo ministras, kaip ir kiti Vyriausybės nariai, yra atsakingas už įstatymais pavestą valdymo sritį. Parlamentinės kontrolės funkciją atlieka Seimo Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas. Belieka apgailestauti, kad praėjusios kadencijos Seimas priėmė naujos redakcijos Švietimo įstatymą, kuriame nustatė, jog visi Lietuvos Respublikos mokiniai turi laikyti vienodą lietuvių kalbos ir literatūros egzaminą, bet jie nenumatė jokių pereinamojo laikotarpio dalykų, o buvusioji Vyriausybė nesudarė tinkamų ir vienodų sąlygų valstybinės kalbos mokymuisi. Todėl sprendimas palengvinti vienodą lietuvių kalbos egzaminą visiems Lietuvos abiturientams tėra buvusio nekomunikavimo ir visuomenės nuomonės ignoravimo pasekmių švelninimas, pakartosiu, neatsisakant pagrindinio strateginio tikslo – vienodo lietuvių kalbos ir literatūros egzamino.
Taip pat noriu pasakyti, kad egzaminų sistemos sumaišties nėra. Brandos egzaminų sesija vyksta sklandžiai, egzaminai organizuojami vadovaujantis galiojančiais teisės aktais, o Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo sprendimas įsigalios nuo 2013 m. rugsėjo 1 d. ir nei brandos egzaminų sesijos rezultatams, nei laikiusių asmenų teisėms studijuoti aukštojoje mokykloje jokios įtakos neturės.
Sprendimai dėl 2014 m. brandos egzaminų sesijos, lietuvių kalbos ir literatūros programos bei įvertinimo normų bus priimti išanalizavus ir įvertinus 2013 m. lietuvių kalbos ir literatūros brandos egzaminų rezultatus. Tai įpareigoja ir kitas lietuvių kalbos ir literatūros brandos egzamino programos punktas, 27 punktas, kuriame numatyta, kad kalbos taisyklingumo ir kalbinės raiškos normų aprašas kandidatų iš mokyklų lietuvių mokomąja ir tautinės mažumos mokamąja kalba darbams vertinti pereinamuoju laikotarpiu yra nustatomas pagal Nacionalinio egzaminų centro duomenis ir skelbiamas iki lapkričio 15 d. Taigi iki pat 2019 m., kaip yra numatyta buvusio švietimo ministro įsakyme, kiekvienais metais privalu išanalizuoti ir įvertinti lietuvių kalbos ir literatūros brandos egzaminų rezultatus ir pagal juos numatyti vertinimo normas mokinių iš mokyklų lietuvių mokomąja kalba ir tautinės mažumos mokomąja kalba. Siekdami priimti pagrįstus sprendimus dėl 2014 m. lietuvių kalbos ir literatūros brandos egzamino, vykdysime ir kitas priemones, leisiančias objektyviai įvertinti mokinių galimybes pasirengti vienodam egzaminui.
Atskira problema – švietimo priežiūra, kuri pagal Lietuvos Respublikos švietimo įstatymo nuostatas priskirta Švietimo ir mokslo ministerijai. Išanalizavęs praėjusio laikotarpio dokumentus, įvairias pažymas, galiu konstatuoti, kad nebuvo panaudoti visi administraciniai svertai, buvę reikalingi užtikrinant priimto Švietimo įstatymo normų įgyvendinimą. Į prašymą pateikti mano poziciją dėl siekių koreguoti Švietimo įstatymo normas, iš tikrųjų mane patikslino ponas V. Stundys prieš posėdį, kad yra įregistruota, bet ano Seimo metu… Aš manau, kad turėtų būti diskutuojama, konsultuojamasi su švietimo bendruomene ir visais kitais. Tačiau nuostata, kad visi Lietuvos abiturientai valstybinį lietuvių kalbos ir literatūros brandos egzaminą laiko vienodą, turi išlikti. Toks reglamentavimas užtikrina visiems valstybės piliečiams lygias galimybes įgyvendinti savo teises ir teisėtus interesus. Vienodą valstybinės kalbos egzaminą laiko mūsų kaimyninėse šalyse, tarp jų ir Lenkijoje, gyvenantys lietuviai. Beje, prieš porą savaičių „Santaros-Šviesos“ konferencijoje buvęs Lenkijos švietimo ministras Mirosławas Sawickis, be kita ko, pasakė, kad Lenkijoje net mintis nekyla, jog lenkų kalbos egzaminas kam nors galėtų būti kitoks. Taigi, gerbiamieji Seimo nariai, dėkoju jums visiems už rūpinimąsi švietimo problemomis.
Baigdamas norėčiau pasakyti, kad šiemet mums teks atlikti dar daug svarbių darbų kartu, ir ne tik pirmininkaujant Europos Sąjungos Tarybai, tačiau ir sprendžiant daugelį įsisenėjusių švietimo sistemos problemų, taip pat ir tvirtinant 2014 m. švietimo biudžetą. Rudeniop siūlysime Seime organizuoti klausymus, kurių metu tiek švietimo specialistai, tiek politikai galėtų išanalizuoti pirmo vienodo lietuvių kalbos ir literatūros brandos egzamino rezultatus ir pateikti siūlymus, kaip sklandžiai organizuoti egzaminų sesiją kitąmet. Aš tikrai tikiuosi, kad tie Seimo nariai, kurie šiandien išreiškė susirūpinimą lietuvių kalbos ateitimi, bus tarp tų pirmųjų, kurie šioje diskusijoje dalyvaus. Ačiū už dėmesį.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis ministre, už atsakymus. Yra užsirašiusių klausti nemažai Seimo narių. Pagal Statutą pirmieji klausia tie Seimo nariai, kurie pasirašė po paklausimu jums. Ponas V. Stundys. Prašom.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju. Ačiū, ministre, už atsakymą ir įdomią individualią Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo sprendimo interpretaciją. Teismas vienareikšmiškai nusprendė, kad palengvinimai pažeidžia Konstitucijos 29 straipsnį, kuris įteisina asmenų lygiateisiškumą ir nustato prievolę nesudaryti jokių privilegijų.
Antra. Teismas labai aiškiai pasakė, kad palengvinimai yra neargumentuoti ir niekaip nepagrįsti. Tai yra politinis sprendimas, ką jūs irgi esate anksčiau pripažinęs.
Be abejo, kalbėti apie vienodas galimybes pasirengti egzaminui yra labai įdomi tema. Aš tiesiog jūsų, kadangi tai akcentavote, ir klausčiau. Kaip jūs suprantate, kada bus tos vienodos galimybės pasirengti egzaminui, kada bus vienodos galimybės, ko reikia, kad jos būtų vienodos pasirengti egzaminui, jeigu šiandien Lietuvos valstybė taiko, o tai teismas pripažino, papildomas…
PIRMININKAS. Ačiū, jūsų laikas baigėsi.
V. STUNDYS (TS-LKDF). … organizacines ir finansines…
PIRMININKAS. Pone ministre, prašau atsakyti.
D. PAVALKIS. Iš tikrųjų mes nebandome ginčyti Administracinio teismo sprendimo, tačiau jo motyvacijų ir jo pagrindimo dalyje yra tikrai įdomių teiginių. Kaip daryti kitais metais? Aš kviesčiau visus susėsti rugsėjo mėnesį ir išdiskutuoti, tai yra iš tikrųjų diskusijų objektas. Paskutiniai pono V. Tomaševskio pasisakymai nėra tai, su kuo mes, ko gero, turėtume sutikti, bet kad diskusija reikalinga ir kad reikia labai aiškiai įvardinti, kokius žingsnius mes darome, kokius sprendimus mes priimame, kada ir kada visa šita diskusija Lietuvoje turi baigtis. Mano noras būtų rasti tą auksinį kompromisą tarp visų suinteresuotų šalių.
PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą. Klausia ponas A. Ažubalis. Prašom.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Pone ministre, aš noriu paklausti, ar jūsų pasirašytas įsakymas, jūsų nuomone, sutelkė Lietuvos tautines mažumas, sutelkė visą Lietuvos piliečių bendruomenę ar atvirkščiai – sukėlė sumaištį, nesusipratimą, susipriešinimą ir nesusikalbėjimą? Ačiū.
D. PAVALKIS. Aš, ko gero, pakartosiu, bet manau, kad priimtas įstatymas to padarė daugiau, nenumatant pereinamojo laikotarpio. Jeigu būtų labai aiškiai sukalta punktais, kad iki kitų metų programos keičiamos nuo 5 klasės, nuo 7, nuo 11 klasės, nebūtų šiandien jokios diskusijos. Mes žinotume, kada jie laiko absoliučiai vienodą ir pagal vertinimą, ir pagal programą lietuvių kalbos egzaminą, dėl kurio, kaip aš sakau, ir ministerijos nuostata tokia, ir mano asmeninė nuostata yra, kad mes turime pereiti prie vienodo egzamino, tik klausimas, kada ir kaip.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų klausia ponas A. Vidžiūnas.
A. VIDŽIŪNAS (TS-LKDF). Pone ministre, mano klausimas iš citatų. Jūsų citata: „Visi abiturientai laiko vienodą lietuvių kalbos egzaminą“, citavote lenkų ministrą, kad kitokia padėtis sunkiai įsivaizduojama. Jūsų kita citata: „V. Tomaševskio reikalavimai nėra tai, su kuo reikėtų sutikti.“ Trečioji citata pono V. Gedvilo: „Spaudimas ministrui buvo nemažas, ypač iš lenkų pusės.“ Ketvirtoji citata: „Čia ir mano kaltė, ir visos koalicijos partnerių kaltė, ir mes klaidą ištaisysime.“ Klausimas: suprantu, nelengva gyventi tarp kaltės ir spaudimo. Ar nereikėtų, jūsų nuomone… Kad jūs galėtumėte būti ta asmenybė ir po Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo pasakyti: teisė šitoj vietoj, mano pozicija yra tokia, diskusijos šituo klausimu baigtos. Nereikėtų nei klausymų, nei vilčių, nei politiniam spaudimui pasiduoti ir žinotume, kad mes turime ministrą, kuriam valstybinės kalbos konstitucinė vertė yra aukščiausia vertybė.
D. PAVALKIS. Ačiū už pasiūlymą.
PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą. Klausia dabar pagal eilę ir proporcingai pagal frakcijas užsirašiusi ponia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi ponia R. Tamašunienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis ministre, man labai gaila, kad jūs, kaip ministras, neatlaikėte to spaudimo. Klinikoje, būdamas chirurgu, jūs spaudimus atlaikydavote ir nepasiduodavote. Man visą laiką žadėjote, kad jūs jokiai įtakai nepasiduosite, įvyko kitaip. Vyriausiasis administracinis teismas nustatė, kad lietuvių kalbos brandos egzaminas diskriminuoja ne pagal tautybę, o pagal kalbą. Prašau pasakyti, gal jūs turite statistiką, kiek tautinių mažumų atstovų mokosi lietuviškose mokyklose? Ačiū.
D. PAVALKIS. Jų yra, bet dabar aš pasakyti konkrečių skaičių, ko gero, nesiryžčiau. Tačiau jūs labai teisingai pasakėte: mane be argumentų įtikinti ką nors daryti yra gana sunku, bet argumentas dėl 800 valandų skirtumo mokymosi programoje yra gana stiprus argumentas. Teismo sprendimas rodo, kad mano palengvinimas yra labai neteisėtas, o pono G. Steponavičiaus aštuonerių metų pereinamasis laikotarpis pagal programų vertinimą ir vertinimo balą yra teisėtas. Tai yra šiek tiek keista, bet pas mus, Lietuvoje, taip yra. Mano tikslas, kaip aš ir sakau, mūsų tikslas yra rasti tokią formulę, tokį susitarimą tarp visų Seimo pusių, kad šita problema būtų vieną kartą aiškiai išspręsta ir prie to nebegrįžtume.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponia R. Tamašunienė. Ruošiasi ponas R. Žemaitaitis.
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamasis ministre, iš tikrųjų jūsų nepavydėtina situacija, nes mūsų teismai užsiima politika ir priima politinius sprendimus, o jūs perėmėte neapgalvotas reformas ir jokia sveiko proto logika neparemtų sprendimų kraitį. Maža to, kad buvo priimtas įstatymas suvienodinti lietuvių kalbos egzaminą, kas iš viso prieštarauja ugdymosi gimtąja kalba koncepcijai, buvęs švietimo ministras G. Steponavičius, nekreipdamas dėmesio nei į ekspertų, nei į Nacionalinio egzaminų centro siūlymus, nei į 60 tūkst. piliečių, priklausančių tautinėms mažumoms, parašų, skirtų, beje, ir mūsų Prezidentei, niekam tai nebuvo įdomu, suvienodino egzaminą arba kitaip pasistengė visus daryti laimingus per prievartą. Procesas pajudėjo, bet niekas neatsižvelgė į tai, kad dvejų metų nepakanka. Buvęs ministras gal tik iki tiek skaičiuoti moka, kad tik dveji metai pasirengti vienodam egzaminui, perskaityti 35 autorių kūrinius ir pabandyti egzaminą išlaikyti visiškai kitokia forma, negu buvo iki šiol.
PIRMININKAS. Prašom klausti.
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Kaip manote, ar iš tikrųjų tokia šoko terapija švietimo sistemoje yra tinkamas metodas? Vis dėlto pasakymas, kad lygios galimybės… Manau, teismo sprendimas iš tikrųjų kalba gerai, kad lygios galimybės. Ačiū. (Balsai salėje) Aš atsiprašau kolegų, kad man per ilgai išėjo.
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš leisdamas gerbiamajam ministrui atsakyti, aš tiktai replikuosiu, kad ponas Valentinas kartojo savo užduotą klausimą. Kartojo. Ačiū. Prašau, pone ministre.
D. PAVALKIS. Aš iš tikrųjų nesu šalininkas jokių šoko terapijų. Galbūt dėl savo buvusios specialybės aš visada sakau: pirma padarykim tyrimus, paskui spręskime, ką ir kaip toliau daryti. Aš tikrai Seimui pažadu, kad mes padarysime išvadas, apibendrinsime šių metų egzaminų duomenis. Aš tiktai noriu pasakyti, kad, ko gero, jūs visi esate girdėję, kad bent jau mokyklinio egzamino rezultatai tiek lietuviškose mokyklose, tiek tautinių mažumų mokyklose buvo gana panašūs. Jeigu bus panašūs ir valstybinio egzamino rezultatai, aš, pripažindamas, kad teismas yra teisus, nes ginčytis kažkaip ir neišeina, bet bent morališkai galvosiu, kad mes ėjome beveik teisingu keliu. Tačiau mūsų klausimas turi būti, ką daryti, o ne kas buvo. Iš tikrųjų mes turime sakyti, kas bus, kaip bus, ką padaryti, kad visiems būtų gerai, būtų pagerbta ir lietuvių kalba, ir nebūtų ignoruojami visi kiti žmonės.
PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą. Klausia ponas R. Žemaitaitis, matau, yra. Ruošiasi ponas A. Dumčius.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis ministre, iš tikrųjų kas nedirba, tas neklysta. Ko gero, taip reikėtų sakyti. Aš asmeniškai nesu nei prieš, nei už šitą dalyką, bet noriu tada kitą klausimą: kaip mes darytume, tarkim, su Baltarusijos bendruomenės atstovais, čia yra, dėl išimties tvarka, tarkim, vieno ar kito egzamino darymo?
Ir kitas mano dalykas. Šiaip iš tikrųjų jie yra Lietuvos Respublikos gyventojai, jie moka lygiai tokius pačius mokesčius, jie lygiai taip pat turi… Kodėl mes negalėtume jiems palengvinti, tarkim, egzamino sąlygų ar dar kažko? Nejaugi čia yra toks smerktinas dalykas? Ar jie yra Lietuvos priešai?
D. PAVALKIS. Toks, sakyčiau, suktas klausimas ir pasisakymas. Iš tikrųjų niekas netraktuoja tautinių mažumų Lietuvoje, ko gero, nuo Vytauto laikų kaip priešų.
Kitas klausimas, kad diskutuojant apie tai, kokį egzaminą turi laikyti, aš vis tiek esu linkęs prie nuomonės, kad turėtų būti laikomas bendras egzaminas, tiktai klausimas, ties kuria vieta, kokius žingsnius padarę, padėdami jiems mokytis lietuvių kalbos, mes turime aiškiai vienareikšmiškai pareikalauti vienodo lietuvių kalbos egzamino tiek pagal programą, tiek pagal vertinimo kriterijus, kaip kad yra kitose šalyse. Toks būtų mano atsakymas.
PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą. Klausia ponas A. Dumčius. Ruošiasi ponas Z. Jedinskis.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkui, pirmininke. Gerbiamasis kolega ministre, štai daug metų dirbome universitetinėje klinikoje ir pagrindinis geriausio sprendimo pavyzdys buvo ir tebelieka konsiliumas, bendroji nuomonė. Jeigu chirurgas, tarkim, nesilaiko to sprendimo, gali įvykti ir nelaimė – ligonis gali likti net ant operacinio stalo. Ar jums neatrodo, kad, atėjęs į ministrus, jūs užmiršote konsiliumo principą ir įteisinote arba savo personalinę, arba inspiruotą nuomonę įstatyme dėl brandos egzaminų ir įskaitų patvirtinimo? Štai tebevyksta šiandien diskusijos dėl to dalyko. Ar jums neatrodo, kad jums toliau reikia ypač laikytis konsiliumo principo? Ačiū.
D. PAVALKIS. Ačiū profesoriui A. Dumčiui. Iš tikrųjų konsiliumas neįvyko, nes tam nelabai buvo laiko, tačiau viena aišku ir, aš manau, dar geriau paaiškės, kai mes turėsime valstybinio egzamino rezultatus, bet man yra įtarimas, kad pacientas išgyveno. Niekas nenustojo mažiau kalbėti lietuvių kalba, niekas nenustojo mažiau jos gerbti ar mylėti. Bet mes kalbame apie kitus konsiliumus, kad kitais metais man nereikėtų vėl panašiu laiku stovėti šioje tribūnoje ir vėl kalbėti, ką daryti su tuo lietuvių kalbos valstybiniu egzaminu. Mano kvietimas – susitarti, rasti konsensusą. Aš manau, kad tai vienodai skauda ir svarbu yra tiek vienai pusei parlamento, tiek ir kitai pusei. Aš į tą ir kviečiu.
PIRMININKAS. Ačiū. Paskutinysis klausia Z. Jedinskis.
Z. JEDINSKIJ (LLRAF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Mano giliu įsitikinimu, Konstitucija, taip pat ir įstatymai, turi tarnauti piliečiams, o ne atvirkščiai. Prieš suvienodintą egzaminą pasisako tie, kuriuos tie pakeitimai palietė. Buvo surinkta apie 60 tūkst. parašų. 1992 m. po nepriklausomos Lietuvos Konstitucija pasirašė gerbiamasis V. Landsbergis. Nuo to momento praėjo jau beveik 20 m., kai galiojo šita sena tvarka. Dabar pasikeitė ne viena Vyriausybė, tai dešiniųjų, tai kairiųjų, niekam neužkliuvo, kad buvo tie prieštaravimai. Galiojo sena tvarka. Prašom pasakyti, kodėl būtent dabar įvyko tie pakeitimai? Ar jums neatrodo, kad tas suvienodintas egzaminas yra reikalingas daugiau politikams, o ne tiems, kuriuos palietė?
D. PAVALKIS. Dėkoju už klausimą. Iš tikrųjų pagal tą reakciją, kuri yra tarp politikų, kiek mažiau visuomenėje, man atrodytų, tai yra politizuotas klausimas. Bet aš vėl drįstu grįžti prie savo nuomonės, kad mes neturėtume nuklysti ir diskutuoti, ar reikalingas valstybinis lietuvių kalbos egzaminas, ar ne. Aš drįstu teigti, kad jisai yra reikalingas, tik, kaip ir buvo teismo vienoje iš nuostatų pažymėta, valstybė turi sudaryti tinkamas sąlygas tam egzaminui pasiruošti. Taigi dar kartą visus kviečiu, taip pat ir Lenkų rinkimų akciją, diskutuoti rugsėjo mėnesį, ką mes organizuosime Seime. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame gerbiamajam švietimo ir mokslo ministrui D. Pavalkiui už pateiktus atsakymus. (Balsai salėje) Dėl vedimo tvarkos? Ačiū, gerbiamasis ministre. Jūs atsakėte į visus klausimus, kurie suspėti laiku…
Ponia L. Dmitrijeva. Prašau.
L. DMITRIJEVA (DPF). Pone ministre, labai jums ačiū. Jūs pasielgėte kaip tikras politikas diplomatas, nes neišsiaiškinus situacijos negalima atrasti tikro ar tinkamo sprendimo. Visos bendruomenės, tautinės mažumos jums tikrai dėkingos už tai, kad tai buvo šansas parodyti mūsų žinias ir ką reikia tobulinti šiame įstatyme. Ačiū jums.
PIRMININKAS. Ačiū. Pone R. Tamašunienė.
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Dėl vedimo tvarkos. Iš tikrųjų jeigu Seimo nariai teikia ministrui ar kitiems politikams klausimus ir parašo juos raštu, tai tiesioginių sakinių gale klaustukas nededamas – 4 ir 5 punktai. Ačiū.
PIRMININKAS. O, kalbos reikalavimų pažeidimas.
Ponia Audrone, prašau. A. Pitrėnienė.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų aš, kaip komiteto pirmininkė, buvau pakviesta ir dalyvavau daugybėje susitikimų mokyklose su mokiniais, su tėvais, su lietuvių kalbos mokytojais ir žinote, ką aš pamačiau? Važiuodama pamačiau, kad iš tikrųjų nebuvo, visi sakė, kad jie… Aš kalbu apie tai, kad nebuvo suteiktos galimybės pakankamai pasirengti pakeistam egzaminui. Jie visi taip sakė. Priežastys, kas kaltas ir kaip ten galėjo būti, aš, kaip sena švietimietė, galiu pasakyti. Kur buvo Švietimo ir mokslo ministerija, kodėl nepažiūrėjo, ar duotas lietuvių kalbai maksimalus valandų skaičius, kad spėtų pasiruošti mokiniai, kad spėtų perskaityti visus kūrinius. Nepadaryta! Toliau daugybė dalykų, kurių šiandien tikrai neįvardinsiu, bet reikia prisiimti atsakomybę kiekvienam. Ar pažiūrėjome, ar stebėsena buvo atlikta, ar buvo padaryta viskas, kad savivaldybėse, mokyklose vaikams būtų padėta pasiruošti tokiam egzaminui? Aš atsakau: pagal mokinių, lietuvių kalbos mokytojų kalbėjimą tai nebuvo padaryta. Vadinasi, nežinau, kieno dabar turime paklausti?
PIRMININKAS. Ačiū. Dar per šoninį mikrofoną, gal jau paskutinis ponas A. Vidžiūnas. Prašau.
A. VIDŽIŪNAS (TS-LKDF). Subtili ponios Ritos pastaba apie lietuvių kalbos rašybos ir klaustukų dėjimo niuansus mums tik dar sykį parodo, kad mes čia tuščiai užsiimame niekais. Lenkų tautinė mažuma Lietuvoje puikiai moka lietuvių kalbos subtilybes ir visos išlygos, kurias ministras čia mėgino daryti, visai nereikalingos.
PIRMININKAS. Ačiū. Ta malonia gaida baigiame šio klausimo nagrinėjimą.

15.37 val.
Viešųjų pirkimų įstatymo 2, 4, 6, 7, 82, 9, 10, 13, 18, 19, 22, 24, 28, 33, 35, 39, 40, 85, 86, 87, 90, 92 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-545(2) (svarstymo tęsinys)

Pereiname prie darbotvarkės. Dabar mes turime grįžti prie 1-15 klausimų, dėl kurių buvo padaryta pertrauka. Svarstymo stadija. Viešųjų pirkimų įstatymo 2, 4, 6, 7, 82, 9, 10, 13, 18, 19, 22, 24, 28, 33, 35, 39, 40, 85, 86, 87, 90, 92 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-545(2). (Balsai salėje) Prašau, ponas J. Razma dėl vedimo tvarkos.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, dabar kitas posėdis. Mūsų frakcija vėl turi galimybę prašyti pertraukos iki kito posėdžio, tą norėtume daryti, nes, pasižiūrėjome, trys diskusijų dalyviai, daugybė pataisų, mes kone 2 val. turėsime sugaišti dėl šio projekto. Tikrai yra kitų projektų, kuriuos, man atrodo, būtina priimti dabar. O šis projektas tikrai gali palaukti rudens. (Balsai salėje) Aš prašau pertraukos iki kito posėdžio. (Balsai salėje) Aišku, frakcijos vardu.
PIRMININKAS. Frakcijos vardu prašote. Gerbiamieji Seimo nariai, ar mes bendru sutarimu priimsime? (Balsai salėje) Ne. Ačiū. Tada balsuojame. Kas už tai, kad pono J. Razmos prašymas būtų patenkintas ir būtų padaryta pertrauka iki kito posėdžio, balsuojame. Jeigu už bus daugiau nei vienas penktadalis, bus pertrauka.
Taigi skelbiama šio klausimo nagrinėjimo pertrauka iki kito posėdžio. (Balsai salėje) Iki kito posėdžio, buvo pasakyta. Kada bus kitas posėdis, tada bus įtrauktas tas klausimas į darbotvarkę. Toks buvo prašymas? Toks. Ačiū.

15.38 val.
Šilumos ūkio įstatymo 2, 3, 7, 8, 10, 32 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 81 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-771(2) (priėmimo tęsinys)

Judame toliau. Dabar daug klausimų – 1-17a, 1-17b, 1-17c, 1-17d. Šilumos ūkio įstatymo 2, 3, 7, 8, 10, 32 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 81 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-771(2) ir lydimieji. Šoninis mikrofonas – ponia I. Šiaulienė. Prašau.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Frakcijos vardu prašau pusės valandos 1-17a ir lydimųjų klausimų pertraukos.
PIRMININKAS. Prašote frakcijos vardu?
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Taip.
PIRMININKAS. Ar bendru sutarimu?.. (Balsai salėje) Nebalsuojame? Taigi pusės valandos pertrauka dėl viso šių klausimų bloko.

15.39 val.
Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 36 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-371(2) (svarstymo tęsinys ir priėmimas)

Darbotvarkės 1-22 klausimas – Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 36 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-371(2). Svarstymo tęsinys. Dėl balsavimo motyvų kalbame. Dar yra vienas pasiūlymas. Pone Artūrai, priėmimo stadijoje bus. Dabar svarstymas. Dabar bus pasisakymai dėl motyvų svarstymo stadijoje. (Balsas salėje) Ačiū. Jūs esate teisūs. Diskusija, dar iki motyvų mes nepriėjome. Diskusijoje nori kalbėti ponas R. J. Dagys. Prašom.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų šiandien svarstome tokį įstatymą, kuris parodo mūsų požiūrį į daugelį dalykų, kaip mes žiūrime, ar į visus žmones žiūrime lygiai, vienodomis galimybėmis, ar visi žmonės, neatsižvelgiant į jų rangus, yra vienodi? Atrodo, šis klausimas turėtų būti paprastesnis, bet iš tikrųjų jis toks yra.
Krašto apsaugos sistemoje, kaip ir kitose statutinėse organizacijose, turėtų vyrauti ta pati tvarka. Visos statutinės organizacijos turi galimybę, reikalui esant, jeigu tai netrukdo jų pagrindinei tarnybai ir vadovybei leidus, užsiimti kita veikla ir prisidurti pinigų prie esamo atlyginimo. Eilinių krašto apsaugos sistemos narių, kareivių algos yra labai nedidelės. Kalbėti apie tai, kad mes jiems pakelsime algas, yra apgavystė. Po vakarykščio Konstitucinio Teismo sprendimo mes iš viso jiems beveik niekada nepakelsime artimiausiu laiku, nes Konstitucinis Teismas, neaišku, kokiais motyvais ir kokiu būdu, sugalvojo pasakyti, kad diferencijuotas mažų atlyginimų kėlimas neįmanomas, vadinasi, kelti turėsime visiems ir vienodai. Dabar turėsime kompensuoti valdininkams prarastą atlyginimą, teisėjams ir kitiems, vadinasi, pirmiausia jiems turėsime tuos pinigus duoti. Ir dar ištaisyti visas kitas klaidas, susijusias su tuo, kad mes pakėlėme mažus atlyginimus. Vadinasi, šitos sistemos nebus.
Dabar mūsų šitame įstatymo projekte, kur buvo anksčiau sutvarkyta sistema, buvo leista, neatsižvelgiant į rangą ir užimamą padėtį, tiesiog užsiimti kūrybine ar kitokia veikla. Dabar mes ateiname į tokią sistemą, kad aukšto rango valdininkams mes dėstyti (atseit kūrybinė veikla) leidžiame, nors tai nepriklauso, kariuomenės vadai nesusaistyti statuto, nesusaistyti pareigos bet kuriuo metu atsidurti, kur juos tėvynė pasiųs, jie gali tuo metu dėstyti, o eiliniams nariams nieko negalima, net jeigu jis groja kokiame nors orkestre, šalia savo tiesioginių pareigų, mes jam tiesiog to nenorime leisti. Tai štai jo paprasčiausia esmė.
Dabar vėlgi dėl šios Vyriausybės patvirtintos pertvarkos… valstybinių pensijų, visos pertvarkos koncepcijos, primenu, čia yra jūsų sprendimas, jūs esate numatę valstybines pensijas pertvarkyti taip, kad kariūnų ir karininkų visa socialinė sistema… kad per tą laiką, kol jie tarnauja, jie integruotųsi į darbo rinką, kad galėtų atitarnavę po 20 metų lengvai integruotis į darbo rinką, nes mes tada turime juos išlaikyti, nes jie neturi papildomų pajamų, jie neturi atitinkamos kvalifikacijos. Kur yra tas blogis, jeigu mes leidžiame… apsunkintu mechanizmu leisime žmonėms gauti kokią nors papildomą profesinę kvalifikaciją. Jis paskui lengviau susiras… gyvenimui ir darbui. Ne, karininkams mes leisime, aukštiems valdininkams leisime, nes tai vadinasi kūrybinė veikla, o kareiviukams ne. Štai yra toks tipiškas požiūris į socialinę sritį, mes deklaruojame socialinius principus, o kai reikia juos parodyti praktiškai, iš karto susiduriame su tuo.
Iš tikrųjų siūlau nekeisti šitos tvarkos, nediskriminuoti mūsų eilinių kareivių, lyginant su jų vadovybe. O jeigu jūs jau tikrai norite, kad būtų vienoda tvarka, tai tada ir aukšto rango karininkams prašom nieko neleisti daryti, tiesiog nieko. Arba leidžiame visiems, arba neleidžiame niekam. Kodėl vadovai turi būti lygesni tarp lygių?
Siūlau šiam projektui iš principo nepritarti, nes jis yra diskriminacinis, neatitinka dabartinės Vyriausybės priimtų įsipareigojimų, pažeidžia tarptautines sutartis, kadangi vėl yra nevienodos sąlygos vienai tarnybai, yra diskriminacinis plačiąja prasme, nes vieniems leidžiama, kitiems ne. Todėl siūlau nepritarti kaip ydingam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Ačiū, ponas Dagy. Prašom ponią R. Juknevičienę kalbėti.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, labai prašau jūsų kelių minučių dėmesio. Nors kalbame apie socialdemokratų ministro pateiktą projektą, bet labai noriu kreiptis daugiau į kitus koalicijos partnerius, nes tikiuosi, kad jie pabandys įsigilinti, kokį socialiai nejautrų kariams, jų šeimoms ir neteisingą žmogaus teisių požiūriu pasiūlymą yra pateikęs J. Olekas. Tuo labiau kad, primenu, ketvirtadienį mes čia, Seime, pritarėme, kad papildomai galėtų dirbti policininkai, kad papildomai galėtų dirbti statutiniai pareigūnai, ir dabar staiga kariams, skirtingai negu kitiems, mes uždraudžiame dirbti papildomą darbą. Kodėl? Kokia logika?
Taigi šiuo projektu siūloma panaikinti praėjusios kadencijos Seime priimtą nuostatą, kuri dar praktiškai neįsigaliojo, nes ministras neparengė poįstatyminių aktų, leidžiančią kariams papildomai dirbti. Kodėl buvo toks pasiūlymas? Tai padiktavo pats gyvenimas ir kitų valstybių patirtis. Priimta ir dabar galiojanti nuostata labiausiai buvo reikalinga eiliniams kariams, puskarininkiams, t. y. žmonėms, kurių atlyginimai kariuomenėje nėra dideli. Ir aš nematau, kad artimiausiu metu smarkiai didėtų. Karių tarnyba yra įvairi, nemažai jų budi paromis, todėl turi galimybę dirbti papildomai, turi galimybę dirbti savaitgaliais. Pavyzdžiui, atitinkamos tarnybos mechanikas, kokio nors bataliono mechanikas, kuris taiso sudėtingą karinę techniką, laisvu nuo darbo metu, savaitgaliais tikrai pagal patentą galėtų remontuoti ir taisyti mašinas. Dabar gi, deja, tai vyksta, nelegaliai vyksta, ir atitinkamos krašto apsaugos sistemos tarnybos turi daug darbo, kariai yra baudžiami, kai nustatomas toks nelegalus darbas. Taigi vyksta nuolatinis įtampų ratas. Tikrai nesuprantu, kodėl tai reikia drausti?
Tuo labiau neįtikina J. Oleko žodžiai, neva papildomas darbas ne tarnybos metu pakenks karių reputacijai, priesaikos laikymuisi ir kario pareigų vykdymui. Atvirkščiai, draudimai ir nelegalūs darbai kenkia karių reputacijai. Didesnės pajamos tiks pagerins kario šeimos savijautą. Kario darbas nėra iki senatvės.
PIRMININKAS. Ponia Rasa, labai atsiprašau. Gerbiamieji vyrai, gerbiamasis Petrai! Turėkime savigarbos. Prašau.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Kario darbas nėra iki senatvės, kariai išeina į atsargą labai jauni. Dažniausiai jauni, ne visi tampa generolais, pulkininkais. Taigi, jau sakiau, didesnės pajamos tik pagerins šeimos savijautą. Bet labai socialiai nejautru uždrausti kariams ruoštis išėjimui į atsargą. Papildomas darbas dar tarnybos metu, ypač paskutiniais metais prieš išeinant į atsargą, būtų tinkama priemonė ir labai naudojama Vakarų praktikoje psichologiškai sušvelninti išėjimo iš tarnybos laikotarpį. Tą rodo daugelio valstybių patirtis.
Neišlaiko kritikos ir argumentas dėl priesaikos laikymosi. Sakoma, kad kariai gali pradėti dirbti neaiškiose, net priešiškose įmonėse ir panašiai. Bet juk tokios baimės lengvai eliminuojamos, nes kariai turės deklaruoti savo papildomo darbo vietas, jas bus kur kas lengviau stebėti, negu gaudyti nelegaliai dirbančius. Leidimas papildomai dirbti turi būti labai aiškiai reglamentuotas, taip, kaip dabar numato įstatymas, jeigu tai nesukelia viešųjų ir privačių interesų konflikto tarnyboje, nesudaro prielaidų tarnybą panaudoti asmeniniais interesais, nediskredituoja tarnybos autoriteto, nekliudo profesinės karo tarnybos kariui tinkamai atlikti savo pareigas. Kaip jau minėjau, leidimas dirbti papildomą darbą reikalingiausias mažas algas gaunantiems kariams, paprastai jauniems žmonėms, kurie dar tik kuria šeimas, kurias jau reikia išlaikyti. Tačiau ir ne visi leitenantai bei kapitonai taps generolais, todėl nereikia riboti tų, kurie galbūt ir nesirengia siekti aukščiausių laipsnių.
Dėl kai kurių statutinių pareigūnų darbo aš jau sakiau, esame apsisprendę aną savaitę. Be to, ir Konstitucinis Teismas yra nustatęs, kad absoliutūs ribojimai prieštarauja Konstitucijai. Dar paminėsiu Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos 2006 m. rekomendaciją, kurioje yra tvirtinama, kad ginkluotųjų pajėgų nariai yra uniformuoti piliečiai, kurie turi turėti tas pačias pagrindines laisves, įskaitant įvardintąsias Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje. Dirbti kariams, noriu atkreipti jūsų dėmesį, leidžiama ir turtingose valstybėse, kur karių atlyginimai nepalyginimai didesni, Jungtinėse Amerikos Valstijose, Norvegijoje, Vokietijoje, Danijoje, Estijoje, Didžiojoje Britanijoje, kitose NATO valstybėse. Tai kurgi čia yra dabar Lietuvos problema?
Ministras J. Olekas yra pareiškęs, kad kariams nereikia leisti papildomai dirbti, reikia kelti atlyginimus. Gerai. Bet, vadovaujantis tokia logika, mažų mažiausiai šio įstatymo priėmimą reikia atidėti iki biudžeto svarstymo, kai matysime, kokia suma konkrečiai pakils karių atlyginimai nuo kitų metų. Ar Socialdemokratų partijai tai neįdomu? O gal ministras jums atskleidė, kiek konkrečiai tie atlyginimai padidės? Lauksime jo kalbos tuoj pat po manęs, koks gi tas karių atlyginimo dydis bus kitais metais. Juo labiau kad krašto apsaugos sistemos personalo išlaidos jau dabar artėja prie 70 %, ir jos jau gerą dešimtmetį yra kur kas aukštesnės negu NATO standartai.
Pabaigoje noriu šiek tiek ir pamoralizuoti. Nemyli socialdemokratai karių, negerbia jų. O ministras nesugeba rasti savyje jėgų pripažinti, kad jis suklydo, kad galbūt jį kažkas suklaidino. Ir J. Oleko ambicijos šiandien kainuoja žmonių gyvenimus. O gal kariai socialdemokratinėje Lietuvoje jau nebe žmonės? Siūlau nepritarti šiam labai neteisingam bei socialiai itin nejautriam projektui ir nekeliauti pirmyn į praeitį. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Prašome kalbėti poną J. Oleką.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamieji kolegos, aš buvau parengęs kitą kalbą, bet kadangi prieš mane kalbėjo kolegos ir uždavė keletą klausimų, tai šiek tiek pakeisiu savo kalbą ir pabandysiu atsakyti į tuos klausimus, kuriuos kolegos uždavė. R. J. Dagio kalba nieko bendro neturi su įstatymu, ji apie tai, kad bus diskriminuojami kariai ir bus suteiktos galimybės aukštiems karininkams. Mielasis kolega, jeigu ką nors sugebi su kompiuteriais, atsiverskite KAM’o puslapį ir pažiūrėkite, kieno nuotraukos yra įdėtos, ar generolo, ar net jaunesniojo eilinio. Lygiai taip pat jaunas pradedantis karys gali realizuoti savo kūrybinius sugebėjimus ir jam kaip tik tai atveria šio įstatymo priėmimas.
Miela kolegė Rasa kalbėjo. 10 metų, kai neatitinka Krašto apsaugos sistemos lėšų paskirstymo struktūra kariuomenės išlaikymo ir įsigijimo. Tai, mieloji kolege, pasižiūrėkite į 2008 m., kai mes vykdėme pagal šį požymį NATO reikalavimus. Per tamstos vadovavimą kaip tik ir atsitiko tie dalykai, dėl kurių dabar čia daug sielojatės. Štai kur yra pagrindinis dalykas. Jūsų meilė pasireiškė tuo, kad kariams atlyginimai buvo sumažinti, kad kariai negavo uniformų, kad kariai tarnavo ypač sunkiomis sąlygomis. Štai jūsų meilės pavyzdys! Ir šiandien siūlote, kad karys, atitarnavęs kariuomenėje, su ginklu rankoje gynęs tėvynę, sužeistas ar žuvęs… dar eitų vakare lyginti sijonų, kad galėtų pragyventi? Ar bare pilstyti alkoholį kur nors atsistojęs, ar remontuoti kuriam nors iš jūsų automobilį, kad užsidirbtų? Aš manau, kad tai neteisingas kelias.
Todėl mūsų pasirinkimas yra kitas, atsižvelgiant į Konstitucinio Teismo išaiškinimą, kad kariai yra skirtinga struktūra, neprilyginta bet kuriems statutiniams pareigūnams. Tai vienintelė profesija, kurios atstovai duoda priesaiką paaukoti savo gyvybę. Mes turime siekti, kad karys po tarnybos, grįžęs namo į šeimą savaitgalį, pailsėtų ir galėtų vėl ateiti tarnauti ar į mokymus, ar vykti misiją, o ne jį išsiųsti naktį savaitgaliais dar užsidirbti šeimai. Todėl mūsų pastangos yra skirtos tam, kad jūsų sumažinti atlyginimai būtų kariams atkuriami, kad kariai gautų uniformas, kad jie turėtų normalias tarnybos sąlygas, o ne vytume juos šluoti gatvių ar į kokius nors garažus, kad jie taisytų automobilius. Šis kelias mums yra nepriimtinas, todėl mes, išklausę ne tik politikų sprendimų ir imdami kitus pavyzdžius, bet išklausę ir kariuomenės patarimų, įvertinę jau kai kurių statutinių tarnybų, kurios turėjo galimybę dirbti… Mūsų komiteto nariai turėjo galimybę apsilankyti kitose įstaigose, kurių vadovai labai aiškiai pasakė: jeigu statutinis pareigūnas dirba kitą darbą, nukenčia jo tiesioginės pareigos, nes tai yra jo apsunkinimas. Priėmėme tam, turbūt sutikome, kad jūs ir tuos nustekenote daugiau negu reikia. Tai mes bent jau apsaugokime Lietuvos karius, kurie turi kitą priedermę – tarnauti tėvynei. Todėl mūsų siūlymas taip pat nesikerta niekuo su kai kurių NATO valstybių. Taip, yra valstybių, kurios yra pažengusios kitu keliu, ir yra valstybių, kurios draudžia tokį darbą.
Dėl jūsų klausimo – gali ar negali. Dėl kolegės apkaltinimo, kad daugelis karių dirba nesąžiningai. Nežinau, kiek jūs, tamsta, atleidote karių. Per šiuos pusę metų, kai aš dirbau, nė vieno fakto, kad karys būtų dirbęs po tarnybos ir dėl to mūsų specialios tarnybos jį būtų kaip nors užfiksavusios. Nieko nesu nubaudęs, nes tokio kreipimosi į mane nebuvo.
Lygiai taip pat, kaip nebuvo kokio nors masiškesnio kreipimosi, kad žmonės norėtų tokį darbą dirti. Todėl aš manau, ši tvarka, kuri garantuoja kariui normalią tarnybą, o ne verčia jį eiti tuo keliu, kad mes nemokėsime jums atlyginimų, nekelsime atlyginimų, jūs liksite paskutinėje eilėje, jeigu turėsime, tai kelsime, jeigu neturėsime, tai nekelsime, jūs galite per naktis užsidirbti, man atrodo, visiškai netinkama. Todėl aš kviečiu, kolegos, taip, kaip mes balsavome komitete, pritardami šiam įstatymo projektui, taip pat balsuoti ir čia, atstovaujant savo frakcijai. Ačiū už dėmesį.
PIRMININKAS. Ačiū už kalbą. Taigi, mes dabar einame prie motyvų už, prieš. Svarstymo stadija. Pataisos bus jau priėmimo stadijoje. Truputį kantrybės.
Dabar už ir prieš. Gal pradėkime nuomone prieš. Ponas G. Steponavičius.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Gerbiamieji kolegos, išklausius dabartinio krašto apsaugos ministro kalbos, tenka konstatuoti, kad gerbiamasis ministras gyvena kažkokioje keistoje realybėje. Jis nežino ir nemato, su kokiomis savo šeimų išgyvenimo situacijomis susiduria ne tik krašto apsaugos, bet ir visų kitų statutinių tarnybų pareigūnai. Gerbiamajam ministrui nėra žinoma, kad daugeliu atvejų tai būtų sprendimas, kurio laukia šios bendruomenės nariai, suprasdami, kad valstybė ne tik gali duoti, bet ir gali sudaryti galimybes. Ypač tokiu nelengvu valstybės laikotarpiu.Ypač skaudu bus krašto apsaugos tarnyboje tarnaujantiems žmonėms dėl tos priežasties, kad kitoms statutinėms tarnyboms tai yra įteisinta jau ne vienus metus ir veikia puikiai. Priešgaisrinė tarnyba, Kalėjimų apsaugos departamentas, Pasienio apsaugos tarnyba – visa tai yra realybė, kuri, atsižvelgiant į šitos tarnybos specifiką, leidžia žmonėms derinti, nesikertant jokiems jų tarnybos interesams, svarbius dalykus ir turėti visai normalias, legalias nešešėlines pajamas. Taigi, kolegos, aš kviečiu suprasti, kad turime suprasti šitų žmonių lūkesčius. Turime suvokti, kad gyvenimo realybė yra tokia, kad, nepritardami šiai ministro inicijuotai pataisai, mes taip pat atliepsime ir daugelio šitų žmonių, kad ir nedidelius, bet labai svarbius ir gyvenimiškus lūkesčius. Todėl aš kviečiu tikrai nepritarti šiems ketinimams.
PIRMININKAS. Ačiū, pone Gintarai. Nuomonė už – ponas J. Olekas.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš dar atsakysiu į keletą iškeltų klausimų, į kuriuos nespėjau atsakyti stovėdamas tribūnoje. Gerbiamasis Steponavičiau, man puikiai žinoma karių tarnyba, puikiai žinoma jų tarnybos sąlygos, jų darbas ir situacija. Aš aplankiau ne vieną dalinį, aš lankiausi visose mūsų karių misijose, aš kalbėjausi su jais ir žinau, kuo jie gyvena ir kokios problemos. Todėl jūs kalbate netiesą, kalbėdamas šiuo klausimu.
Gerbiamasis Dagy, man nesuprantama jūsų neapykanta Lietuvos karininkams ir generolams. Tai tie žmonės, kurie užima labai atsakingas pareigas, kurių gyvenimas ir pasiaukojimas tėvynei yra pavyzdys ne tik eiliniams kariams, bet ir didelei daliai visuomenės. Kodėl jūs jos nekenčiate? Mes daug karininkų praradome Lubiankoje, kitur Stalino represijų metais. Bet šiandien, tamsta, aš nežinau, kodėl jų nekenčiate taip, kaip jie buvo nekenčiami tada. Šiandien jie yra puikus pavyzdys, ir aš manau, kad jie gali kaip ir kariai, taip ir karininkai, ir generolai nusipelnyti daugiau pagarbos, negu jūs, stovėdamas tribūnoje, kalbate.
Dar kartą sakau, mielieji kolegos, kelias, kai mes savo karių neįvertiname, nemokame jiems atlyginimų, nesudarome tarnybos sąlygų ir verčiame eiti užsidirbti naktimis, savaitgaliais, yra kelias į nieką. Todėl aš kviečiu kolegas pritarti šiai įstatymo pataisai, ir, jeigu labai norite padėti Lietuvos kariuomenei ir karininkijai, tai padėkite savo pastangomis, kad jie galėtų turėti geresnes tarnybos sąlygas priimant mums biudžetą ir kitus teisės aktus. Ačiū už dėmesį.
PIRMININKAS. Ačiū. Diskusijos baigtos. Dabar išreikšime savo nuomonę balsuodami. Balsuojame dėl Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 36 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto.
Dėkoju už balsavimą. Balsavo 105 Seimo nariai: už – 53, prieš – 35, susilaikė 17. Pritarta. Po svarstymo yra pritarta.
Seimo Pirmininkas siūlė ypatingą skubą. (Balsai salėje) Dėl vedimo tvarkos ponas E. Gentvilas.
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Ne dėl vedimo tvarkos, dėl balsavimo motyvų. Jau vien už tokią frazę, kai pasakoma ministro lūpomis – „mes verčiame dirbti“, aš negalėčiau pritarti ministrui. Mes sudarome galimybę dirbti. Yra skirtumas, gerbiamasis ministre. Aš suprantu, kad galima R. J. Dagį su Stalinu palyginti, tai čia jau jūsų tarpusavio reikalai, tačiau taip pakreipti esmę, kad verčiame dirbti, užuot sakius – sudarome galimybę dirbti, nereikėtų.
PIRMININKAS. Ačiū. Ponas P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis pirmininke, kadangi vieno balso persvara, tai siūlau perbalsuoti. Ir dar noriu pasakyti repliką. Gerbiamasis ministre, nei čia karas yra, nei karas bus, tegul dirba žmonės visuomenei naudingą darbą. Ką jie sėdės ant laktų ir trinsis. Paskui atsiranda diedovščinos, įvairūs nestatutiniai santykiai ir panašiai. Manau, leiskime, jeigu nori dirbti, tegul dirba tą darbą. Manau, jeigu mūsų tokia valstybė ir tokią kariuomenę užpuls kaimyninė valstybė, tai vargu ar mes atsilaikysime, kad ir nedirbsime. Man atrodo, leiskime dirbti, tegul dirba tėvynės labui.
PIRMININKAS. Ačiū. Ponas K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, aš nenorėčiau čia nieko mokyti, bet prieš ateinant čia, man teko dirbti universitete ir kaip universiteto dėstytojui teko dalyvauti žiuri nariu tokioje (…). Vieną iš paskatinimo prizų laimėjo Austrijos krašto apsaugos personalo vadybos sistema, kurioje buvo padaryta būtent taip, ką mes dabar bandome uždrausti. Kadangi iš tikrųjų kariai turi visą laiką neprarasti kontakto su kita darbo rinka, ten ir buvo ieškoma būdų, kuriuos mes dabar draudžiame ir naikiname. Šiaip personalo vadyboje yra skatinama, kad žmogus turėtų 2–3 darbus ir turėtų platesnius kontaktus, profesijos labai dinamiškos, jos labai keičiasi. Išnykus vienai profesijai, jis atranda galimybę integruotis į kitas. Mes einame, tikrai tą tvirtai sakau, einame atgalios. Nedarykime šios klaidos.
PIRMININKAS. Ačiū, pone Kęstuti. Prašom. P. Čimbaras.
P. ČIMBARAS (DPF). Mano kortelė neveikė, mano balsą prašome įskaičiuoti prieš. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Ne vieną kartą buvo pasakyta, kad protokole bus užfiksuota. (Balsai salėje)
A. DUMBRAVA (TTF). Dėl vedimo tvarkos.
PIRMININKAS. Ponas A. Dumbrava. Prašom.
A. DUMBRAVA (TTF). Aš susilaikau. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Kaip, atsiprašau? Supratau. Sprendimo nepriėmė. Gerbiamasis K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, balsavimas įvyko, reikia baigti visus pasisakymus, dar bus priėmimas. O iš esmės apie kariuomenės reikalus būtų geriausia, kad kalbėtų tie, kurie nors vienoje kariuomenėje buvo tarnavę.
PIRMININKAS. Taip. Prašom. Ponas E. Masiulis.
E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, aš tikrai apeliuoju į jūsų sveiką protą. Du Seimo nariai pasakė, kad jie kitaip balsavo, negu kad yra užfiksuota. P. Gražulio frakcijos vardu yra prašymas perbalsuoti, yra vieno balso skirtumas, tai Statutas tikrai leidžia perbalsuoti. Todėl frakcijos vardu dar kartą prašau perbalsuoti. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Ačiū. Ponas M. Zasčiurinskas. Prašom.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, aš suprantu, kad mes politikai ir turime savo nuomonę. Kariškiai patys prašo, kad jiems būtų uždrausta dirbti. (Balsai salėje: „Naaa, eik…“) Aš jums sakau, patys prašo. Dabar jūs, kaip Kęstutis sako, matyt, armijoje nebuvę, visus agituojate priimti sprendimą, kurio jie nenori. Turėkite truputį sąžinės ir savos garbės.
PIRMININKAS. Ačiū už pasisakymus. Variantas gal būtų toks. Kadangi dabar yra svarstymo stadija ir jau de facto peršokame į ypatingą skubą, mes turime dar keletą pasiūlymų, nagrinėkime tuos pasiūlymus ir priėmimo stadijoje balsuodami išspręsime, ar tas vienas balsas buvo suklystas, ar ne. (Balsai salėje) Gerbiamieji, naudodamasis pirmininko teise, priimu tokį sprendimą.
Priėmimo stadija. (Balsai salėje) Ypatingai skubai jau buvo pritarta. (Balsai salėje) Replikos po balsavimo buvo po pritarimo. (Balsai salėje) Gerai. Mes turėsime balsuoti dėl ypatingos skubos. Ar mes pritariame Seimo Pirmininko pasiūlymui daryti ypatingą skubą? Skelbiu balsavimą dėl ypatingos skubos šiuo klausimu. (Balsai salėje) Ir bus išspręstas visas ginčas. (Balsai salėje) Gerbiamieji, vyksta balsavimas dėl ypatingos skubos. Ačiū.
Balsavo 109 Seimo nariai: už – 59, prieš – 42, susilaikė 8.
Jeigu neklystu, dauguma pasisakė už ypatingą skubą. Supratau, padiskutuokime. Gerai. Prašau. Ponas R. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Čia ne diskusija, dėl vedimo tvarkos, kadangi buvo pritarta ypatingai skubai. Bet mes turime teisę prašyti dviejų valandų pertraukos. Taip, turime, nes turime teisę užregistruoti pataisas dėl dabar priimto įstatymo projekto. Šio posėdžio dviejų valandų pertrauka ir paskui balsuosime, nes mūsų frakcija neturi galimybės užregistruoti pataisą.
PIRMININKAS. Ačiū. Ponas P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis pirmininke ir gerbiamasis ministre, aš į sovietinę kariuomenę buvau paimtas prievarta dvejus metus, ir tai dirbau – tarnavau darbo batalione.
PIRMININKAS. Gerai.
P. GRAŽULIS (TTF). Nesuprantu, kaip čia dabar laisvoje Lietuvoje neleidžiame dirbti kareiviams?
PIRMININKAS. Gerai. Audrius Mazuronis. Prašau.
A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui, gerbiamasis pirmininke. Andrius Mazuronis.
Aš tik norėjau pasiteirauti. Neseniai buvo precedentas, kai posėdžiui pirmininkavo Seimo Pirmininkas V. Gedvilas ir buvo balsavimas, atrodo, dėl Seimo statuto pataisų. Buvo vieno balso skirtumas ir tada Pirmininkas, nepaisydamas audringų valdančiosios daugumos protestų, teikė klausimą perbalsuoti, remdamasis Statutu. Kokiu Statuto punktu remiatės jūs šiuo momentu neduodamas perbalsuoti, kai bent du Seimo nariai to prašė ir minėjo, kad suklydo balsuodami? Būtų labai įdomu išgirsti.
PIRMININKAS. Atsakau jums: 121 straipsnio 1 punktas. Praleidžiu, kas aukščiau buvo parašyta. „Sprendimą pakartoti balsavimą priima posėdžio pirmininkas.“ Atsižvelgęs į aplinkybes, aš tokį sprendimą padariau. (Balsai salėje) K. Daukšys. Paskui gerbiamasis ponas A. Kubilius.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų aš nesuprantu nei R. Juknevičienės, nei kitų konservatorių, nes puikiai atsimenu, kaip buvo iš privalomosios karo tarnybos daroma šita samdoma karo tarnyba. Aš tada sakiau – blogai. Tai jūs dabar norite… Tada sakėte: bus geras aprūpinimas, žmonės gaus gerą algą, tada sugebės gerai ginti tėvynę, bus geriau negu šauktiniai. Dabar, pasirodo, jie gauna algą… Jūs nesugebate sumokėti geros algos, vadinasi, mūsų tėvynė pavojuje dėl jūsų, gerbiamoji buvusi ministre. Todėl jūs kalta nacionaliniam saugumui, ir viskas. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Ačiū. Ponas A. Kubilius. Prašau.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Sunku suvokti, kodėl K. Daukšys čia taip susipainiojo ir žiūrėjo į mus, kai turėjo žiūrėti į J. Oleką, nes J. Olekas panaikino šauktinių kariuomenę, įvedė profesionalią kariuomenę ir nepasirūpino jos normaliu veikimu.
Bet, gerbiamasis pirmininke, iš tikrųjų mes gerbiame jus už gebėjimą reaguoti tinkamai, remiantis normaliu, sveiku lietuviškai lenkišku protu, į susiklosčiusią situaciją. Jums gal Alius neparodė viso punkto. Jūs paskaitykite 121 punktą nuo pradžių: „Balsavimą pakeliant rankas ar naudojant elektroninę sistemą galima pakartoti, kol nepradėtas svarstyti kitas darbotvarkės klausimas, jeigu kilo abejonių dėl balsų skaičiavimo tikslumo ir jeigu to reikalauja Seimo Pirmininkas, posėdžio pirmininkas arba ne mažiau kaip penki posėdyje dalyvaujantys Seimo nariai.“ Tikrai ne mažiau kaip penki reikalavo. Tikrai yra kilę abejonių dėl balsų skaičiavimo tikslumo, o jūs dabar asmeniškai sėdite ir sakote: nėra abejonių dėl balsų skaičiavimo tikslumo. Abejonių tikrai yra. Kaip jūs dabar taip ne visai sveiku protu remdamasis priėmėte tokį sprendimą? Gal dar pakeiskite tą sprendimą?
PIRMININKAS. Ačiū gerbiamajam A. Kubiliui. Su didele pagarba jums, ypač vertindamas mūsų sveiką lietuviškai lenkišką protą, aš pasakysiu, kad yra žodis „galima“. Galima. (Balsai salėje) Galima Seimo Pirmininkui priimti vieną ar kitą sprendimą, jeigu išvardintos tos sąlygos. Buvo pasinaudota žodžiu „galima“.
Judame toliau, gerbiamieji. (Balsai salėje) Judame toliau. Taigi yra priėmimo stadija. Aš manau, kad… (Triukšmas salėje) Dar kartą jums atsakau: jūsų pastaba yra visiškai teisinga, bet jeigu ji yra pateikimo stadijos metu. (Balsai salėje) Jeigu po pateikimo stadijos eina ypatinga skuba, tada per tris valandas galima registruoti. Dabar mes esame po svarstymo stadijos. Taigi baigėme diskusiją ir judame… (Balsai salėje) Gerai. Ponas A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, aš turiu labai gerą idėją, kuri išspręstų visas problemas, bet kaip man ją įregistruoti, jeigu jūs dabar taip skubinate sprendimą?
PIRMININKAS. Aš labai kantriai klausau ir kiekvienam turbūt suteikiama galimybė…
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš iki šiol visą laiką maniau, kad Statutas numato teisę priėmimo stadijos metu įregistruoti pataisas. Tam ir numatyta, pritarus ypatingai skubai, dviejų valandų pertrauka, jeigu yra norinčių registruoti pataisas. Kaip dabar man ta teise pasinaudoti? (Balsai salėje) Patarkite, kaip įregistruoti pataisą?
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nuomonė išklausyta. Taigi dirbame toliau. (Balsai salėje) Priėmimo stadija. Yra pasiūlymai.
Pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio ponas J. Dagys turi pasiūlymą, kuriam komitetas nepritarė. Gerbiamasis pone Dagy, prašau pristatyti savo pasiūlymą.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, dabar ir pasirodys, kaip gerbiamasis J. Olekas žiūri į visus žmones, kai man labai aukštai moralizavo, kalbėjo tremtinių vardu, nors vargu ar galėtų kas nors jam tokią teisę duoti.
Aš ir siūlau pataisyti taip, kad išbrauktume tas visas vadinamąsias privilegijas, aiškiai įrašomas, kad karininkams, kurie gali užsiimti pedagogine veikla, vieniems leidžiama, kitiems neleidžiama, padaryti vienodai. Nagrinėjami sprendimai, leidžiantys užsiimti tokia veikla vienoda tvarka visiems, atsižvelgus į esamas aplinkybes. Visiems vienodai, neatsižvelgiant į tai, kokia veikla jie nori užsiimti. Ta pačia tvarka. Ir pažiūrėsime tokiu atveju, kur jūsų tie principai. Siūlau pritarti šiai pataisai.
PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Prašom komiteto pirmininką poną A. Paulauską čia, į tribūną, kad išdėstytų komiteto nuomonę. Atsiprašau, iš karto nepakviečiau. Dėl 1 straipsnio.
A. PAULAUSKAS (DPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, aš siūlau šiek tiek nusiraminti, nes čia jau prisikalbėjom apie pavojų nacionaliniam saugumui ir kitiems dalykams.
Iš pirmo žvilgsnio paprastas klausimas kažkodėl sukėlė tiek daug aistrų. R. Dagio pasiūlymas yra iš esmės išbraukti iš dabartinio projekto visus siūlymus ir palikti tai, kas dabar galioja įstatyme. Beje, noriu pasakyti, kad nėra jokio atskyrimo, ar kariui, ar karininkui. Dabar pagal šitą R. Dagio pasiūlymą karys galėtų dirbti, jeigu jam leistų krašto apsaugos ministras pagal nustatytą tvarką. Komitetas… Kodėl taip karščiuojasi? Taigi komitetas apsvarstė šitą siūlymą ir balsavo… 5 balsavo už nepritarimą R. Dagio siūlymui, 2 – už. Taigi nuomonė buvo nepritarti pasiūlymui.
Čia daug buvo pasakyta netiesos, bet aš noriu pasakyti, kad nėra absoliutaus draudimo. Kariams yra leidžiama dirbti darbą, kuris susijęs su kūryba, taip pat užsiimti pedagogine veikla pagal darbo sutartį arba kūrybine veikla taip pat pagal darbo sutartį. Todėl pasakymas, kad yra įvedamas absoliutus draudimas, yra netiesa. Aš šitai noriu jums patikslinti.
PIRMININKAS. Ačiū, pone Artūrai. Jūs pristatėte komiteto nuomonę. Taigi dėl šito pasiūlymo motyvai už, motyvai prieš. Gal motyvai už – ponia R. Juknevičienė.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, didžiąją dalį motyvų pasakiau kalbėdama ir pasisakydama iš tribūnos. Aš tik noriu atkreipti dėmesį, kad šiomis pataisomis mes iš tikrųjų sugrąžiname balansą, nes iš esmės kūrybine ir pedagogine veikla, išskyrus vienetus, gali užsiimti daugiausia aukštąjį mokslą baigę žmonės, t. y. tie, kurie turi karininko laipsnį. Tokia yra realybė. O žmonėms, kurie, kaip sakiau, turi auksines rankas ir gali savaitgalį ar šeštadienį pagal patentą taisyti įvairias mechanikos priemones pagal tokį pat principą, ką daro ir kariuomenėje… ne visai suprantu, kodėl to negalime daryti, lygiai taip pat ir kitų darbų dirbti. Mano didžiausias rūpestis – kad mes padėtume kariams tokiom pataisom pasiruošti išeiti į atsargą, į darbo rinką. Tą daro dauguma valstybių. Suprantu, kad tai yra nauja, kad daugeliui labai keista girdėti, kaip čia gali būti, kad karys turi būti tik karys ir jis negali dirbti. Taip, ir man reikėjo nemažai laiko įtikinti, ir nepavyko iš dalies įtikinti aukščiausių karininkų, kad jie taip pat turėtų keisti savo mąstymą – moderniai mąstyti, XXI a. kategorijomis mąstyti. Taip, kaip daro daugelis NATO valstybių. Nebijokime šito žingsnio. Iš tikrųjų kariai, eiliniai kariai galės legaliai pagal tam tikrus leidimus, pagal ministro nustatytą tvarką, kaip čia yra siūloma, dirbti tą darbą, jeigu leis tarnybos kariuomenėje aplinkybės. Ir viskas. Niekas prievarta nieko neverčia. Tikrai nereikia emocijų, nereikia skambių žodžių, kokius girdėjome iš ministro. Reikia tiesiog praktiškai ir labai pamatuotai priimti sprendimą, kuris yra naudingas žmonėms.
PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonė prieš – ponas A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų tai aš prieš tai, kad Lietuvoje būtų taip labai šiurkščiai (ir sunku suprasti dėl ko) laužoma Lietuvos Respublikos Konstitucija. Aš noriu priminti 48 straipsnį, kuris sako labai paprastai ir aiškiai. Kiekvienas žmogus gali laisvai pasirinkti darbą bei verslą ir turi teisę turėti tinkamas, saugias ir sveikas darbo sąlygas, gauti teisingą apmokėjimą už darbą ir socialinę apsaugą nedarbo atveju. Tai, gerbiamieji kolegos, J. Olekas sukūrė profesinę karo tarnybą, tai yra tai tapo profesija, tai tapo darbu. Geriau, blogiau, bet jau sukurta. Tai kodėl dabar dirbant šį darbą yra staiga draudžiama dirbti kitą darbą, kaip tai yra leidžiama būnant kitų profesijų? Seimo nariams yra draudžiama dirbti kitą darbą, išskyrus kūrybinį, ne dėl to, kad Seimo nariai pavargs dirbdami kitą darbą, o tam, kad išvengtų interesų konfliktų. Tai aš suprantu, jeigu būtų draudžiama kariniams dirbantiems profesionalams dirbti kitoje kariuomenėje, tai būtų visiškai aišku, kad tai yra draudimas dėl interesų konflikto. Bet jeigu draudžiama užsiimti šaltkalvio arba kuriuo nors kitu darbu, tai, gerbiamieji kolegos, jokios logikos ir tai pačiu elementariausiu būdu prieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai. Todėl aš raginu nepažeisti Lietuvos Respublikos Konstitucijos ir raginu elgtis protingai.
PIRMININKAS. Ačiū ponui A. Kubiliui, tik paminėsiu, kad jūs, matyt, pasisakėte už visą, o reikėjo pasisakyti dėl straipsnio. Bet ką padarysi, jūsų teisė.
Dabar mes balsuojame dėl… Pone Artūrai? Prašom, ponas Artūras.
A. PAULAUSKAS (DPF). Aš norėjau atkreipti dėmesį, kad kolega A. Kubilius užsirašė kalbėti prieš, tačiau kalbėjo už. Ne, ne, jūs, mes gi suprantame, ne maži vaikai, už ką jūs kalbėjote. Tai piktnaudžiavimas savo teise, ir neleido kitam pasisakyti pagal tai, kas užrašyta – J. Olekas. Aš manau, kad reikėtų suteikti jam galimybę pasisakyti, nes A. Kubilius kalbėjo ne pagal tą poziciją, kaip buvo užsirašęs.
PIRMININKAS. Iš pono Andriaus šypsenos aš matau, kad sutinka su tuo, tik ar verta mums dar kartą sugrįžti prie pokalbio? Taigi, ačiū. Bendru sutarimu judame link balsavimo. Dabar balsuosime priėmimo stadijoje dėl pasiūlymo, ar pritariame pono R. J. Dagio pasiūlymui, ar nepritariame. Jeigu už, vadinasi, pritariame pasiūlymui, jeigu prieš, susilaikome, liks komiteto nuomonė.
Ačiū. Balsavimas baigtas. Balsavo 111: už – 52, prieš – 20, susilaikė 39. Taigi pasiūlymui nepritarta.
Kitas pasiūlymas – irgi pono R. J. Dagio. Ponas Rimantai, prašom pristatyti savo kitą pasiūlymą dėl 2 straipsnio. (Balsai salėje) Gerai, tai jis jau nebeaktualus, tas pats. Viskas. Ačiū. Dėl šito pasiūlymo mes išlaikome komiteto nuomonę.
Taigi dabar pastraipsniui, gerbiamieji. Balsuojame priėmimo stadijoje dėl 1 straipsnio. Dėl 1 straipsnio minėto pasiūlymo. Balsuojame. Negalima, priėmimo stadija. Tai bus 1 straipsnis, dėl 36 straipsnio 7 ir 12 dalių pakeitimo.
Ačiū. Balsavo 110: už – 59, prieš – 38, susilaikė 13. Pritarta.
Dabar dėl 2 straipsnio. Balsuojame dėl 2 straipsnio.
Ačiū balsavimas įvyko. Dėl 2 straipsnio balsavo 105: už – 56, prieš – 35, susilaikė 14. Taigi pritarta.
Dabar lieka dėl viso pakeitimo. Dėl viso pakeitimo motyvai už, prieš. Dar minutėlę palaukime ir jau pradedame. Motyvai už – K. Daukšys. Prašom.
K. DAUKŠYS (DPF). Iš tikrųjų manyčiau, kad Lietuvos valstybė turėtų teisingai laikytis savo politikos, ir jeigu mes jau nutarėme, kad kariai bus ne šauktiniai, o bus samdomi, tai jiems turime mokėti atitinkamą algą, kad jiems nereikėtų eiti ir prašyti kur nors dar papildomo darbo. Noriu priminti jums visiems, kad karių specialybės yra labai aiškios: žvalgai, snaiperiai, taikytojai, visos kitokios. Jeigu jie dirbs pagal specialybę, bijau, kad Lietuvoje greitai neliks kam balsuoti. Dėl to aš sakyčiau, kad vis dėlto nutarkime labai paprastai: tie žmonės yra ypatingi, jie turi gauti teisingą algą ir iš tos algos turi sugebėti išgyventi. Kitaip koks nors Rusijos koncernas, sukūręs apie tūkstantį darbo vietų, nupirks visą mūsų batalioną, ir bus viskas. Siūlau palaikyti Vyriausybės pasiūlymą ir tuo pabaigti šitą balsavimą.
PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonė prieš – ponia R. Juknevičienė.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, remiantis K. Daukšio logika, policininkus galima nupirkti, gaisrininkus galima nupirkti, leidžia Seimas nupirkti, kitus statutinius, kurie dirba labai sudėtingą darbą lygiai taip pat dėl valstybės saugumo, galima nupirkti, Seimas leido ketvirtadienį. O va kariams tai mes darome visiškai kitokią išlygą. Danijoje, Norvegijoje kariai gauna puikius atlyginimus, bet ten valstybė rūpinasi anksti į atsargą išeinančių karių įsitraukimu į darbo rinką. 35–40 metų vyras, kurio šeimoje auga dar nedideli vaikai, išėjęs Lietuvoje į atsargą gauna nedidelę pensiją. Jam yra didžiulė problema susirasti darbą. Kodėl jam neleidus, likus bent metams, dvejiems iki išėjimo į atsargą, užsiimti tuo darbu arba pradėti dirbti tą darbą, kurį jis dirbs po to? Pagalvokite, ką jūs darote?! Tokio socialiai nejautraus įstatymo projekto tikrai labiausiai nesitikėjau būtent iš socialdemokratų. Mūsų pasiūlymas praėjusiais metais buvo itin socialiai jautrus. Tai va kaip rūpi žmogus, va kaip rūpi kiekvienas žmogus. Mielieji kolegos, atmeskime politiką, atmeskime meilę, nemeilę, kas labiau myli kairiuosius, kas dešiniuosius, pažiūrėkime į tą žmogų, kuris dabar galės, ne privalės, bet galės pradėti rūpintis savo integracija į darbo rinką, ir mums nuo to bus geriau. Juk tai disciplinuoti žmonės. Galbūt jie neišvažiuos į Airiją, į Britaniją ir kitur, nes jie jau turės pasiruošę papildomą, atsarginį darbą, atsarginį išėjimą į darbo rinką. Pagalvokite dar kartą.
PIRMININKAS. Nenutraukėme, tiesiog baigė. Ačiū. Nuomonė už – ponas J. Olekas.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš irgi norėčiau kreiptis į savo kolegę R. Juknevičienę, primindamas tą faktą, kad kariai ne dirba, kariai tarnauja Lietuvos kariuomenėje. Kariai duoda priesaiką Lietuvai. Tai yra visiškai skirtingi dalykai nei darbas, po kurio vėl galima eiti į kitą darbą, neišsimiegojus ar pavargus galima ateiti ir vėl toliau dirbti. Teisingai dirbti, tvarkingai dirbti ar dirbti kreivai.
Kariai renkasi tarnybą tėvynei. Kariai vieninteliai turi tokias socialines garantijas, kurių neturi kitų statutinių profesijų žmonės. Ir netgi net netarnavę kariuomenėje, o tik baigę bazinius karinius mokymus, jie jau nusipelno papildomos paramos studijuoti aukštojoje mokykloje ir kitur. Mes negalime nematyti to, kad tai yra visiškai skirtingos profesijos.
Ponas A. Kubilius, kalbėdamas apie Konstituciją, taip pat nepasakė visko iki galo arba, tiksliau, nutylėjo. Konstitucinis Teismas, išaiškindamas apie papildomus darbus statutiniams darbuotojams, labai aiškiai išskyrė karių tarnybą. Tame pačiame konstituciniame nutarime tai yra pabrėžta. Todėl mes stengiamės sudaryti tokias sąlygas, galimybę kariui, kad jis galėtų atlikti pareigą tėvynei, turėdamas normalias tarnybos sąlygas, gaudamas už tai atlyginimą ir negalvodamas apie kažkokį kitą darbą, kuris turės jo šeimai duoti pragyvenimo šaltinį.
Aš kviečiu, kolegos, kad mes dėtume pastangas, kad tikrai kariai rinktųsi karinę tarnybą ne ieškodami čia kažkokio papildomo uždarbio prie kitos profesijos ar specialybės, bet didžiuodamiesi tuo, kad jie pasirinko Lietuvos kariuomenę. Tiek eiliniai kariai, tiek mūsų karininkija, jaunesnioji ar vyresnioji karininkija, ar mūsų generolai, visi jie ateitų ir atliktų savo pareigą taip, kaip jie davė priesaiką. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Nuomonė prieš – ponas K. Starkevičius.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Iš tikrųjų ką tik kalbėjo krašto apsaugos ministras ir savo kalboje paminėjo, kad reikia padoraus, solidaus atlyginimo ir, aišku, po to ir solidžios pensijos. Bet ar tai yra šiandien Lietuvoje? To dar nėra. Kai taip bus, mes ir galėsime kalbėti. Aš kartais ryte važiuoju traukiniu, į Vilnių važiuoja daug kariškių, kurie dabar čia tarnauja. Kalbėjausi su jais, ar reikia tokio įstatymo. Deja, jie buvo mano pusėje, sako, iš tikrųjų leiskite, suteikite galimybę mums dirbti. Štai pažiūrėkime. Kalbėjausi, buvo artojų varžybos, su ūkininkais, daugelis kaimo vaikų tarnauja. Suprantate, mes jam nesuteikiame teisės sėsti grįžus, jis vairuoja techniką, karinę techniką, pripažinkime, kad ūkininkai irgi turi šiuolaikinės, geros technikos, ir jisai grįžęs gali sėsti ir sėda prie šiuolaikinio (su kompiuteriu) traktoriaus vairo. Jis sėdi su baime. Tai kodėl mes nenorime to pašalinti. Yra Paslaugų čekių įstatymas, jis puikiai bus įdarbintas, atitiks visus reikalavimus, ūkininkas dar sumokės už jį 9 % sveikatos draudimą. Be to, prisiminkime ir mūsų folklorą, kaip sako, nepabuvęs artojėliu, nebus geras kareivėlis. Bet po to kareivėlis vėl sugrįžta į artojėlius. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Ponas A. Paulauskas – už.
A. PAULAUSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, norėčiau sureaguoti į apeliaciją į mūsų Konstituciją. Iš tiesų visi žmonės yra lygūs, tačiau darbo santykiai reguliuojami skirtingai. Kiekvienas karys, pradėdamas profesinę karo tarnybą, turi savarankiškai apsispręsti, ar jis sutinka su kariams nustatytais ribojimais. Ne viena tarnyba, žvalgų ar kokią kitą paimsime, nustato ribojimus dirbti kitą darbą. Žinote, aš čia galiu daug kalbėti, bet komitetas kreipėsi į kariuomenės vadą generolą leitenantą A. Pocių, kuris atsako už mūsų kariuomenės kovinę dvasią, karinį parengimą. Paklausėme, kaip jis atsakytų dėl šio kilusio ginčo. Štai koks yra jo atsakymas. Jeigu būtų leidžiama dirbti, tai jis neigiamai vertina šitą aplinkybę, nes tai gali turėti atitinkamos įtakos karių mobilumui, jų drausmei, moralei, kariai gali būti priversti ieškoti kompromisinių sprendimų tarp tarnybos ir darbo, gali pradėti vengti perkėlimų, mokymų, dalyvavimo tarptautinėse operacijose ar atlikti kitokią bei kasdienę tarnybą. Tai kalba ne politikas, tai kalba kariuomenės vadas, ir aš manau, kad jo nuomonė ir patarimas turbūt turėtų būti svarbus Seimo nariams apsisprendžiant.
Dabar dėl statutinių pareigūnų. Mes lankėmės Vilniaus policijos komisariate, ir komisaras K. Lančinskas tiesiai pasakė: taip, policininkai dirba kitą darbą, bet tada antras darbas dažnai tampa pagrindiniu. Jis neigiamai vertina tokį leidimą. Todėl aš pasisakau už įstatymo projektą ir kviečiu visus balsuoti.
PIRMININKAS. Dėkojame. Motyvai prieš – ponas R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, turbūt visi jaučiame, kaip atstovaujantys tam tikram sluoksniui žmonės mėgina mums kabinti makaronus, tiesiai šviesiai. Kalba, kad visi dirbs papildomus darbus. Buvo siūloma pataisa, kad nustatyta tvarka tiek karininkams, tiek kareiviams (…) būtų galima leisti užsiimti papildoma veikla. Tai buvo atmesta. Visiems vienoda, tiek karininkams, tiek kareiviams, bet tai buvo atmesta. Visa kita yra tuščia demagogija, daugiau nieko nėra.
Socialdemokratai, kurie pripažįsta visą tarptautinę teisę, darbo teisę, kaip jūs galite diskriminuoti pagal rangą savo žmones. Ne karininkai yra blogis, o jūs esate blogis, nes jūs juos diferencijuojate ir supriešinate. Vadovybei leidžiate užsiimti, ir jiems tas parengimas visiškai nesvarbu, o kareiviams ne. Tie, kurie gauna 1100 Lt, 1200 Lt atlyginimą, kurio jūs tikrai nepakelsite iki 2000 Lt artimiausiu laikotarpiu, jie turi šeimas, jie augina vaikus. Iš ko jie juos augins? Kokias pensijas išėjusiems duosite? Iš pensijos pragyvens jaunas vyras, baigęs po 20 metų?.. Ką jūs žmonėms pasakas pasakojate?
Socialdemokratai. Aš manau, šiandien po šio balsavimo socialdemokratų nėra, aš apeliuoju tik į kitas frakcijas. Jūs save laikote kairiaisiais ir kitais. Jeigu jau socialdemokratai prarado savo vertybes, tai jūs savo gal dar kai kurias išlaikote. Nereikia pasiduoti jų klaidinimams ir grynai asmeniškai pono J. Oleko ambicijoms.
PIRMININKAS. Ačiū. Ponas V. Kamblevičius – nuomonė už. Ketvirtas. Ir dar bus nuomonė prieš.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų mes čia ilgai kalbame, bet man atrodo, kad geriausiai tą situaciją žino patys karininkai. Gerbiamasis A. Paulauskas perskaitė mūsų karininkų žodžius, kaip atsilieps mūsų tarnybai. Aš visiškai palaikau, kad iš tikrųjų kiekvienas profesionalas turi atlikti savo pareigas.
Antras dalykas, gal čia nedaug kas pasikeis, bet Lietuvoje yra didelis nedarbas, tai vieną kitą gražią vietą irgi atims iš to bedarbio ir tas dar uždirbs, o tas iš viso nieko neuždirbs. Sakyčiau, vardan to reikia tik palaikyti komiteto sprendimą.
PIRMININKAS. Ačiū už trumpą kalbą. Nuomonė prieš – A. Kubilius, nors jau buvo kalbėjęs prieš visą.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, čia iš tikrųjų pačių keisčiausių argumentų galima išgirsti. Ir mane labiausiai stebino ministro J. Oleko argumentai, iš kurių galima suprasti, kad jis žada tikrai pasirūpinti tokiu krašto apsaugos finansavimu, kad kareiviai dirbs tik tiesioginį darbą ir iš tikrųjų taip gerai uždirbs, kad jiems niekuo daugiau nereikės rūpintis. Ar ministras nežino realių skaičių, ar dėl kokių nors kitų priežasčių, kaip paprastai, čia truputį užsiima demagogija?
Aš noriu tuos skaičius tiesiai pasakyti. Šių metų krašto apsaugos biudžetas yra apie 900 mln. Lt, iš jų apie 70 % yra skiriama personalo išlaidoms. Tai yra personalui išlaikyti su kariuomenės algomis, su pensijomis yra skiriama apie 600 mln. Lt. Vidutinis kario, eilinio kario, atlyginimas yra 1800 Lt. Nemanau, kad tai yra labai didelis atlyginimas, kurį gaunant būtų galima labai džiaugtis gyvenimu. Norint bent 10 % pakelti atlyginimą, reikia kitų metų biudžete numatyti iki 100 mln. Lt papildomų lėšų. Noriu priminti, kad tai yra dideli pinigai. Po vakarykščio Konstitucinio Teismo sprendimo, kad visų pirma reikia pasirūpinti Konstitucinio Teismo teisėjų atlyginimais, tam jau reikės rasti per 100 mln. Lt.
Gerbiamieji kolegos, kalbėdami apie tai, kaip jūs rūpinsitės kariuomenės eilinių kareivių atlyginimais, elementariausiai nemeluokite. Nėra tokių galimybių ir artimiausiu metu nebus. Tai jūs atimate galimybę ir žmonių teisę šiek tiek užsidirbti papildomai, sau sukurti šiek tiek geresnes sąlygas ir pasiruošti išeiti, ateityje išėjus į pensiją, į normalią darbo rinką, atimate dėl visiškai tuščių ambicijų. Aš raginu grįžti elementariai prie sveiko proto, prie tikro ir nuoširdaus rūpinimosi eiliniu žmogumi ir eiliniu kareiviu.
PIRMININKAS. Ačiū. Taigi jau priėjome prie balsavimo procedūros. Dabar galėsime teisingai balsuoti nesuklysdami. Būtent tai raginu daryti. Taigi skelbiu balsavimą. Balsuojame dėl Lietuvos Respublikos krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 36 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto. Priėmimo stadija.

Šio įstatymo priėmimas

Ačiū. Užsiregistravo 77, balsavo 74: už balsavo 56, prieš – 4, susilaikė 14. Taigi priimtas. (Gongas)
Po balsavimo, kiek supratau. Ponia R. Juknevičienė pirma buvo. Prašom.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, keletas tokių pastabų. Viena pastaba, kadangi Seimas per vieną savaitę priėmė diametraliai priešingus sprendimus statutinių pareigūnų atžvilgiu ir karių atžvilgiu, tai aš tikiuosi, kad Lietuvos Respublikos Prezidentė atsižvelgs į tą aplinkybę dėl nevienodo požiūrio į iš esmės panašų darbą dirbančius žmones ir šį įstatymą vetuos. Tai vienas dalykas.
Antras dalykas. Tikrai pažadu parengti, tikiuosi, kad didžioji dalis Seimo narių, ypač tų, kurie abejoja, pritars, kad rudens sesijos metu kreiptumės į Konstitucinį Teismą dėl išaiškinimo dėl šito įstatymo.
O trečias dalykas. Noriu perduoti vieno žmogaus, kiek suprantu, dirbančio kariuomenėje (jie atidžiai stebi, kas čia vyksta šių balsavimų metu), tokį siūlymą. Sako, tai gal tegul Seimas uždraudžia kariams ir santuokas? Tai iš tikrųjų tada jie dar geriau atliks darbą ir dirbs tik tėvynei. Tai pirmyn, Juozai Olekai!
PIRMININKAS. Ačiū. Ponas D. Petrulis. Prašom.
D. PETRULIS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, neveikė mano kortelė, aš balsavau už. Man neįskaitė. Jeigu galima, protokole…
PIRMININKAS. Ačiū. Užfiksuota, kad jūs balsavote už. Ponas A. V. Patackas. Prašom.
A. V. PATACKAS (DKF). Kario tarnyba yra tarnyba, o ne darbas. Karys turi būti karys. Kario paskirtis, kaip sako priesaika, yra kariauti. Atsisakėme šauktinių, paskelbėme, kad remsimės kariais profesionalais, tai pirmą kartą Lietuvos istorijoje, kai visą laiką pas mus būdavo ta mišri sistema. Dešimt metų dirbau krašto apsaugos sistemoje ir matau, kaip smuko karių motyvacija. O jeigu dar mes juos priversime savaitgaliais dirbti, mokėdami tokias algas, kaip iki šiol mokame, tai tada nekalbėkime apie krašto gynybą. Esame pakraščio valstybė. Esame ne Danija, ne kita valstybė, kuri yra viduryje Europos Sąjungos. Esame pakraštyje. Prie Druskininkų nuvažiuokite, galėsite išgirsti, kaip Baltarusijoje važinėja tankai. Ir daryti iš kario kažkokį lakstantį per kelias tarnybas, labai keista girdėti iš buvusios ministrės lūpų tokią filosofiją. Remtis reikia: tarnyba yra tarnyba, o darbas yra darbas. Malonėkite skirti šiuos du terminus.
PIRMININKAS. Ačiū už kalbą. Pone ministre, taip? Kolega Seimo narys ponas J. Olekas. Prašom.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke, ačiū gerbiamieji kolegos. Aš manau, kad iš tikrųjų ir tarnybos dvasia, ir Lietuvos kariuomenės kovinė parengtis dėl šito priimto įstatymo bus tik geresnė. Dėkoju visiems, palaikiusiems šį įstatymo projektą.
PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonės ir replikos po balsavimo išsakytos.

16.46 val.
Šilumos ūkio įstatymo 2, 3, 7, 8, 10, 32 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 81 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-771(2) (priėmimo tęsinys)

Kitas darbotvarkės klausimas, grįžtame po pusės valandos… truputį didesnės pertraukos. Visas blokas – 1-17a, 1-17b, 1-17c. R. Žemaitaitį paprašysime čia ateiti. Taigi Šilumos ūkio įstatymo pakeitimai, Energetikos išteklių, Atsinaujinančių išteklių… Dabar priėmimo stadija, taigi atskirai mes balsuosime, bet jūs pristatysite išvadą, taip? Dėl Teisės departamento…
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Teisės departamentas pateikė šešias pastabas. Pirmai siūlome nepritarti. Kalbant apie esmę, jos yra daugiau techninio pobūdžio. Trečiai pastabai siūlytume pritarti, ketvirtai – pritarti, penktai – pritarti, šeštai – irgi pritarti. O visos kitos yra kaip ir techninio pobūdžio, tai nereikia…
PIRMININKAS. Ačiū. Kadangi techninio pobūdžio, projekte yra atsižvelgta, taigi ir nesvarstome šitų dalykų, einame prie priėmimo pastraipsniui.
Gerbiamieji Seimo nariai, 1 straipsnis. Dėl 1 straipsnio bendru sutarimu pritariame. Priimta. 2 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 3 straipsnis. Bendru sutarimu? Ne. Ponas J. Razma. Prašom.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gaila, aš nespėjau užregistruoti, nes dabar spausdina pasiūlymą, kad išbrauktume 3 straipsnio 6 punktą. Aš manau, čia visai nebuvo reikalinga rašyti apie tą savivaldybių turto galimą atėmimą Vyriausybės nutarimais, būtent šilumos ūkio infrastruktūros dalykų. Tikrai skamba prastai, kad jeigu savivaldybės taryba nepriima pati sprendimo, tai atima Vyriausybė. Kažkoks jau šiurkštokas veiksmas. Užtenka vien Vyriausybei plėtros planuose ką nors numatyti, ir atiminėja masiškai. Nesupratau, kam čia toks dalykas reikalingas. Negi savivaldybės priešinsis dėl tų protingų plėtros planų? Aš negaliu tam straipsniui su tokia nuostata pritarti. Jeigu padarytume pertrauką, užregistruočiau pasiūlymą, kad išbrauktume tą 6 punktą, tada galima būtų be to tam straipsniui pritarti.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nuomonė arba motyvas buvo prieš. Dabar motyvas už – ponas R. Žemaitaitis. Prašom.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Aš nematau tikslo nei dėl pertraukų, nei dėl nieko. Balsuojame už visą įstatymą. Įstatymą visą sutvarkėme su Vyriausybe ir ministerijos atstovais, pataisos yra tinkamos. Čia kalbama, ko gero, apie tai, jog yra tokių savivaldybių, kurios išnuomojo savo šilumos tinklus, jos piktybiškai neinvestuoja, nieko nedaro, ir panašu, kad nieko nedarys, ir tik kraštutiniu atveju įsitrauks Vyriausybė. Apie tą šilumos reformą mes jau kalbėjome anoje kadencijoje, tai dabar galų gale mes ją įgyvendiname. Todėl kviečiu balsuoti už.
PIRMININKAS. Gerai. Motyvai už ir prieš pasakyti. Balsuojame dėl 3 straipsnio. Kalbame apie 7 straipsnio pakeitimą. Gerbiamieji, vyksta balsavimas dėl 3 straipsnio, dėl kurio nuomonės išsiskyrė. Priėmimo stadija dėl 3 straipsnio. Ačiū.
Balsavo 90 Seimo narių: už – 62, prieš – 7, susilaikė 21. Pritarta.
Judame toliau. Dėl 4 straipsnio bendru sutarimu? 5 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu? Priimtas. 6 straipsnis. Galime bendru sutarimu? Priimtas. Ir 7 straipsnis. Galime bendru sutarimu? 6 straipsnis buvo bendru sutarimu priimtas. Dabar dėl 7 straipsnio. Bendru sutarimu priimtas. 8 straipsnis. Galime bendru sutarimu? Priimtas.
Dabar dėl viso įstatymo projekto. Motyvai už, prieš. Ponas R. Šimašius – prieš. Pono Remigijaus nėra. Tada už. Ar kalbėsite, ponia Birute? Atsisako. Taigi iš karto einame prie balsavimo. Balsuojame dėl viso įstatymo projekto. Vyksta balsavimas. (Balsai salėje) Vyksta balsavimas dėl Šilumos ūkio įstatymo 2, 3, 7, 8, 10, 32 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 81 straipsniu įstatymo projekto. Balsavimas baigtas.

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 97 Seimo nariai, balsavo 94: už – 67, prieš – 6, susilaikė 21. Priimta. (Gongas)

16.52 val.
Energijos išteklių rinkos įstatymo 1, 2, 3, 4, 7, 9, 10, 13, 17, 19 straipsnių pakeitimo, Įstatymo papildymo 171, 191 straipsniais ir V skirsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIP-772(2) (priėmimo tęsinys)

1-17b klausimas – Energetinių išteklių rinkos įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Priėmimo stadija. Priėmimas pastraipsniui. Pasiūlymų ir pastabų nėra.
1 straipsnis. Galime bendru sutarimu? Priimtas. 2 straipsnis. Priimtas. 3 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 4 straipsnis. Priimtas. 5 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 6 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 7 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 8 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 9 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 10 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 11 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 12 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 13 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. Ir 14 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas.
Dėl viso įstatymo projekto motyvai už ir prieš. Nematau. Nėra. Balsavimas. Balsuojame dėl Lietuvos Respublikos energijos išteklių rinkos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo, įstatymo papildymo 171 ir 191 straipsniais ir V skirsnio pripažinimo netekusiu galios.

Šio įstatymo priėmimas

Ačiū. Užsiregistravo 94 Seimo nariai, balsavo 93: už – 78, prieš – 2, susilaikė 13. Balsų dauguma minėtas įstatymas priimtas. (Gongas)

16.54 val.
Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo 5, 12, 13, 36, 40, 41, 42, 57 ir 58 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-773(2) (priėmimo tęsinys)

1-17c klausimas – Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Pasiūlymai apsvarstyti svarstymo stadijoje, nieko nėra. Priėmimas pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio prieštaravimų nėra. Bendru sutarimu priimtas. 2 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 3 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 4 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 5 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 6 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 7 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 8 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 9 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 10 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas.
Dėl viso įstatymo projekto motyvai už ir prieš. Yra motyvų. Ar tikrai? Pone Kreivy, ar jūs sakysite motyvus? Ne. Atsisako. Ponas Kęstutis. Atsisako. Taigi, ponas Artūrai, irgi atsisakote? Ačiū. Balsuojame. Priėmimo stadija dėl viso įstatymo projekto. Vyksta balsavimas. Primenu, kad balsuojame dėl Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo 5, 12, 13, 36, 40, 41, 42, 57 ir 58 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto.

Šio įstatymo priėmimas

Ačiū. Balsavimas įvyko. Užsiregistravo 96 Seimo nariai, balsavo 96: už – 81, prieš nėra, susilaikė 15. Balsų dauguma įstatymas priimtas. (Gongas)

16.56 val.
Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo 5, 12, 13, 36, 40, 41, 42, 57 ir 58 straipsnių pakeitimo įstatymo įgyvendinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-774(2) (priėmimo tęsinys)

1-17d klausimas – Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo 5, 12, 13, 36, 40, 41, 42, 57 ir 58 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo įgyvendinimo įstatymo projektas. Pasiūlymų nėra. Priėmimas pastraipsniui.
1 straipsnis. Pritarta. 2 straipsnis. Pritarta bendru sutarimu. Taigi dėl viso įstatymo motyvų už ir prieš nėra. Balsuojame. Skelbiu balsavimą. Primenu, kad balsuojame dėl Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir įstatymo įgyvendinimo. Priėmimas. Dėkojame. Balsavimas įvyko.

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 89 Seimo nariai, balsavo 89: už – 80, prieš – 1, susilaikė 8. Minėtas įstatymas priimtas. (Gongas)

16.58 val.
Advokatūros įstatymo 2, 4, 7, 8, 10, 13, 14, 15, 16, 17, 23, 25, 30, 32, 33, 35, 36, 39, 42, 53, 58, 60, 61, 64, 68, 69, 70 straipsnių ir Įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-134(2)ES (priėmimas)

Ačiū, kad nereplikuojame. Judame toliau. Darbotvarkės 2-2 klausimas. Pranešėjas – S. Šedbaras. Iš esmės čia priėmimo stadija ir komiteto nuomonė. Advokatūros įstatymo 2, 4, 7, 8, 10, 13, 14, 15, 16, 17, 23, 25, 30, 32, 33, 35, 36, 39, 42, 53, 58, 60, 61, 64, 68, 69, 70 straipsnių ir įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Prašom, pone Stasy, pristatyti. Pastraipsniui? Tada pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio pasiūlymų nėra. Bendru sutarimu galima priimti. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų nėra. Bendru sutarimu galima priimti. 3 straipsnis. (Balsai salėje) Dėl 3 straipsnio pasiūlymų yra.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Yra Teisės departamento. Pritarta.
PIRMININKAS. 3 straipsniui su Teisės departamento pasiūlymu bendru sutarimu pritarta. Ačiū.
4 straipsnis. Dėl 4 straipsnio yra pasiūlymų. R. Žemaitaitis pristato savo pasiūlymą dėl 4 straipsnio.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Mano žiniomis, balsuoti nereikalaus, todėl išėjo iš salės.
PIRMININKAS. Išėjo. Tokiu atveju bendru sutarimu gal pritariame komiteto nuomonei, vadinasi, nepritarti?
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Taip. Kadangi yra Teisės departamento visiškai priešingas siūlymas ir komitetas tam pritarė.
PIRMININKAS. Ačiū. Vadinasi, 4 straipsniui mes bendru sutarimu galime pritarti?
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Taip.
PIRMININKAS. Ačiū. Pritarėme. 5 straipsnis. Bendru sutarimu, pasiūlymų nėra, pritarta. Ačiū. 6 straipsnis.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Yra Teisės departamento, bet komitetas apsvarstė ir nepritarė.
PIRMININKAS. Nepritarė. Ar bendru sutarimu komiteto nuomonei pritarta? Taigi 6 straipsniui pritarta bendru sutarimu. Priimtas. Dėl 7 straipsnio pasiūlymų, prieštaravimų nėra. Bendru sutarimu pritarta. 8 straipsnis. Irgi prieštaravimų nėra. Bendru sutarimu priimtas. 9 straipsnis. Yra.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Teisės departamento pastaba. Komitetas pritarė.
PIRMININKAS. Atsižvelgus į tą pastabą, kad jai komitetas pritarė, bendru sutarimu 9 straipsniui pritarta. 10 straipsnis.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Yra Teisės departamento pastabos. Abiem pastabom pritarė.
PIRMININKAS. Irgi pritarta. Taigi bendru sutarimu, be prieštaravimų, 10 straipsniui pritarta. 11 straipsnis.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Nėra.
PIRMININKAS. Nėra. Bendru sutarimu pritarta. 12 straipsnis.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Teisės departamento pasiūlymas. Komitetas pritarė.
PIRMININKAS. Bendru sutarimu pritariame visam 12 straipsniui. Dėl 13 straipsnio pasiūlymų nėra. Bendru sutarimu pritariame. Dėl 14 straipsnio irgi nėra pasiūlymų. Bendru sutarimu pritarėme. 15 straipsnis su…
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Teisės departamento pasiūlymui pritarta.
PIRMININKAS. Su pritarimu… 15 straipsniui bendru sutarimu pritarta. 16 straipsnį irgi bendru sutarimu priimame. Dėl 17 straipsnio nėra pasiūlymų. Bendru sutarimu priimtas.
Ir 18 straipsnis. Prašau. Čia yra…
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Pritarta iš dalies Teisės departamento pasiūlymui.
PIRMININKAS. Taigi redakcija sutvarkyta ir bendru sutarimu su komiteto nuomone pritarta.
Dėl 19 straipsnio nėra pasiūlymų. Pritarta. 20 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Pritarta. 21 straipsnis.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Kolegos J. Sabatausko pasiūlymui komitete pritarta.
PIRMININKAS. Su komiteto nuomone bendru sutarimu pritarta. 22 straipsnis.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Teisės departamento pasiūlymas. Pritarta.
PIRMININKAS. Bendru sutarimu visas straipsnis priimtas.
23 straipsnis. Pasiūlymų nėra. Bendru sutarimu priimtas. 24 straipsnis. Pasiūlymų nėra. Bendru sutarimu priimtas. 25 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 26 straipsnis. Be prieštaravimų, bendru sutarimu priimtas. 27 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. Ir 29 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. (Balsai salėje) Gerai. Aš pakartosiu dėl procedūrų. 27 straipsniui buvo pritarta. 28 straipsniui irgi bendru sutarimu pritarta. Toliau 29 straipsnis. Nėra pastabų, pasiūlymų. Bendru sutarimu priimtas.
30 straipsnis. Yra…
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Yra dvi Teisės departamento pastabos. Komitetas pritarė.
PIRMININKAS. Ačiū. Atsižvelgus į komiteto nuomonę, bendru sutarimu 30 straipsniui pritarta.
Gerbiamieji, pastraipsniui mes pritarėme ir priėmėme kiekvieną straipsnį.
Dabar dėl viso įstatymo projekto. Ar būtina pasakyti nuomonę? Nėra. Nuomonių už, prieš nėra.
Skelbiame balsavimą.

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 90. Balsavo 88: už – 81, prieš – 2, susilaikė 5. Taigi Advokatūros įstatymo daugelio straipsnių pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)

17.04 val.
Baudžiamojo kodekso 7, 25, 250, 2501, 251 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo ir Kodekso papildymo 2491, 2502, 2503, 2504, 2505, 2521 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIP-925(2)ES (priėmimas)

Judame toliau. 2-3 klausimas – Baudžiamojo kodekso 7, 25, 250, 2501, 251 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo ir kodekso papildymo 2491, 2502, 2503, 2504, 2505, 2521 straipsniais įstatymo projektas. Ponas J. Sabatauskas pateiks komiteto nuomonę.
Mes judame pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Pritarta. Dėl 2 straipsnio pasiūlymas. Prašau, pone Juliau.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dėl 2 straipsnio yra Teisės departamento pastaba. Komitetas bendru sutarimu pritarė.
PIRMININKAS. Taigi su komiteto nuomone 2 straipsniui bendru sutarimu pritarta. 3 straipsnis. Irgi yra čia. Prašau.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dėl 3 straipsnio taip pat yra Teisės departamento pastaba ir komitetas bendru sutarimu pritarė.
PIRMININKAS. 3 straipsniui bendru sutarimu… Čia jau 3 straipsnis priimtas. 4 straipsnis. Pritarta vėl su komiteto. Taigi bendru sutarimu pritarta.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Su Teisės departamento pastaba.
PIRMININKAS. Taip. 5 straipsnis.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Dėl 5 straipsnio taip pat yra Teisės departamento pastaba, bet komitetas nepritarė taip pat bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Redakcija čia sutvarkyta, taip?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip, viskas sutvarkyta.
PIRMININKAS. Taigi bendru sutarimu 5 straipsniui su komiteto nuomone pritarta. Prieštaravimų nėra. Dėl 6 straipsnio yra…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Teisės departamento pastaba dėl… Vienai pastabai nepritarta, o kitai Teisės departamento pastabai dėl 5 ir 6 dalių pritarta.
PIRMININKAS. Čia departamento pastaba. Komiteto nuomonei pritariame ir visam 6 straipsniui pritariame. Priimtas. 7 straipsnis.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip pat yra Teisės departamento pastaba, kuriai komitetas bendru sutarimu nepritarė.
PIRMININKAS. Taigi bendru sutarimu 7 straipsnis priimtas. 8 straipsnis.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip pat Teisės departamento pastaba, kuriai komitetas bendru sutarimu nepritarė.
PIRMININKAS. Gerai. Gal pritarta… Gal, kur komiteto nuomonė sutampa, nekartosime, gerai? 9 straipsniui su komiteto nuomone bendru sutarimu pritarta. Priimtas. 10 straipsnis su komiteto nuomone bendru sutarimu priimtas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Su Teisės departamento pastaba.
PIRMININKAS. Ir komitetas pritarė?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip.
PIRMININKAS. Ačiū. 11 straipsnis.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip pat dvi Teisės departamento pastabos. Komitetas pritarė.
PIRMININKAS. Pritarė su komiteto nuomone. 11 straipsnis bendru sutarimu priimtas. 12 straipsnis.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Taip pat Teisės departamento pastabai pritarta.
PIRMININKAS. Ačiū, pone Juliau. Pastraipsniui mes priėmėme šį įstatymą.
Dabar dėl viso dėl motyvų už, prieš nėra.
Taigi skelbiu balsavimą dėl viso įstatymo projekto. Baudžiamojo kodekso daugelio straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo, kodekso papildymo kai kuriais straipsniais įstatymo projektas. Ačiū už balsavimą.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo tiek pat, kiek užsiregistravo, – 76: už – 72, prieš – 1, susilaikė 2. Minėtas įstatymas priimtas. (Gongas)

17.08 val.
Baudžiamojo proceso kodekso 71, 75, 120, 121, 126, 132, 139, 179, 183, 218, 219, 233, 236, 261, 273, 279, 285, 286, 317, 319, 426, 427, 428, 429, 432 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Kodekso papildymo 1311, 4301 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIP-4759(2)ES (priėmimas)

Darbotvarkės 2-4 klausimas – Baudžiamojo proceso kodekso 71, 75, 120, 121, 126, 132, 139, 179, 183, 218, 219, 233, 236, 261, 273, 279, 285, 286, 317, 319, 426, 427, 428, 429, 432 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Kodekso papildymo 1311, 4301 straipsniais įstatymo projektas. Ponas V. Gailius pateiks komiteto nuomonę. Prašau, pone Vitalijau, bet gal mes tada iš karto pastraipsniui.
V. GAILIUS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė Seimo kanceliarijos Teisės departamento liepos 1 d. aštuonias pastabas, daugumai jų pritarta bendru sutarimu, jos redakcinio pobūdžio.
PIRMININKAS. Redakcinio pobūdžio dėl pavadinimo. Gerai. Mes akcentuojame šitą – dėl pavadinimo. Prieštaravimų nėra.
Dabar pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pasiūlymų nėra. Bendru sutarimu priimtas. 2 straipsnis. Nėra pasiūlymų. Bendru sutarimu priimtas. 3 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 4 straipsnis. Nėra pasiūlymų. Bendru sutarimu priimtas. 5 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 6 straipsnis.
V. GAILIUS (LSF). Dėl 6 straipsnio yra…
PIRMININKAS. Taip, buvo, bet komitetas pritarė.
V. GAILIUS (LSF). Komitetas pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Gerai. Dar kartą. Dėl 5 straipsnio buvo išsakyta Teisės departamento nuomonė, ją komitetas bendru sutarimu priėmė. 5 straipsniui su pasiūlymu pritarta. Bendru sutarimu galime pritarti 7 straipsniui? Priimtas. 8 straipsnis. Priimtas bendru sutarimu. 9 straipsnis. Prieštaravimų nėra. Priimtas. 10 straipsnis. Nėra prieštaravimų. Bendru sutarimu priimtas. 11 straipsnis. Irgi priimtas. Bendru sutarimu galime priimti ir 12 straipsnį. Priimtas. 13 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 14 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 15 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 16 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 17 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 18 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 19 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 20 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 21 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 22 straipsnis. Bendru sutarimu… Atsiprašau, yra nuomonė. Prašau. Seimo kanceliarijos Teisės departamentas pateikė nuomonę, komitetas pritarė. Taigi komitetui pritarus, 22 straipsniui pritarta. 23 straipsnis. Irgi Teisės departamento nuomonei komitetas pritarė. (Balsai salėje) Taigi 23 straipsnis priimtas. 24 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 25 straipsnis. Irgi yra…
V. GAILIUS (LSF). Teisės departamento pastaba. Pritarta iš dalies bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Redakcija sutvarkyta. Bendru sutarimu 25 straipsnis priimtas. 26 straipsnis.
V. GAILIUS (LSF). Teisės departamento…
PIRMININKAS. Atsižvelgiant į komiteto nuomonę, kurią išreiškė… Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, 26 straipsnis bendru sutarimu priimtas. Ir 27 straipsnis. Irgi komiteto nuomonė dėl Teisės departamento…
V. GAILIUS (LSF). Bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Priimtas bendru sutarimu. 28 straipsnis. Irgi komitetui pritarus Teisės departamento nuomonei, bendru sutarimu 28 straipsnis priimtas. Ačiū.
Dabar dėl viso įstatymo projekto už, prieš nėra. Skelbiame balsavimą.
Priėmimo stadija. Balsuojame dėl Baudžiamojo proceso kodekso kelių straipsnių papildymo ir kodekso papildymo kai kuriais straipsniais įstatymo. Visi šie straipsniai buvo išvardinti.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 73: už – 73. Faktiškai vienbalsiai minėtas įstatymas priimtas. (Gongas)

17.14 val.
Baudžiamojo kodekso papildymo 641 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-4760(2) (priėmimas)

Darbotvarkės 2-4b klausimas – Baudžiamojo kodekso papildymo 641 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-4760(2). Pasiūlymų, pastabų nėra. Vienas straipsnis. Pastraipsniui, išlaikant procedūrą. Pasiūlymų nėra. Bendru sutarimu priimtas.
Dėl viso projekto. Nuomonės už, prieš nėra.
Vyksta balsavimas dėl Baudžiamojo kodekso papildymo 641 straipsniu įstatymo. Balsuojame, paskutinė priėmimo stadija.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavimas jau baigtas. Užsiregistravo 76, balsavo 76 ir visi buvo už. Vienbalsiai minėtas įstatymas priimtas. (Gongas)

17.15 val.
Baudžiamojo kodekso 178 ir 187 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-302(2) (svarstymas ir priėmimas)

Kitas darbotvarkės klausimas, svarstymo stadija. Prašome V. Gailių pateikti Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonę. O klausimas – Baudžiamojo kodekso 178 ir 187 ir 280 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-302(2). Prašau.
V. GAILIUS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas šiandien svarstė ir bendru sutarimu nepritarė Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymui dėl Baudžiamojo kodekso 280 straipsnio.
PIRMININKAS. Ačiū už pateiktą pagrindinio komiteto nuomonę. Viskas ar ne, ponas Vitalijau?
V. GAILIUS (LSF). Taip.
PIRMININKAS. Ačiū už pagrindinio komiteto nuomonę. Dabar P. Žeimys. Prašau. S. Jovaiša. Prašau. Informacinės visuomenės plėtros komitetas.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Informacinės visuomenės plėtros komitetas kaip papildomas apsvarstė Baudžiamojo kodekso minėtus straipsnius ir pritarė projektui bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ponas Sergejau, atsiprašau, čia dar yra pasiūlymas, kuriam pritarė iš dalies. Ar tenkina tas „iš dalies“, ar turėsime balsuoti? Ar komitetas pritarė iš dalies?
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Taip, komitetas pritarė pasiūlymui iš dalies.
PIRMININKAS. Ačiū. Bendru sutarimu pritariame ir nebalsuosime dėl viso.
Dabar diskusija po svarstymo. Pasisakyti ir diskusijoje dalyvauti niekas nenori. Po svarstymo galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Ačiū.
Yra pasiūlymas priimti ypatingos skubos tvarka. Prieštaravimų nėra? Vienbalsiai. Prieiname prie priėmimo stadijos.
Čia reikėtų pakomentuoti Teisės departamento išvadą. Ponas Gailiau, gal jūs galėtumėte tiesiog pakomentuoti tą išvadą, nes šiandien gauta.
V. GAILIUS (LSF). Teisės ir teisėtvarkos komitetas nepritarė Teisės departamento išvadai, nes Baudžiamojo kodekso 178 ir 187 straipsniuose kalbama apie tyčinę kaltės formą, o Baudžiamojo kodekso 280 straipsnis yra veikos, padaromos dėl neatsargumo transporto saugumo srityje, ir yra juridinio asmens atsakomybė numatyta. Todėl nebuvo pritarta.
PIRMININKAS. Ačiū. Teisės departamento nuomonė išklausyta, komiteto nuomonė irgi.
Dabar mes galime pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Bendru sutarimu 1 straipsnis priimtas. 2 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas.
Dėl viso, ponas Patackai, norėtumėte kalbėti? Nuomonė už, prašau.
A. V. PATACKAS (DKF). Tiesiog noriu pritarti, nes tai nėra paprasta vagystė, tai yra nusikaltimas prieš valstybę, prieš jai labai jautrius objektus ir visa juridinė pusė turi būti visai kitokia nei elementarios vagystės atveju, telieka tik pritarti.
PIRMININKAS. Ačiū už nuomonę už. Nuomonės prieš nėra. Balsuojame dėl viso projekto. Priėmimo stadija. Balsuojame dėl Baudžiamojo kodekso 178 ir 187 straipsnių pakeitimo įstatymo.

Šio įstatymo priėmimas

Ačiū už balsavimą. 78 Seimo nariai balsavo, dalyvavo, užsiregistravo ir už balsavo, prieš nėra. Bendru sutarimu priimtas. (Gongas)

17.20 val.
Baudžiamojo kodekso 140, 145, 148, 149, 150, 151 ir 165 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-443(2) (svarstymas ir priėmimas)

Kitas darbotvarkės klausimas yra 2-6. Ponas J. Sabatauskas pateiks svarstymo stadijoje Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonę dėl Baudžiamojo kodekso 140, 145, 148, 149, 150, 151 ir 165 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto. Prašom. Pagrindinis komitetas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė įstatymo projektą dėl 140 straipsnio papildymo, bet kadangi buvo du projektai, kito Nr. XIP-3912, nusprendė juos sujungti. Taigi įstatymo projektas buvo papildytas dar keliais straipsniais, todėl komitetas, atsižvelgęs į Aukščiausiojo Teismo, Generalinės prokuratūros, Vidaus reikalų ministerijos, Policijos departamento ir Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas ir pasiūlymus, pritarė patobulintam variantui. Dėl to, kad yra sujungti du projektai, kuriuos komitetas sujungė ir patobulino, nepritarta Socialinių reikalų ir darbo komiteto siūlymui dėl vieno iš projektų. Ačiū. Bendru sutarimu komitetas pritarė išvadai.
PIRMININKAS. Dėkoju pagrindinio komiteto pirmininkui. Ponas M. Zasčiurinskas pateiks Socialinių reikalų ir darbo komiteto poziciją.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui. Gerbiamieji kolegos, Socialinių reikalų ir darbo komitetas pasiūlė pagrindiniam komitetui šį įstatymo projektą atmesti, nes mes įžvelgėme, kad jis tiesiogiai gali paveikti šeimos stabilumą. Pavyzdžiui, tu vedęs, tai tau dveji metai, jeigu nevedęs, tai metai. Mes pasiūlėme atmesti. Ačiū.
PIRMININKAS. Po svarstymo nuomonė išsakyta, diskusijoje niekas nepageidauja dalyvauti. Nuomonių už ir prieš irgi nėra. Bendru sutarimu po svarstymo priimame. Priimame bendru sutarimu po svarstymo. Ar yra prieštaravimų? Norite balsuoti? Gerai. Yra ginčas, gerai. Pasimankštinkime. Skelbiu balsavimą svarstymo… Nutraukiame. Nors nebuvo, bet norite kalbėti, gerai. (Balsai salėje) Ramiai. Nuomonė prieš – ponas R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš tikrai labai prašau įsiklausyti į Socialinių reikalų ir darbo komiteto nuomonę. Mes dabar įvedame tokią tvarką, kai dėl giminystės ryšių faktiškai dvigubiname bausmes. Tai apie ką mes čia kalbame? Šeimos santykius kriminalizuojame dvigubai. Jeigu tau kaimynas – ne giminė, tai viena bausmė, jeigu giminė – dvigubai. Jeigu tavo šeimos narys, tai dvigubai. Kur logika, už ką mes čia skatiname žmones, kad jie dirbtinai nesijaustų (…) tarpusavio ryšiuose? Aš siūlau nepritarti, nes tai iš tikrųjų yra blogas sprendimas, jis yra visiškai priešingas mums, ką mes esame deklaravę. Dabar turėsime nustatyti, giminaitis ar ne. Kas nors susimušė su kaimynu, gaus vieną baudą, su giminaičiu – dvigubai. Taip yra surašyta. Ne veltui Socialinių reikalų ir darbo komitetas atmetė šį siūlymą, nes tai yra ydingas pasiūlymas, kuriam negalima pritarti.
PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonė prieš išsakyta. Nuomonė už – ponas J. Sabatauskas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, pažiūrėkite į kitus Baudžiamojo kodekso straipsnius dėl nužudymo, dėl sveikatos sutrikdymo, tiek nesunkaus sveikatos sutrikdymo, tiek sunkaus, visuose juose yra kvalifikuojamas požymis šeimos narių. Ir aš jums pateikiu pavyzdį. Gal pavardės neminėsiu, už savo vaikų nužudymą žmogus nuteistas iki gyvos galvos. Jeigu būtų buvę ne jo vaikai, bausmė būtų buvusi švelnesnė. Visa kodekso sistema yra tokia, kad kvalifikuojamas požymis, todėl taikoma griežtesnė bausmė, nes tai nusikaltimas prieš žmogų, kuris niekaip to nesitiki iš to žmogaus. Jis negali tikėtis apsiginti iš anksto, suprantate. Todėl komitetas pažiūrėjo, subalansavo pagal kodeksą, kad būtų visur vienodai, visuose straipsniuose. Jeigu kolegė pastebėjo, kad viename straipsnyje to nėra, labai ačiū jai už tą pastebėjimą.
PIRMININKAS. Dėkui. Nuomonės išsakytos. Balsuojame svarstymo stadijoje dėl minėto įstatymo projekto. Balsuojame dėl Baudžiamojo kodekso 140, 145, 148, 149, 150, 151 ir 165 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo.
Užsiregistravo 75 Seimo nariai. Užtenka balsų. Balsavo 72 Seimo nariai: už – 52, prieš – 5, susilaikė 15. Minėtam įstatymo projektui pritarta po svarstymo. Ačiū.
Dabar ponas Pirmininkas siūlo ypatingą skubą. Neprieštaraujame? Ne. Pradedame priėmimo stadiją po ypatingos skubos. Pastraipsniui.
1 straipsnis. Pasiūlymų nėra. Bendru sutarimu 1 straipsnis priimtas. 2 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 3 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 4 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 5 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 6 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 7 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas.
Dėl viso projekto nuomonė prieš. Nori kalbėti ponas R. J. Dagys. Nesinaudoja savo teise. Pereiname prie balsavimo. Balsuojame dėl viso. Vyksta balsavimas, balsuojame dėl viso projekto.

Šio įstatymo priėmimas

Užsiregistravo 78 Seimo nariai. Balsavo 76 Seimo nariai: už – 59, prieš – 2, susilaikė. Po priėmimo… Minėtas įstatymas priimtas. (Gongas)

17.28 val.
Baudžiamojo proceso kodekso 167, 409 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4466(2) (svarstymas ir priėmimas)

Kitas darbotvarkės klausimas. Prašom, pone Šedbarai, pristatykite… Gerai. J. Sabatauskas. Baudžiamojo proceso kodekso 167, 409 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Svarstymo stadija. Pagrindinis komitetas. Prašom.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, komitetas svarstė, buvo keletas klausymų posėdžių, ir atsižvelgęs į Teisės departamento, Aukščiausiojo Teismo, Generalinės prokuratūros…
PIRMININKAS. Pritarta?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). …pritarė patobulintam variantui keturiais balsais už, susilaikė vienas.
PIRMININKAS. Ačiū už pritarimą. Dabar D. Kuodytė – Žmogaus teisių komiteto kaip papildomo nuomonė.
D. KUODYTĖ (LSF). Gerbiamieji kolegos, Žmogaus teisių komitetas kaip papildomas 2012 m. birželio 20 d. svarstė šį projektą. Komiteto sprendimas – pritarti bendru sutarimu, taip pat siūlyti pagrindiniam Teisės ir teisėtvarkos komitetui tobulinti įstatymo projektą pagal Seimo kanceliarijos Teisės departamento išvadas, kurioms iš dalies pritarė Žmogaus teisių komitetas.
PIRMININKAS. Pritarė, taip? Ačiū. Komitetų nuomonės išsakytos. Diskutuoti niekas nenori. Nuomonės prieš ir už. Ponia Aušrinė. Ne. Ačiū.
Taigi bendru sutarimu po svarstymo pritariame.
Seimo Pirmininkas siūlo ypatingą skubą. Neprieštaraujate.
Pradedame priėmimo stadiją pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio nėra pasiūlymų ir pastabų. Bendru sutarimu 1 straipsnis priimtas. 2 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. Dėl viso kalbėti niekas nepageidauja.
Balsuojame dėl viso įstatymo projekto. Balsuojame dėl Baudžiamojo proceso kodekso 167, 409 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto. Priėmimo stadija.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavimas baigtas. Balsavo 77: už – 73, prieš nėra, susilaikė 4. Taigi minėtas įstatymas dėl Baudžiamojo proceso kodekso priimtas. (Gongas)

17.31 val.
Baudžiamojo kodekso 721 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4467 (svarstymas)

Darbotvarkės 2-7b klausimas. Svarstymo stadija. Prašau, arba ponas Stasys, arba ponas Julius. Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonė dėl Baudžiamojo kodekso 721 straipsnio papildymo įstatymo projekto Nr. XIP-4467.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Tikrai buvo nemažai pastabų, buvo ir klausymai. Komitetas, atsižvelgęs į Aukščiausiojo Teismo, Generalinės prokuratūros ir Teisės departamento, taip pat į Europos teisės departamento pastabas, bendru sutarimu siūlo atmesti įstatymo projektą.
PIRMININKAS. Atmesti. Ačiū. Prieštaravimų nebus. Gal bendru sutarimu? (Balsai salėje) Atsiprašau. Gerai, ponia D. Kuodytė. Jūs pasisakote prieš atmetimą, taip?
D. KUODYTĖ (LSF). Ne, aš prieš komiteto išvadą.
PIRMININKAS. Prieš Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonę, kad atmestume.
D. KUODYTĖ (LSF). Taip.
PIRMININKAS. Jūs prieš. Prašau.
D. KUODYTĖ (LSF). Aš iš tiesų labai gerbiu Teisės ir teisėtvarkos komitetą ir jo narius, aš gerbiu teisėjus ir teismus, aš gerbiu visus kodeksus ir laikau, kad tai kaip Šventasis Raštas. Tačiau šiuo atveju norėčiau atkreipti jūsų dėmesį, kad šio projekto esmė, pasiūlymas buvo tas, kad visais atvejais, kai yra smurtas artimoje aplinkoje, teismas būtų įpareigotas skirti apsaugos priemonę nesiartinti prie aukos. Sako, kad tas imperatyvas iš tiesų nepatinka teismams, galimai kam nors prieštarauja, tačiau ant kitos svarstyklių lėkštelės yra žmogaus gyvybė. Kiekvieną savaitgalį mes skaičiuojame vieną, dvi moteris, kurios yra tiesiog nužudomos būtent dėl šios apsaugos priemonės nebuvimo. Labai prašyčiau pasverti balsuojant. Aš iš tiesų balsuosiu prieš komiteto išvadą, nes manau, kad žmogaus gyvybė yra svarbiau nei kodeksai.
PIRMININKAS. Ačiū už pasisakymą prieš. Už, pone Vitalijau, norite pasisakyti?
V. GAILIUS (LSF). Už.
PIRMININKAS. Už norite? Prašau, ponas V. Gailius.
V. GAILIUS (LSF). Diskutavome su kolege Dalia šiuo klausimu. Prisiminiau savo susitikimą su bičiuliu prokuroru, kuris aiškina, kad pirmadienį 8 iš 10 moterų ateina ir prašo atiduoti jos vyrą. Siūlau palikti teismams diskreciją, priimant sprendimą dėl šios kardomosios priemonės taikymo, ir palaikyti komiteto nuomonę.
PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonės išsakytos. Balsuojame. Svarstymo stadija. Kas už, palaiko komiteto nuomonę, komitetas siūlo atmesti. Kas prieš ar susilaiko, balsuoja, kad būtų svarstymas. Už – komiteto nuomonė, kad atmestume. Prieš ir susilaikę, kad svarstytume.
Už – 70, prieš – 2, susilaikė 5. Šis įstatymo projektas atmestas.

17.35 val.
Civilinio kodekso 2.44, 5.31, 5.33 ir 6.991 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2839(2), Kelių transporto kodekso 38 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2841(2), Prekybinės laivybos įstatymo 68 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2842(2), Draudimo įstatymo 115 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2843(2), Šeimynų įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2845(2), Elektroninio parašo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2847(2), Turto ir verslo vertinimo pagrindų įstatymo 22 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2848(2) (svarstymas)

Darbotvarkės 2-8a, 2-8b, 2-8c, 2-8d, 2-8e, 2-8f, 2-8g klausimai. Visas blokas Civilinio kodekso ir jį lydinčiųjų. Ponas V. Gapšys. Prašau. Svarstymo stadija. Gal jūs pristatysite Teisės ir teisėtvarkos kaip pagrindinio komiteto nuomonę? 2-8a, 2-8b, 2-8c, iki 2-8g.
V. GAPŠYS (DPF). Taip, pirmininke. 2-8… Sekundę! Pirmasis projektas. Komiteto balsavimas – bendru sutarimu už.
PIRMININKAS. Pirmas – už.
V. GAPŠYS (DPF). Projektas Nr. XIP-2841(2). Lygiai taip pat – komitetas bendru sutarimu už. Projektas Nr. XIP-2842(2) – komitetas bendru sutarimu už. Projektas Nr. XIP-2843(2) – komitetas bendru sutarimu už. Dėl projekto Nr. XIP-2845(2) komiteto nuomonė – bendru sutarimu pritarti ir siūlyti… Atsiprašau, čia ne šio komiteto.
PIRMININKAS. Dabar projektas Nr. XIP- 2845(2), taip?
V. GAPŠYS (DPF). Bendru sutarimu vėlgi pritarta projektui. Projektas Nr. XIP-2847(2) – komiteto nuomonė bendru sutarimu už. Ir projektas Nr. XIP-2848(2) – vėlgi komiteto nuomonė bendru sutarimu už.
PIRMININKAS. Dėkojame ponui V. Gapšiui. Dabar papildomi komitetai. Projektas Nr. XIP-2845(2). Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Pateikia ponia R. Popovienė. Kalbama apie Šeimynų įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Komiteto nuomonė. Prašau.
R. POPOVIENĖ (LSDPF). Socialinių reikalų ir darbo komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė, pritarė projektui ir siūlo pagrindiniam komitetui svarstyti kartu su įstatymo projektu Nr. XIP-4833, taip pat atsižvelgti į Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Teisės departamento pastabas. Balsavimo rezultatai: už – 7, susilaikė 1.
PIRMININKAS. Ačiū už nuomonės pristatymą. Dabar paprašysime ponios I. Šiaulienės pateikti Informacinės visuomenės plėtros komiteto nuomonę dėl projekto Nr. XIP-2847(2). Dėl Elektroninio parašo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto. Prašau, ponia Irena.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Seimo Informacinės visuomenės plėtros komitetas bendru sutarimu pritarė ir siūlė pagrindiniam komitetui atmesti Elektroninio parašo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą, nes elektorinio parašo esmė yra tokia, kokia yra, ir jis visiškai nesietinas su tuo, ar turi juridinis asmuo turėti antspaudą, ar neturi. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Pagrindinis ir papildomi komitetai pritarė. Diskutuoti nėra norinčių. Nuomonių už, prieš nėra. Gal bendru sutarimu už šitą visą paketą po svarstymo? (Balsai salėje) Po svarstymo pritariame visiems šiems teisės aktams.
Dabar Seimo Pirmininkas siūlo ypatingą skubą. Prieštaravimų nėra dėl visų šių projektų, kuriuos dabar priimsime atskirai, taip? Gerai, ypatinga skuba.

17.39 val.
Civilinio kodekso 2.44, 5.31, 5.33 ir 6.991 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2839(2) (priėmimas)

Pirmas projektas Nr. XIP-2839(2). Pastraipsniui. 1 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 2 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 3 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. 4 straipsnis. Bendru sutarimu priimtas. Dėl viso nuomonių nėra. Balsuojame dėl viso įstatymo projekto. Civilio kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymas. Dėkojame už balsavimą.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 82 Seimo nariai: už – 80, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymas priimtas. (Gongas)

17.40 val.
Kelių transporto kodekso 38 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2841(2) (priėmimas)

Kitas įstatymo projektas. Kelių transporto kodekso 38 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio prieštaravimų nėra. Priimtas. Dėl viso nuomonių už ir prieš nėra. Balsuojame dėl viso įstatymo projekto. Balsuojame dėl Kelių transporto kodekso 38 straipsnio pakeitimo įstatymo.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 76 Seimo nariai: už – 76, prieš ir susilaikiusių nėra. Įstatymas priimtas. (Gongas)

17.41 val.
Prekybinės laivybos įstatymo 68 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2842(2) (priėmimas)

Kitas įstatymo projektas – Prekybinės laivybos įstatymo 68 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Priėmimo stadija. Priėmimas pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio prieštaravimų nėra. Bendru sutarimu priimtas. Sakančių nuomonę už ir prieš nėra. Balsuojame dėl viso projekto. Priėmimo stadija. Balsuojame dėl Prekybinės laivybos įstatymo 68 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto.

Šio įstatymo priėmimas

Ačiū. Už balsavo 74, prieš ir susilaikiusių nėra. Įstatymas priimtas. (Gongas)

17.43 val.
Draudimo įstatymo 115 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2843(2) (priėmimas)

Kitas įstatymo projektas – Draudimo įstatymo 115 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Vienas straipsnis. Priėmimas pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio prieštaravimų nėra. 1 straipsnis priimtas. Pasisakančių už ir prieš nėra. Balsuojame dėl viso įstatymo projekto.
Užsiregistravo 69 Seimo nariai. Gerbiamieji Seimo nariai, iš principo mes negalime vykdyti priėmimo. Pakartokime. Kas dar yra salėje, štai vyrai atėjo. Ačiū. Vieną sekundę. Dėkojame. Galime skelbti balsavimą. Dar kartą balsuojame. Pritrūko keleto balsų, taigi pasistengsime dar padirbėti.

Šio įstatymo priėmimas

Ačiū. Štai koks ženklus skirtumas. Užsiregistravo 83 Seimo nariai: už – 83, prieš ir susilaikiusių nėra. Draudimo įstatymo 115 straipsnio pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)

17.45 val.
Šeimynų įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2845(2) (priėmimas)

Kitas klausimas – Šeimynų įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Vienas straipsnis. Prieštaraujančių, pasiūlymų nėra. Bendru sutarimu priimtas. Dėl viso norinčių kalbėti nėra. Balsuojame dėl viso įstatymo projekto.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 78 Seimo nariai: už – visi 78, vadinasi, prieš ir susilaikiusių nėra. Minėtas įstatymas priimtas. (Gongas)

17.46 val.
Elektroninio parašo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2847(2) (priėmimas)

Kitas klausimas – Elektroninio parašo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Vienas straipsnis. Bendru sutarimu, prieštaravimų nėra, straipsnis priimtas. Pasisakančių už ir prieš nėra. Balsuojame dėl viso įstatymo projekto.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 79 Seimo nariai, visi – už, prieš ir susilaikiusių nėra. Įstatymas priimtas. (Gongas)

17.47 val.
Turto ir verslo vertinimo pagrindų įstatymo 22 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2848(2) (priėmimas)

Paskutinis šio paketo įstatymas – Turto ir verslo vertinimo pagrindų įstatymo 22 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Priėmimas pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio prieštaravimų nėra. Priimtas. Motyvų prieš ir už nėra. Balsuojame dėl viso projekto.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 76 Seimo nariai, visi – už, prieš ir susilaikiusių nėra. Turto ir verslo vertinimo pagrindų įstatymo 22 straipsnio pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)

17.48 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų pirmininkų ir jų pavaduotojų patvirtinimo“ 26 straipsnio pakeitimo ir papildymo“ projektas Nr. XIIP-805 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Kitas darbotvarkės klausimas. Gerbiamieji Seimo nariai, siūlau išnagrinėti 6 rezervinį klausimą. Prieštaravimų nėra. Ačiū. Pranešėjas – V. Gapšys. Prašom.
V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamieji Seimo nariai, teikiame Seimo nutarimo projektą, kuriuo Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pirmininko poste V. Bukauską keičia V. Baltraitienė. Komitetas tokį sprendimą jau priėmė.
PIRMININKAS. Ačiū. Ponas V. Gapšys pateikė Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų pirmininkų ir jų pavaduotojų patvirtinimo“ 26 straipsnio pakeitimo ir papildymo“ projektą. Klausimų nėra. Taigi bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta. Skubos tvarka. Svarstymas. Kalbėti norinčių nėra, už ir prieš nėra. Bendru sutarimu pritarta.
Priėmimo stadija. Už ir prieš norinčių kalbėti nėra. Balsuojame.

Šio nutarimo priėmimas

Aišku. Ačiū už balsavimą. Kvorumas ir taip yra, nors čia nebūtina. 78 – už, visi už, prieš, susilaikiusių nėra. Taigi Seimo nutarimas priimtas. (Gongas)

17.50 val.
Civilinio kodekso 2.140 ir 6.991 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4828, Draudimo įstatymo 129 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4829, Kelių transporto kodekso 38 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4830, Licencijuotų sandėlių ir sandėliavimo dokumentų įstatymo 26 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4831, Šeimynų įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4833, Turto ir verslo vertinimo pagrindų įstatymo 9 ir 22 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4834, Viešojo administravimo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4835(2), Valstybės ir savivaldybės įmonių įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4836, Žmonių palaikų laidojimo įstatymo 161 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4837, Žemės ūkio, maisto ūkio ir kaimo plėtros įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4838 (svarstymas)

Grįžtame prie darbotvarkės devintojo klausimo, bloko a, b, c, d, e, f. Tai bus Nr. XIP-4828, Nr. XIP-4829 ir t. t. Pristato ponas J. Sabatauskas. Aš perskaitysiu keletą: Civilinio kodekso 2.140 ir 6.991 straipsnių pakeitimo įstatymas ir lydimieji. Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonė. Svarstymo stadija. Prašau.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Komitetas svarstė šiuos projektus. Pritaręs Lietuvos Respublikos Vyriausybės išvadai bei Vyriausybės pateiktiems projektams Nr. XIP-2839, Nr. XIP-2841, Nr. XIP-2843, Nr. XIP-2845, Nr. XIP-2847, Nr. XIP-2848, Civilinio kodekso 2.140 ir 6.991 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą komitetas siūlo atmesti bendru sutarimu. Lygiai taip pat ir kitus įstatymų projektus, nes prieš tai mes balsavome ir tai, kas buvo reikalinga, priėmėme tuose įstatymų projektuose. Ačiū.
PIRMININKAS. Aišku. Jūs siūlote svarstyti tiktai Nr. XIP-4835, o visus kitus atmesti. Taip? Ačiū.
Ar mes galime bendru sutarimu pritarti komiteto nuomonei atmesti, išskyrus šitą vieną? Ačiū. Šitie svarstymo metu atmesti.
Dabar svarstome Viešojo administravimo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Svarstymo stadijos metu dalyvauti niekas nepageidauja, už, prieš kalbėti nepageidauja. Bendru sutarimu po svarstymo pritarta.
Yra ypatinga skuba, Seimo Pirmininkas siūlo. Pritariame bendru sutarimu.

17.52 val.
Viešojo administravimo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4835(2) (priėmimas)

Taigi priėmimo stadija. Dėl 1 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra. Bendru sutarimu 1 straipsnis priimtas.
Dėl viso įstatymo projekto už, prieš nuomonių nėra. Balsuojame. Pasakysiu, kad balsuojame dėl Viešojo administravimo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo. Priėmimo stadija. Dėl viso projekto. Ačiū už balsavimą.

Šio įstatymo priėmimas

77 balsavo, už – 68. Taigi Viešojo administravimo įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)

17.53 val.
Baudžiamojo kodekso 170 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-687 (pateikimas)

Kitas darbotvarkės klausimas r-4 (pereiname prie rezervinių). Pateikimo stadija. A. V. Patackas pateikia Baudžiamojo kodekso 170 straipsnio papildymo įstatymo projektą.
A. V. PATACKAS (DKF). 170 straipsnyje kalbama apie tai, kad yra draudžiama įžeidinėti ir kitaip blogai elgtis bent šešiais atvejais: dėl rasės, dėl tikybos, dėl lyčių ir t. t. Siūloma pataisa, kurioje sakoma, kad seksualinio elgesio ar seksualinės praktikos, įsitikinimų ir pažiūrų kritika arba aptarimas, arba įtikinėjimas pakeisti tokį elgesį, praktiką, įsitikinimus ar pažiūras savaime nelaikoma tyčiojimusi, niekinimu, neapykantos skatinimu, diskriminavimu ar skatinimu diskriminuoti. Trumpai šnekant, jeigu kalbi seksualinio elgesio tema ir jeigu kalbi be aštrių epitetų, be įžeidinėjimų, tai neturėtų būti laikoma nusikaltimu pagal 170 straipsnį.
Ta problema yra atsiradusi. Vakaruose ji ypač aštri, bet jos atgarsių jau yra ir Lietuvoje, kai bet kokia pastaba dėl seksualinio elgesio yra laikoma įžeidimu, ir tuo būdu yra užčiaupiama gerklė žmonėms, kurie turi savo pažiūras ir nori jas normalia leksika išreikšti.
Galiu pasakyti, kad pasinaudojome Didžiosios Britanijos patirtimi. 2009 m. Lordų Rūmuose lordo D. Waddingtono pasiūlymu buvo priimta šita pataisa ir ji laimėjo 44 balsų persvara. Taigi mes čia nieko ypač naujo neatrandame. Mes paėmėme tą patį tekstą. Manome, kad tai prisidės prie asmens laisvės ir netrukdys reikšti savo įsitikinimų.
Dar kartą pabrėžiu, kad yra kalbama ne apie įžeidinėjimus, ne apie tyčiojimąsi, o tiesiog apie galimybę reikšti savo įsitikinimus šia tokia žmogui opia tema kaip seksualinis elgesys. Trumpai būtų tiek.
Galiu pasakyti, kad pasirašė visų Seimo frakcijų atstovai, ir siūlau šią pataisą priimti.
PIRMININKAS. Ačiū. Prašau, pone Salamakinai. Matyt, dėl vedimo tvarkos.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Tikrai dėl vedimo tvarkos. Aš frakcijos vardu dėl to ir dar dviejų, kai jie bus pateikti, jeigu pateiksite, klausimų prašau padaryti pertrauką iki kito posėdžio. Manyčiau, kad dabar ne laikas užsiimti tų klausimų pateikimais. Geriau apsvarstome transporto lengvatas ar ką, bet užsiimti tokiais dalykais tikrai nerealu.
A. V. PATACKAS (DKF). Jeigu jums nieko nereiškia 50 Seimo narių parašai, taip pat ir iš jūsų frakcijos, tada taip. Transporto lengvatos, jūsų nuomone, yra svarbiau už seksualinį elgesį, už šituos opius dalykus, kurie liečia kiekvieną žmogų? Labai keista girdėti, dar iš tokio žmogaus, kuris dirbo Etikos ir procedūrų komisijoje.
PIRMININKAS. Dabar aš turėčiau pasitikslinti: jūs prašote pertraukos prieš užduodant ir atsakant į klausimus? Mes tada turime apsispręsti.
A. V. PATACKAS (DKF). Aš dar kartą primenu: yra surinkta 50 parašų. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Balsuojame. Seimo narių nuomonė yra tokia. Balsuojame dėl pertraukos iki kito posėdžio. Tada bus pateikimo stadija, atsakymai į klausimus. Taip?
Seimo nariai pareiškė savo nuomonę. Taigi darome pertrauką iki kito posėdžio. Taip buvo prašoma.
A. V. PATACKAS (DKF). Sveikinu su demokratijos pergale. Tegyvuoja lygios teisės visiems. Seimas labai puikiai pasirodė prieš tą mūsų žymią datą – pirmininkavimą Europos Tarybai. Demokratijos tiek daug, kad nėra daugiau ir žodžių, nėra kaip ir komentuoti.
PIRMININKAS. Ačiū ponui A. Patackui.
Repliką po balsavimo? Prašau.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš tikrai manau, kad mes be reikalo taip nerimtai tuos dalykus svarstome. Aš suprantu, kad yra pas mus žmonių, kurių sūnūs ir dukros dirba tam tikrame institute. Aš turiu omeny G. Andriukaitį, B. Sabatauskaitę, kurie kaip tik ir užsiima, tas institutas, tokiais skundimais ir ne vieną kartą įvairiais kreipimaisi į organizacijas būtent dėl šio motyvo. Yra tam tikras motyvas, aišku, stabdyti šituos procesus čia, Seime… priėmimo, bet aš siūlyčiau vis dėlto kitą kartą socialdemokratams elgtis tiesiog normaliau.
PIRMININKAS. Ačiū. Ponia D. Kuodytė. Prašau.
D. KUODYTĖ (LSF). Žinote, man turbūt nereikia sakyti, kad aš esu kategoriškai prieš tokius pasiūlymus. Aš už tai, kad jų geriau nebūtų, bet taip, kaip buvo dabar pasielgta su kolega A. Patacku, man atrodo, netelpa į jokius rėmus. Aš norėčiau sužinoti, kokiu Statuto straipsniu remdamasis jūs nutraukėte projekto pateikimą, jeigu jau jūs jį įtraukėte į darbotvarkę?
PIRMININKAS. 109 straipsnio 1 punktas. „Svarstant kiekvieną klausimą, iki balsavimo pradžios posėdžio pirmininko reikalavimu, pagrindinio komiteto reikalavimu, taip pat frakcijos reikalavimu, kurį paremia ne mažiau kaip 1/3“ ir taip toliau… Ar skaityti? Atsiprašau, gerai, aš perskaitysiu iki pabaigos. „…posėdyje dalyvaujančių Seimo narių, arba opozicinės frakcijos reikalavimu, kurį paremia ne mažiau kaip 1/5 posėdyje dalyvaujančių Seimo narių, daroma neeilinė, ne trumpesnė kaip 30 minučių ir ne ilgesnė kaip 1 valandos, klausimo svarstymo pertrauka arba klausimo svarstymas atidedamas kitam artimiausiam posėdžiui.“ Taip buvo pasiūlyta frakcijos vardu, taip buvo balsuota.
A. V. PATACKAS (DKF). 50 parašų kokią dalį sudaro? Kokį procentą sudaro?
PIRMININKAS. Pagal procedūrą, kai yra 50 parašų, klausimas yra privalomai įtraukiamas į darbotvarkę ir pradedamas klausimo pateikimas.
A. V. PATACKAS (DKF). Taip, taip. Užčiaupiant, neleidžiant pateikti reikia mažiau? Taip išeina.
PIRMININKAS. Mes perskaitėme Statuto sakinį, kuris apibrėžia būtent tos procedūros eigą.
Apmaudu, gaila, bet Seimas apsisprendė.

18.01 val.
Maisto įstatymo 2, 9, 11 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-594(2), Visuomenės sveikatos priežiūros įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-595(2) (svarstymas)

Kitas darbotvarkės klausimas… Turiu grįžti prie darbotvarkės. 2-10a ir lydimasis 2-10b klausimai. Svarstymo stadija. Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Ponia V. Filipovičienė pristatys nuomonę. Maisto įstatymo 2, 9, 11 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-594(2) ir Visuomenės sveikatos priežiūros įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-595(2). Prašau.
V. FILIPOVIČIENĖ (DPF). Ačiū, pirmininke.
PIRMININKAS. Atsiprašau, ponia Vilija. Dėl vedimo tvarkos – ponia I. Šiaulienė.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Ir dėl Maisto įstatymo 2, 9, 11 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Socialdemokratų frakcijos vardu prašau pertraukos iki kito posėdžio.
PIRMININKAS. Dėl šio vieno ar ir dėl lydimojo?
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ir dėl lydimojo.
PIRMININKAS. Taip pat ir dėl lydimojo. Gerbiamieji, analogiška situacija, tik svarstymo stadijoje frakcijos vardu yra prašymas atidėti iki kito posėdžio. Taip? Bendru sutarimu galime pritarti? (Balsai salėje) Ne. Yra nuomonė ne. Balsuojame dėl to, ar atidedame svarstymą iki kito posėdžio. (Balsai salėje) Padaryti svarstymo pertrauką (ačiū už patikslinimą) iki kito posėdžio. Socialdemokratų frakcijos vardu.
Balsavimas įvyko. Balsavo 74: už pertrauką 50, prieš – 15, susilaikė 9. Daroma vieno ir kito klausimo svarstymo pertrauka iki kito posėdžio. Dėkojame.

18.05 val.
Transporto lengvatų įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-149(3) (svarstymas ir priėmimas)

Judame toliau, r-7 klausimas – Transporto lengvatų įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-149(3). Svarstymo stadija. Komitetų nuomonė. Pagrindinis komitetas buvo Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Ponas J. Kvetkovskis. Prašau pristatyti komiteto nuomonę. Čia skirtingi, taip.
J. KVETKOVSKIJ (LLRAF). Socialinių reikalų ir darbo komitetas svarstė Transporto lengvatų įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-149(3) ir pritarė bendru sutarimu tam projektui, atsižvelgė į kitų komitetų, savivaldybių pasiūlymus, kurie čia buvo, ir Seimo kanceliarijos Teisės departamento… Bendru sutarimu pritarė ir prašo priimti… balsuoti.
PIRMININKAS. Dėkojame už pateiktą nuomonę. Biudžeto ir finansų komitetas kaip papildomas. Ponia Rita, pateiksite Biudžeto ir finansų komiteto nuomonę? Pritarė, nepritarė, kaip ten, neatsimenate? Ruošiasi ponia A. Pitrėnienė, Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas, ir kad greičiau būtų, ponia M. Petrauskienė, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. (Balsai salėje) Kažką suorganizuokite, kol Rita pristatys.
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Biudžeto ir finansų komitetas pasiūlė pagrindiniam komitetui pritarti įstatymo projektui ir jį patobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas. Už – 7, susilaikė 6.
PIRMININKAS. Ačiū. Geria. Ponia A. Pitrėnienė, Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju. Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas apsvarstė projektą ir priėmė sprendimą iš esmės pritarti projektui Nr. XIIP-149(2) ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas. Už – 7, prieš – 1.
PIRMININKAS. Ačiū. Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Jeigu nėra, buvo pasiūlymas, kad perskaityčiau pats. Yra. Prašau, kolega. Tai užėmė mums truputį laiko, bet manau, mankšta posėdžio pabaigoje nesutrukdys.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Komitetas svarstė ir siūlo pagrindiniam komitetui įstatymo projektą Nr. XIIP-149(2) tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkojame už komitetų nuomonių pristatymą.
Po svarstymo… (Balsai salėje) Atsiprašau, per svarstymą mes turime išnagrinėti pasiūlymus. B. Paužos pasiūlymas dėl 1 straipsnio. Prašau pristatyti.
B. PAUŽA (LSDPF). Pagrindinis… Dėl 6 straipsnio 1 dalies, taip? (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Taip.
B. PAUŽA (LSDPF). Yra labai nesudėtingas pasiūlymas – priešmokyklinio ugdymo ir 1–8 klasių mokinių pavėžėjimas kompensuojamas iki artimiausios atitinkamo bendrojo ugdymo programą vykdančios mokyklos. Motyvai, dėl ko aš taip pateikiau. Pirmiausia daugelio mokyklų direktorių prašymas, o kitas dalykas, kad būtų galima išgryninti kaimo mokyklas, kurios iš tikrųjų gali dirbti nesivaikydamos, nekonkuruodamos dėl šitų krepšelių. Ačiū. Prašau palaikyti. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Ačiū. Iš eilės. Dėl 6 straipsnio 1 dalies 1 punkto, kurį pasiūlė pakeisti ponas B. Pauža. Pagrindinis komitetas nepritarė.
B. PAUŽA (LSDPF). Čia dėl specialiųjų reisinių autobusų.
PIRMININKAS. Dėl specialiųjų…
B. PAUŽA (LSDPF). Šitą aš atsiimu.
PIRMININKAS. Atsiimate. Ačiū. Dabar mes… Svarstant dalyvauti diskusijose niekas nepageidauja. Gal bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritariame bendru sutarimu. Seimo Pirmininkas siūlo ypatingą skubą. Pritariam ypatingai skubai.
Pastraipsniui. 1 straipsnis. Priimtas bendru sutarimu. (Balsai salėje) Kur? Ne, čia ne dėl šito. Nėra. Tuoj išsiaiškinsime. Ten jūsų buvo dėl kito projekto. Gal išaiškins, padarykime šio klausimo svarstymo pertrauką. (Balsai salėje) Mes procedūriškai turime išaiškinti, nes jeigu įvyko techninė klaida… Ramiai, nesijaudinkime. Jeigu įvyko techninė klaida, paskui bus svarstymo stadijoje neteisiškai priimtas. Eikime iš eilės.

18.10 val.
Transporto lengvatų įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-176(2) (svarstymas)

Dabar, kol išnagrinės, nagrinėkime kitą, r-2, atsiprašau, r-8 – Transporto lengvatų įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Teikėjas buvo ponas J. Razma. Svarstymo stadija. Komitetai irgi pateikė savo nuomones. Socialinių reikalų ir darbo komitetas – ponas J. Kvetkovskis. Prašom.
J. KVETKOVSKIJ (LLRAF). Socialinių reikalų ir darbo komitetas svarstė šiuos pakeitimus, tai yra Nr. XIIP-176(2), ir atsižvelgęs į Teisės departamento pasiūlymus, taip pat į Vyriausybės išvadą, Biudžeto ir finansų komitetą nutarė atmesti šį projektą.
PIRMININKAS. Jūsų siūlymas buvo atmesti? Taip. Atsiprašau, praklausiau. Socialinių reikalų ir darbo komitetas – atmesti. Ačiū. Papildomas – Biudžeto ir finansų komitetas. Pagrindinis – atmesti. Ačiū, pone Juzefai. Biudžeto ir finansų komitetas – atmesti. Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas, irgi buvo apsispręsti pagrindiniam komitetui. Dabar mes turime išgirsti papildomų komitetų nuomones. Gerai. Ačiū. Mane pagrįstai pataisė. Pagrindinis komitetas atmetė, todėl papildomų nėra. Ar galime bendru sutarimu?.. Supratau. Ačiū. Nepastebėjau. Bet prieš tai ponas J. Razma. Prašom.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, jeigu mes būtume baigę svarstymą pirmojo projekto, kur mano analogiški pasiūlymai įrašyti kaip pasiūlymai, tai aš tiesiog ir pats prašyčiau šį lydimąjį atmesti, nes jo nereikėtų. Galbūt mes galime grįžti prie pono B. Paužos projekto. Jeigu ten bus apsispręsta dėl mano pasiūlymų, šis antrasis projektas yra tiesiog identiškas, tada bus aiškiau. Dabar, kol neaišku, kaip ten apsispręsime…
PIRMININKAS. Gerai, supratome. Kadangi tikrai įvyko techninė klaidelė, tai ją ištaisykime ir grįžkime prie svarstymo prieš tai… Gal kolega nenorės atmesti, jeigu jo sprendimas priklauso nuo to. Grįžkime. Ramiai. Grįžtame prie r-7 – transporto lengvatų. Ponas J. Razma. Prašom pristatyti savo pasiūlymą.

18.14 val.
Transporto lengvatų įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-149(3) (priėmimo tęsinys)

J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, pristatau pirmąjį pasiūlymą dėl 9–12 klasių moksleivių pavėžėjimo, kitaip sakant, gimnazistų. Dabar, jeigu paliktume, kaip yra pono B. Paužos projekte, arba galiojančiame įstatyme, gimnazistus galima nemokamai pavėžinti tik iš miestelių į miestą, bet negalima vežti iš miesto į miestelį, lyg ir preziumuojama, kad visos miestelių gimnazijos yra blogos, nėra ten ko važiuoti ir tik į miestą galima vežti. Kitaip sakant, yra diskriminacija miestelių vidurinių mokyklų, gimnazijų, nes ten negalima kompensuojamai pavėžinti. Aš siūlau tai ištaisyti, nes iš tikrųjų yra visokių atvejų, miesteliuose yra puikių specializuotų gimnazijų, yra labai gerų mokytojų, kur vienas kitas gimnazistas gali norėti nuvažiuoti. Ir tai būtų sąžininga ir konstituciška. Jeigu jau vežame į miestą, tai kodėl negalime vežti į miestelio gimnaziją.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūs pristatėte savo pasiūlymą. Dabar nuomonės už ir prieš. Nuomonė už – ponas R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tikrai mūsų posėdis eina į pabaigą, aš siūlyčiau gerai įsiklausyti, ką Jurgis pasakė. Komitete balsavimas buvo lygus – 4 ir 4. Tik pirmininkės balsas lėmė. Iš tikrųjų, jeigu mes norime nediskriminuoti kitų mokyklų, kurios nėra rajonų centruose, ir tų mokinių, kurie mokosi panašiose mokyklose, turėtų būti taikomas tas pats principas. Mes nekalbame apie kokius nors didmiesčius, bet šiuo atveju, jeigu šalia rajono centro stovi ar sporto mokykla, ar kokia gimnazija, ar vidurinė mokykla, kodėl pavėžėjimas į tenai yra kitaip traktuojamas negu vežimas į rajono centrą. Mes lyg ir visi deklaravome principus, kad reikia vystyti visą infrastruktūrą ir saugoti tai, kas yra. Šiuo atveju tai daug nekainuos, nes tokių atvejų tikrai nebus daug. Pirmosios B. Paužos pataisos iš tikrųjų sutaupo lėšų, taigi čia biudžetui nuotolių faktiškai nėra. O lygybės principas bus tikrai įteisintas. Man atrodo, vis tiek savivaldybės numato tą visą tvarką ir žino situaciją. Kaip kolega minėjo, Zarasuose ir Dūkšte yra tas pats. Dabar į Zarasus galima vežti, o į Dūkštą negalima vežti. Nei šis, nei tas.
Iš tikrųjų racionali pataisa, kuri tiesiog sutvarko tą situaciją, ir tada nereikės apie antrąjį projektą mums kalbėti. Siūlau palaikyti.
PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonė prieš – ponia A. Pitrėnienė. Prašau.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų ne visai taip, nes manau, kad kolega truputį gudrauja, nes visi komitetai pasisakė už atmetimą, mes netgi sakėme, kad reikia patobulinti. Bet taip nėra, kaip sakoma. B. Pauža nenurodo savo siūlyme, kuria kryptimi pavėžėjimą kompensuoti. Yra artimiausia, o ne kad iš miesto į kaimą, iš kaimo į miestą, to nėra nurodyta, tai leidžiama daryti ir finansuoti. Taigi iš tikrųjų manau, kad kaip visi komitetai buvo apsisprendę, taip ir reikia laikytis savo nuomonės. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonės už ir prieš išsakytos. Viskas. (Balsai salėje) Prašom.
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš atsiprašau, pirmininke, tikrai klaidinate Seimo narius. Aš ir siūlau išbraukti žodžius, kur yra parašyta „iš kaimo į miestą“. Būtent nurodoma ta kryptis. Kaip tai, sako, nenurodoma? (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Ačiū. Jūs išsakėte savo nuomonę. Balsuojame po svarstymo dėl pono J. Razmos pasiūlymo. Mes ne dėl viso, dėl pono J. Razmos pasiūlymo. Jeigu už, pritariame pasiūlymui, prieš ar susilaikę – nepritariame. Svarstymo stadija, pono J. Razmos pasiūlymas.
Dėkojame už balsavimą. Balsavo 75 Seimo nariai: už – 28, prieš – 11, susilaikė 36. Pasiūlymui nepritarta.
Dabar galime dėl viso projekto. Dabar mes kalbame apie tai. Atsiprašau dar kartą. Antrasis pono J. Razmos siūlymas. Prašau, ponas Jurgi.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, antras mano siūlymas yra, galima sakyti, pastiprinantis pono B. Paužos sumanymą padėti kaimų, miestelių, šiuo atveju jau būtų daugiau pagrindinėms ar pradinėms mokykloms, t. y. kad į jas būtų leidžiama iš miesto atvežti net ir tais atvejais, kai jos nėra artimiausios mokyklos. Kokių atvejų aš turiu? Sakykime, mano šefuojamame Plungės rajone keliolika vaikų iš globos namų nori važiuoti į kaimo mokyklą, nes vaikai yra iš ten kilę, jiems atmosfera priimtinesnė, nėra patyčių. Tai nėra jų artimiausia mokykla, be abejo, jiems artimiausia mokykla, esanti prie globos namų, yra mieste. Todėl manau, kad tokiais atvejais mes ir kaimo mokyklą papildomai palaikytume, ir galėtume numatyti tą nemokamą pavėžėjimą.
PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Nuomonės už, prieš. Nuomonė už – ponas K. Masiulis. Taip, pone Kęstuti? Prašom.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Taip. Jurgis išsakė argumentus. Aš norėčiau pasakyti, kad apskritai vaikų judėjimas į įvairias mokyklas turėtų būti labiau leistas. Mes ką tik padarėme labai įdomų dalyką: ir taip tuštėja miesteliai, bet paskatinome dar labiau tuštėti miestelius. Dabar čia bent šiuo sprendimu galima šiek tiek kompensuoti, leisti vaikams, kurie nori, ten ir judėti. Yra įvairių galimų motyvų: geresnis, tarkime, sporto būrelis, geresnė meninė veikla ar šiaip geresnis klimatas. Aš pats esu stebėjęs įvairias rajonų mokyklas. Yra tokių mokyklų, kai rajono mokyklą nukonkuruoja kaimiška mokykla. Mes dabar kažkodėl to neleidžiame daryti. Kodėl mes taip elgiamės?
PIRMININKAS. Ačiū. Jūs pasakėte nuomonę už. Dabar nuomonė prieš – ponas J. Kvetkovskis.
J. KVETKOVSKIJ (LLRAF). Aš matau, kad problema yra ta, kad būtų išlaikyta būtent ta mokykla, kuri neturi mokinių, iš miesto surinkti tuos mokinius, kurie neturi motyvacijos mokytis, ir vežti juos į kaimą. Būtent pedagoginiu ir žmogiškuoju požiūriu čia būtų neteisinga.
Antras dalykas, kad yra Biudžeto ir finansų komiteto ir Vyriausybės išvada, kad pareikalaus papildomų lėšų. Jeigu pareikalaus papildomų lėšų, tai mes neturėtume būtent tam pasiūlymui pritarti. Beje, jau buvo priimtas… 149-ojo pataisa, kur aiškiai sakoma „tik kaimo ir miesto“. Čia jau iš esmės įstatymo pakeitimas ir bus nepatenkintos miestų savivaldybės, nes taip pat tam reikės papildomų lėšų.
PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonės už, prieš išsakytos. Belieka mums balsuoti. Balsuojame dėl šio pono J. Razmos pristatyto pasiūlymo. Kas už, tas pasisako už pasiūlymą, tie, kas – prieš, susilaiko, nepritaria. Reikės Vyriausybės išvados, jeigu pritars.
Iš balsavo viso 79: už – 29, prieš – 8, susilaikė 42. Pone Jurgi, jūsų pasiūlymui nepritarta.
Taigi ar mes galime dabar po svarstymo bendru?.. (Balsai salėje) Ačiū. Buvo pasiūlymai priėmimo stadijoje, tai dabar mes turėsime priimti pastraipsniui. Vienas straipsnis, bet vis tiek… Dėl 1 straipsnio bendru sutarimu galima pritarti? Priimtas. 1 straipsnis priimtas. Kito straipsnio nėra.
Taigi dėl viso įstatymo projekto už, prieš motyvų nėra. Ar jūs tikrai kalbėsite, pone Jonai? Labai ačiū. Dėkoju. Taigi dabar balsuojame dėl viso įstatymo projekto.

Šio įstatymo priėmimas

Balsavo 73: už – 67, prieš nėra, susilaikė 6. Taigi Transporto lengvatų įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)

18.25 val.
Transporto lengvatų įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-176(2) (svarstymo tęsinys)

Kitas darbotvarkės klausimas. Grįžtame prie rezervinio 8 klausimo, buvo pagrindinio komiteto pasiūlymas atmesti. Ar mes galime bendru sutarimu svarstymo stadijoje?.. (Balsai salėje: „Kodėl negalime?..“) Gerai. Taigi buvo pagrindinio komiteto siūlymas atmesti svarstymo stadijoje. Balsuojame, kas už komiteto… Atsiprašau, truputį… Dabar motyvai. Motyvai prieš – ponas R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, atmetimas toks buvo, kaip minėjau, keturi balsai prieš keturis. Argumentai, dėl kurių siūloma neatmesti, buvo ganėtinai rimti. Šis J. Razmos projektas yra toks pat, kaip, sakykime, priimta pono B. Paužos pataisa, tai yra viena dalis iš šio projekto, ir kita dalis ta, ką ir minėjo, kad galima būtų vežioti į abi puses ir neskriausti miestelių, jeigu jie neturi rajono statuso. Jeigu yra kokios nors švietimo mokyklos, kurios šalia to egzistuoja, nepastatytos toje teritorijoje, pasiūlymas iš tikrųjų yra logiškas, papildomų pinigų nėra, nes mes susiaurinome pirmuoju įstatymu. Pirmoji pataisa sutaupo lėšų, nes vežame ne ten, kur nori, o vežame iki artimiausio punkto. Manau, reikia ištaisyti tą mūsų balsavimo klaidą ir atmesti komiteto siūlymą, nes iš tikrųjų tai yra visiškai logiška tvarka. Mes negalime diskriminuoti žmonių, gyvenančių šalia rajono centro. Taip negali būti. Ten infrastruktūrai plėtoti reikia, kad būtų tolygiai viskas plėtojama. Tai ne, mes būtinai norime viską perkelti į centrus. O paskui kalbame, kaip mes rūpinamės infrastruktūra, kodėl mūsų bibliotekos nyksta, kodėl mūsų mokyklos kaime nyksta, kodėl žmonės priėjimo neturi. Tai kam mes paskui veidmainiaujame, jeigu mes dirbtinai nukreipiame srautus tik į rajono centrą? Nesuprantu šitos logikos. Vien dėl to, kad užsispirta. Šiuo atveju mes priimsime, ir viskas. Taigi klausą turėkite! Niekas jums piktybiškai nieko nesiūlo.
PIRMININKAS. Ačiū už išsakytą nuomonę. Nuomonė už bus, taip? Ponia A. Pitrėnienė.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Labai trumpai, kolegos. Iš tikrųjų siūlau pritarti komiteto nuomonei. O kolegai, aš manau, yra visada galimybės pakoreguoti. Tai pataisius, atitiktų ir kitų… didesnis skaičius žmonių palaikytų tada. Tobulint visada yra galimybės. Dėkui. Siūlau pritarti komiteto nuomonei.
PIRMININKAS. Ačiū. Motyvai išsakyti. Balsuojame, ar atmesti, ar svarstyti. Pagrindinis komitetas siūlo atmesti. Taigi už bus už pagrindinio komiteto nuomonę, kad atmestume. O prieš ir susilaiko – kad toliau svarstytume. Už pagrindinio komiteto nuomonę – atmesti, prieš ir susilaikę, kad svarstytume.
Balsavo 74. Už – 56, prieš – 14, susilaikė 4. Taigi komiteto nuomonė buvo patvirtinta. Taigi šis projektas yra atmestas.

18.30 val.
Kriminalinės žvalgybos įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-775, Žvalgybos įstatymo 17 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-776 (pateikimas)

Judame toliau. Grįžtame prie rezervinių 5a ir 5b. Ponas A. Paulauskas. Pateikimo stadija. Kriminalinės žvalgybos įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-775 ir Žvalgybos įstatymo 17 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-776. Pateikimas. Prašom, pone Artūrai.
A. PAULAUSKAS (DPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, šiandien mes papildėme Baudžiamąjį kodeksą ir kriminalizavome įvairius veiksmus, susijusius su terorizmu. Tai yra teroristinių nusikaltimų kurstymas, grasinimas padaryti teroristinį nusikaltimą ir kiti.
Vienas iš mano pasiūlymų yra papildyti Kriminalinės žvalgybos įstatymo 8 straipsnį ir numatyti, kad kriminalinė žvalgyba gali būti pradėta esant apysunkiam nusikaltimui, t. y. teroristinių nusikaltimų kurstymas arba grasinimas padaryti šį nusikaltimą. Tačiau kita, galbūt svarbesnė, priežastis keisti Kriminalinės žvalgybos ir Žvalgybos įstatymus yra noras papildyti atitinkamais straipsniais, numatančiais atsakomybę už teroristines veikas, nes šiuo metu, kai buvo priimtas Žvalgybos įstatymas, VSD nebėra ikiteisminio tyrimo įstaiga. Reikia sutikti, kad daugiausia informacijos apie tokius nusikaltimus ir turbūt didžiausią patirtį bei kompetenciją turi būtent VSD – Valstybės saugumo departamentas. Todėl mano antras pasiūlymas, susijęs su sisteminiu klausimu, t. y. atsakomybės paskirstymu. Šiandien yra tokia, sakyčiau, ne kokia situacija, kai už kovą su terorizmu atsako ir VSD, ir Policijos departamentas, FNTT ir kitos tarnybos, tačiau aiškaus kompetencijos tarp jų paskirstymo nėra. Todėl mano pasiūlymas ir yra papildyti Kriminalinės žvalgybos įstatymą ir Žvalgybos įstatymą numatant, jog žvalgybos institucijos gali taikyti kriminalinės žvalgybos metodus, numatytus Kriminalinės žvalgybos įstatyme, jeigu yra gaunama duomenų apie grupių, kurių tikslas daryti teroristinius nusikaltimus, kūrimąsi ir veiklą, taip pat teroro aktas, teroristinių nusikaltimų kurstymas, verbavimas teroristinei veiklai, grasinimas padaryti teroristinį nusikaltimą, teroristinės veiklos finansavimas ir rėmimas, teroristų rengimas, orlaivių užgrobimas ir žmogaus pagrobimas įkaitu. Sutikite, kad šie nusikaltimai kelia turbūt didžiausią pavojų visuomenei, todėl ir turi būti aiški institucijų atsakomybės riba, kas už ką atsako. Šitos įstatymų pataisos padėtų užpildyti tas spragas. Manau, jeigu bus pritarta mano teikiamiems įstatymų projektams, komitete mes galėsime išklausyti ir žvalgybos institucijas, ir kriminalinės žvalgybos subjektus, ir pasižiūrėti, kaip geriau tas kompetencijos ribas nustatyti. Todėl mes teikiame pasiūlymus dėl Žvalgybos įstatymo 17 straipsnio ir Kriminalinės žvalgybos 8 straipsnio 1 ir 2 dalies. Prašyčiau pritarti.
PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą. Jūsų nori paklausti ponia R. Juknevičienė. Nėra. Ponas V. Gailius.
V. GAILIUS (LSF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, Lietuvos Respublikos kriminalinės žvalgybos įstatyme yra apibrėžti kriminalinės žvalgybos uždaviniai. Tai nusikalstamų veikų prevencija, nusikalstamų veikų išaiškinimas, apsauga nuo nusikalstamo poveikio ir kiti uždaviniai, susiję su ikiteisminiu tyrimu iš esmės. Nuo 2010 m. terorizmo funkciją perėmus ir perdavus policijai, bet palikus finansavimą Valstybės saugumo departamentui, Valstybės saugumo departamentas 2011 m. dar neteko ir ikiteisminio tyrimo įstaigos statuso. Kaip jūs įsivaizduojate, jis galėtų įgyvendinti kriminalinės žvalgybos uždavinius nebūdamas ikiteisminio tyrimo subjektu? Ar nereikėtų lydimojo teisės akto, kad jis būtų ir ikiteisminio tyrimo įstaiga?
A. PAULAUSKAS (DPF). Gal pradėsiu nuo paskutinio klausimo. Aš nemanau, kad reikėtų grįžti atgal ir VSD suteikti teisę vykdyti ikiteisminius tyrimus. Tačiau situacija iš tikrųjų paradoksali. Kai susitinki su policijos generaliniu komisaru ir klausi, ar jūs esate atsakingi už kovą su terorizmu, sako, taip, mums numetė tą funkciją, pinigų neskyrė, VSD buvo sukūrusi padalinius, pinigai liko pas juos, o mes kažką turime daryti, bet faktiškai nesame tos funkcijos… nefinansuoja tos funkcijos. VSD iš tikrųjų stebi ir renka informaciją, teikia informaciją, tačiau jis negali pradėti kriminalinės žvalgybos, nes neturi teisės. Yra kai kurie kiti straipsniai dėl šnipinėjimo, suvereniteto pažeidimo ir kitų pavojingų visuomenės veikų, kai VSD gali pradėti kriminalinį tyrimą, o terorizmo atvejais jis negali. Mano nuomone, mes turėtume leisti ir, jeigu jau iškyla klausimas dėl ikiteisminio tyrimo pradžios, yra susitarimas su prokuratūra ir per prokuratūrą su policija, jie keičiasi šita informacija ir puikiausiai galėtų per prokuratūrą pradėti ir ikiteisminį tyrimą. Todėl aš nesiūlau grįžti į ankstesnę padėtį, bet aiškiau apibrėžti jų šios srities kompetenciją, nes dabar formaliai VSD tik pagal Nacionalinio saugumo pagrindų įstatymą koordinuoja kovą su terorizmu ir yra pasiūlymas išbraukti iš Nacionalinio saugumo pagrindų įstatymo šitą punktą. Mes manome, kad nereikia išbraukti. Kai mes kreipiamės į Vyriausybę, kad paaiškintų, kaip čia yra, gauname tokius miglotus paaiškinimus, kad, matyt, niekaip negali ir patys išsiaiškinti. Tai yra bandymas šiek tiek pildyti šitas spragas. (Balsai salėje) Atsakymas toks. Aš manau, jog policija kovoja su terorizmu arba jos kompetencija apibrėžta aiškiau, tačiau ir VSD atlieka tą darbą ir reikia koordinavimo ir aiškių kompetencijos ribų, ką ir stengiuosi tuo padaryti.
PIRMININKAS. Ačiū už atsakymą. Klausia ponia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, norėčiau sužinoti, kokiuose teisiniuose aktuose yra apibrėžtas terorizmas, nes E. Kusaitės atvejis rodo, kad bandoma pritempti kai kurias veikas prie terorizmo apibrėžimo. Gal aš klystu? Prašom paaiškinti. Ačiū.
A. PAULAUSKAS (DPF). Baudžiamajame kodekse yra apibrėžta, kas yra terorizmas ir atskiros teroristinės veikos. Kaip minėjau, išvardintos atskiruose Baudžiamojo kodekso straipsniuose.
PIRMININKAS. Ačiū. Ir ponas R.Kupčinskas.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, čia jūs gana nuosekliai paaiškinote ir atsakėte į kolegos V. Gailiaus klausimą. Bet, kita vertus, vis dėlto ta schema, kuri turėtų numatyti tikslias veikas, tiksliau, tikslią veiką, kaip kovojama su terorizmu, pradžioje renkant tam tikrą informaciją, žvalgybinę ar kitokią, paskui, jeigu VSD nėra ikiteisminio tyrimo subjektas, tai kam nors turėtų perduoti, ar prokuratūra turėtų organizuoti tą tyrimą. Vis dėlto ar nereikėtų poįstatyminiais teisės aktais gana tiksliai reglamentuoti visą tą procedūrą? Jūs čia gana aiškiai aiškinate, bet vis dėlto man atrodo, kad toli gražu per kelias minutes mes visko negalime išsakyt.
A. PAULAUSKAS (DPF). Noriu pasakyti, kad ir komitete mes turbūt nemažai pasiginčysime, kaip čia geriau reglamentuoti tuo įstatymu, reguliavimą gerą nustatyti, tačiau dabar mano pasiūlymas yra keisti įstatymus. Yra žinybiniai susitarimai, kurie galioja, funkcionuoja, kaip man sako, VSD, prokuratūra, policija, ir dėl tų santykių lyg ir viskas gerai. Bet kai nėra įstatymuose įtvirtinta atsakomybė, be abejo, tada ir žinybiniais aktais negalima to kompensuoti. Mano siūlymas – nustatyti įstatyme, o po to jau ar susitarimuose… Poįstatyminio akto kokio nors čia nereikia, nei Vyriausybės nutarimo, nei ko. Tiesiog užtenka žinybinio susitarimo keistis informacija.
PIRMININKAS. Ačiū. Ir paskutinysis klausia ponas K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Ačiū. Aš norėčiau paklausti jūsų. Man atrodo, prieš 2–3 metus VSD iniciatyva buvo atsisakyta jų ikiteisminio tyrimo teisių. Jie patys labai rodė šituo klausimu iniciatyvą, o dabar lyg ir vėl laikrodžiai sukami atgal. Ar jie tai daro, ar jūs taip, ar bendrai sutarę? Aš gal ko nors nesuprantu?
A. PAULAUSKAS (DPF). Ačiū už klausimą. Tikrai aš noriu pabrėžti tai, kad mes negrįžtame atgal. Mes niekur negrįžtame ir jiems nesuteikiame ikiteisminės įstaigos teisių. Jeigu labai konkrečiai ir trumpai, šiandien jie gali vykdyti kriminalinės žvalgybos tyrimą dėl šnipinėjimo, valstybės suvereniteto pažeidimo ir kitų pačių sunkiausių nusikaltimų, veiksmų, tačiau terorizmo atveju jie nieko, jokios kriminalinės žvalgybos… Mes sakome, kodėl ta kriminalinė žvalgyba? Ji leidžia šiek tiek daugiau metodų. Pavyzdžiui, gali būti, ko nėra Žvalgybos įstatyme, sakysim, kontrolinis gabenimas. Jeigu ginklai važiuoja, gali būti leista tam tikrą laikotarpį, atkarpą vežti tuos ginklus, gali taikyti modelį, ko nėra Žvalgybos įstatyme. Kitaip sakant, jiems šiek tiek amplitudę tų operatyvinių veiksmų praplečiame, ir viskas, bet ikiteisminio tyrimo institucija jie netampa. Tai darys policija, prokuratūra arba kokia kita… sakykim, jeigu tai pinigų plovimas – FNTT.
PIRMININKAS. Ačiū, pone Artūrai. Jūs atsakėte į visus klausimus.
Nuomonių prieš, už nėra. Gal bendru sutarimu po pateikimo ir vienam, ir kitam įstatymo projektui pritarta? Taigi nusprendžiame tiktai, kad bus siūloma dėl Kriminalinės žvalgybos pagrindinis – Teisės ir teisėtvarkos, o papildomas – Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetai, o dėl Žvalgybos atvirkščiai – Nacionalinio saugumo ir gynybos ir… Prašau, pone Gailiau.
V. GAILIUS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, kolegos, kadangi kriminalinės žvalgybos duomenų panaudojimas baudžiamajame procese yra susijęs su baudžiamuoju procesu, abu teisės aktai yra susiję su Baudžiamojo įstatymo normų įgyvendinimu, siūlyčiau abiem atvejais pagrindiniu komitetu Teisės ir teisėtvarkos komitetą. Ačiū.
PIRMININKAS. Gal prieštaravimų nebus? (Balsai salėje) Nebus. Pone Artūrai, prašau. Atleiskite.
A. PAULAUSKAS (DPF). Kas atidžiai manęs klausėsi, būtent Žvalgybos įstatymo atveju, gal iš dalies net ir Kriminalinės, iš tikrųjų klausimas yra platesnis, ne tik teisinis, o būtent sisteminis, atsakomybės ribų nustatymas. Čia reikia kalbėti su žvalgybos institucijom, su kriminalinės žvalgybos subjektais aiškiai brėžiant šitas kompetencijos ribas. Čia ne vien tiktai formalus šitų straipsnių įtraukimas į kodeksą… į įstatymą tam tikro straipsnio. Todėl aš manau, kad dėl Žvalgybos įstatymo tikrai turėtų Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, nes tai yra platesnis klausimas negu teisinis.
PIRMININKAS. Ačiū, pone Artūrai. Dėl pirmo mes sutarėme: pagrindinis – Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas – Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, siūloma svarstyti rudens sesijoje.
Dabar dėl kito. Ar… (Balsai salėje) Neatsiimate savo pasiūlymo. Mes turime balsuoti. Pirmas balsavimas už tai, kad pirmas yra pasiūlytas kaip pagrindinis Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, o jeigu kas prieš ar susilaiko, tada bus pono V. Gailiaus siūlymas, kad pagrindinis – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Gerai? Už – Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, prieš – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. (Balsai salėje) Įdomu, ką tie vyriški ženklai reiškia? Ačiū už balsavimą.
Balsavo 71: už – 56, 15 – prieš. Vadinasi, pagrindiniu lieka Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas. Siūloma svarstyti rudens sesijoje. Viskas, su šitais klausimais baigta.

18.44 val.
Seimo protokolinio nutarimo „Dėl Andriaus Kobozevo peticijos“ priėmimas

Judame toliau. R-9 ir r-10 klausimai. Ponas P. Čimbaras, prašom į tribūną, pristato mums Seimo protokolinio nutarimo „Dėl Andriaus Kobozevo peticijos“ projektą bei Seimo protokolinio nutarimo „Dėl Algirdo Markevičiaus peticijos“ projektą. Prašau. Pirmas yra dėl A. Kobozevo.
P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamasis pirmininke, Seimo Peticijų komisija šių metų birželio 26 d. posėdyje iš esmės išnagrinėjo A. Kobozevo peticiją „Dėl Lietuvos Respublikos piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo pakeitimo“ ir priėmė sprendimą atmesti jo pateiktą pasiūlymą. Labai detalūs motyvai, kodėl siūlymas yra atmestas, yra išdėstyti komisijos išvadoje, kuri yra jums išdalyta, todėl aš jos neskaitysiu, tik norėčiau paprašyti pritarti komisijos išvadai ir…
PIRMININKAS. Aišku, supratome.
P. ČIMBARAS (DPF). …priimti Seimo protokolinį pasiūlymą atmesti.
PIRMININKAS. Gerai, pone Petrai, dėkui.
Gal bendru sutarimu galime pritarti? (Balsai salėje) Pritariame. Atmesta. Balsuojame. Viskas gerai. Balsuojame. Už – atmesti, kita nuomonė – svarstyti, priimti ir t. t. Už – atmesti. (Balsai salėje)
Balsavo 71: už – 67, prieš – 2, susilaikė 2. Taigi atmesta.

18.47 val.
Seimo protokolinio nutarimo „Dėl Algirdo Markevičiaus peticijos“ priėmimas

Kitas darbotvarkės klausimas – peticija dėl A. Markevičiaus. Prašau.
P. ČIMBARAS (DPF). Seimo Peticijų komisija šių metų birželio 26 d. posėdyje iš esmės išnagrinėjo A. Markevičiaus peticiją „Dėl pensininkų, gavusių pagrindinių pajamų invaliutiniais rubliais, diskriminacijos apskaičiuojant ir skiriant pensiją“ ir priėmė sprendimą atmesti jo pateiktą pasiūlymą. Prašau pritarti komisijos išvadai ir priimti protokolinį sprendimą atmesti…
PIRMININKAS. Ačiū. Bendru sutarimu pavyks? (Balsai salėje) Yra motyvų. Atsiprašau, motyvas prieš. Vadinasi, bus prieš atmetimą, taip? Ponas V. A. Matulevičius.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Aš daugiau norėjau ne nuomonę pasakyti, o užduoti pranešėjui klausimą. Kada Peticijų komisija pagaliau parems kokią nors piliečių įstatymo iniciatyvą? Dabar man primena peticijų laidojimo biurą.
PIRMININKAS. Ačiū. Nuomonę prieš išklausėme. Ar dabar bendru sutarimu galime atmesti? Galime. Taigi atmesta.

18.48 val.
Seimo narių pareiškimai

Pagrindinė darbotvarkė yra baigta, tačiau paprašysime… Pareiškimų metas. Ponas E. Zingeris. (Balsai salėje) Manau, kad gerbiamajam piliečiui būtų galima teisė išklausyti ir 15 puslapių pareiškimą. (Balsai salėje) Gerbiamieji, paskui dar pasakysiu, dar žodį tars Seimo Pirmininkas, taigi prašau palaukti. Prašau, pone Emanueli.
E. ZINGERIS (TS-LKDF). Bičiuliai, tai nebus apie alkoholį ir jo kainas.
Šiandien ryte bandžiau prašyti, kad garbingoji Seimo sueiga priimtų nutarimą, kad mes paminėtume žymiausio visų laikų Vilniaus poeto A. Suckeverio šimtmetį, kuris sukanka liepos 15 d. Aš, bandydamas jūsų kantrybę, šį vėlyvą vakarą vis dėlto turėčiau pasakyti porą žodžių apie žmogų, kuris visą gyvenimą paskyrė Vilniui, nes kitaip nebus jokios progos, nes ketvirtadienį, rodos, gerbiamasis pirmininke, mes skiriame Europai, o tas žmogus buvo europietis. Jis kandidatavo tapti Nobelio premijos laureatu 1968 m. Gimė 1913 m., taigi šiais metais sukanka 100 m. nuo A. Suckeverio ikikarinio poeto ir Vilniaus geto pagrindinio dainiaus… atminties.
Aš suprantu, kad jūs nesate filologinė auditorija, bet aš manau, kad žmogus, kuris po A. Mickiewicziaus arba po kolegos, sakykim, Cz. Miloszo yra pagrindinis Lietuvos poetas, jo atmintis verta kelių Seimo minučių. Tuo labiau kad tai yra, rodos, mano laikas, ir jūs galėtumėte arba pasirinkti poilsį namuose, arba išklausyti tuos kelis žodžius apie didįjį Lietuvos poetą, kuris buvo pagrindinis liudininkas, bičiuliai, Niurnbergo procese, Niurnbergo proceso metu. Aš cituoju tai, ką jis matė Vilniuje, čia vertimas iš Niurnbergo proceso.
1947 m., Vokietija. „Gruodžio gale mano žmona pagimdė berniuką (jam, A. Suckeveriui). Aš tada gete nebuvau, nes vienų skerdynių, arba, kaip jas vadina, akcijos, metu aš pabėgau. Kai grįžau, sužinojau, kad geto ligoninėje mano žmona pagimdė kūdikį, tačiau išvydau, kad ta ligoninė apsupta vokiečių ir prie jos stovi juodas automobilis. Prie automobilio stovi gestapininkas Schweichenbergas, o gaudytojai neša iš ligoninės senelius ir ligonius ir lyg malkas meta juos į mašiną. Tarp jų atpažinau žydų rašytoją ir redaktorių Grodninskį, kurį taip pat įmetė į mašiną.
Kai vakare vokiečiai dingo, aš užėjau į ligoninę ir pamačiau apsiverkusią žmoną. Pasirodo, tuo metu, kai ji gimdė, tos ligoninės žydų gydytojai jau buvo gavę nurodymą, kad žydėms negalima gimdyti. Gydytojai mūsų kūdikį drauge su kitais naujagimiais paslėpė viename kambaryje. Tačiau, kai užėjo komisija su Muhreriu (tai žinomas gestapininkas iš Vilniaus), jie išgirdo, kad ten verkia vaikai. Jie atplėšė duris ir įpuolė į tą kambarį. Kai mano žmona išgirdo, jog atplėšė duris, ji iškart pašoko norėdama pamatyti, kas daroma su jos vaiku. Ir išvydo, kad vienas vokietis laiko kūdikį ir deda kažką jam po nosim, o paskui numetė jį į lovą ir garsiai juokiasi. Kai mano žmona paėmė vaiką, po jo nosim juodavo dėmė. Ir kai aš įėjau į ligoninę, pamačiau savo kūdikį jau mirusį. Jis dar buvo truputį šiltas.“
Čia yra Vilniaus prieš 70 metų… Su jūsų pagalba mes paskelbėme Vilniaus geto likvidavimo 70-metį. Rugsėjo 23 d. sukanka 70 metų nuo Vilnius geto, todėl aš privalėjau tų žmonių vardu, kurių jau nėra su mumis (jų buvo apie 30 % Vilniaus gyventojų) pasakyti keletą žodžių. Pasakyti, kad A. Suckeveris bus minimas visame pasaulyje, jo poezija „Žaliasis akvariumas“ iki šiol nėra versta į lietuvių kalbą. Poetas A. Bukontas išvertė nemažai jo eilėraščių, jie dar nėra pavirtę knyga. Aš tikiuosi, kad knyga išeis. Aš jums perskaitysiu tik vieną jam skirtą… jo eilėraštį, kuris yra iš kelių posmų, ir daugiau šiandien jūsų nebetrukdysiu, ir neliūdinsiu. „Aš karste“. Tai yra pirma diena Vilniaus gete lyg mediniame drabužyje.
Guliu karste, tebūna jis luotu, linguojamu ūžesio,
Tebūna lopšiu, iš čia, kur atsiskiria kūnai nuo savojo laiko,
Šaukiu aš tave, seserie, ir balso atstumą įveikia.
Kodėl netikėtai karste krūpteli kūnas?
Tai tu su manimi visa, tavo juodas vyzdys, tavo alsavimas, tavo šviesa.
Šitaip supa lemtis mus –
Vakar čia, ryt – anapus,
O šiandien karste lyg mediniame drabužyje
Žodis giedantis slepias.
Vilnius, 1941 m. rugpjūčio 30 d.
Šiuo sutrumpintu savo žodžiu aš norėjau priminti iškiliausią Vilniaus poetą. Mes, išvykdami su G. Kirkilu, kitą savaitę aplankysime jo dvi dukras ir jo anūkę, puikią teatrologę, žinomą aktorę. Mes su O. Leipute bandysime šią vasarą nuvykti į tas vietas, čia pat, už kelių šimtų kilometrų, tada tai buvusi Vokietija, dabar Lenkija, į Štutgofą, kur į paskutinį žygį buvo išvykę apie 35 % Kauno žydų. Ačiū jums.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis Emanueli. Siūlyčiau atminimą paminėti tylos minute, ir minėto kolegos, ir visų kitų.

Tylos minutė

Ačiū. Gerbiamieji, žodžio paprašė Seimo Pirmininkas ponas V. Gedvilas.
V. GEDVILAS. Gerbiamieji kolegos, noriu paprašyti keletą minučių jūsų dėmesio. Sesija artėja prie pabaigos. Šiandien ne paskutinė diena. Liepos 4 d. mes turėsime iškilmingą posėdį, po iškilmingo posėdžio sugiedosime himną, tokia tvarka mes baigsime pavasario sesiją. Šiaip noriu visiems jums padėkoti už tai, kad šiandien jūs turėjote tiek daug kantrybės, susikoncentravote, buvo daug įstatymų projektų. Šiandien mes priėmėme net 70 teisės aktų ir tai parodo, kad lietuviai kada reikia gali susikoncentruoti, gali dirbti kartu ir pasiekti visiškai neblogą rezultatą.
Šiaip noriu pasakyti, kad ši sesija buvo gana sunki. Šalia tų įstatymų projektų ir šalia teisės aktų, prie kurių jūs dirbote, arba dirbote darbo grupėse, arba patys siūlėte įvairius teisės aktus, šalia to, mes dar turėjome tokią papildomą veiklą, t. y. pasiruošimą Europos Sąjungos Tarybos pirmininkavimui. Ir mes jau pradėjome. Šiandien yra antra diena, kai mes dalyvaujame šiame procese. Aišku, daugelis kolegų kalbėjo apie tai, iš opozicijos buvo girdėti, kad mes mažai teisės aktų priimam, gal nedirbam naktim. Taip, mes pačioje pradžioje, galiu pasakyti, tęsėm tuos visus darbus, kuriuos pradėjo buvusi valdančioji dauguma. Aš manau, kad dabartinė mūsų koalicija, valdančioji koalicija, neskubėjo priimti staigių sprendimų, norėjo išsiaiškinti esamą situaciją, kokia yra Vyriausybėje, ministerijose, aš manau, kad protingai buvo daroma. Geriau jau mažiau teisės aktų, mažiau kiekybės, daugiau kokybės…
Šiaip noriu šiek tiek statistikos jums pristatyti. Gal bus labai įdomu. Keletą skaičių. Aš tikrai pasistengsiu neužimti daug jūsų laiko. Per šią sesiją įvyko 53 Seimo plenariniai posėdžiai. Šioje sesijoje yra užregistruota 339 įstatymų projektai, 129 nutarimų projektai, 10 kitų teisės aktų projektų. Iš viso 477 projektai. Priimta daugiau nei 210 įstatymų, apie 90 nutarimų ir 10 kitų teisės aktų. Iš viso per 310 įvairių teisės aktų.
Norėčiau galbūt kalbėti apie tai, koks buvo mūsų pagrindinis tikslas. Galbūt vienas iš tokių prioritetų buvo pataisyti įstatymus, kuriuos nurodė taisyti Konstitucinis Teismas. Mes kai kuriuos dalykus padarėme, t. y. įgyvendinti kai kurie ir Konstitucinio Teismo nutarimai, Administracinių teisės pažeidimų kodekso pakeitimo įstatymas, papildytas Civilinis kodeksas. Toliau, Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymo pataisos – taip pat pagal Konstitucinio Teismo nurodymus ir Medžioklės įstatymo tam tikros nuostatos, kurios prieštaravo Konstitucijai. Aišku, aš nenorėčiau vardinti kitų teisės aktų dėl laiko stokos.
Bet, naudodamasis ta proga, noriu visiems jums padėkoti, ir opozicijai, kuri buvo ganėtinai konstruktyvi, kartais pikta, bet manau, kad visko reikia politikoje. Dėkoju valdančiajai koalicijai, kuri buvo gana vieninga. Dažnai kalba, kad mes nevieningi arba mes susiskaldę. Taip, politikoje visada būna įvairių nuomonių, bet politika yra kompromisų menas, ir aš manau, kad valdančioji koalicija rado kompromisus, ir mes priėmėme visus teisės aktus, kuriuos buvome suplanavę ir kuriuos pateikė valdančioji koalicija. Tai yra labai svarbu, dėkoju jums už palaikymą. Bet aš dėkoju ir opozicijai, kuri kai kuriais momentais buvo mums labai reikalinga. Kada mes nesusirinkdavome ir trūkdavo balsų, ir jeigu įstatymas buvo reikalingas mūsų valstybei ir buvo bendras sutarimas, tai jūs irgi palaikydavote. O kada pikčiau kalba opozicija arba ji sako kažką, – jūs tam ir esate, jūs tą ir turite daryti. Tai labai svarbu.
Tiesiog dar kartą noriu visiems padėkoti už bendravimą ir bendradarbiavimą. Tikrai stengiausi visiems būti tolerantiškas, stengiausi nepažeisti Statuto, nors kartais jūs ant manęs ir pykdavote, ypač buvo Seimo narių, kurie ir piktesnį žodį pasakė. Bet dar kartą noriu pasakyti. Niekada nesiruošiu pažeisti Seimo statuto, to nedariau ir nedarysiu. Ir stengsiuosi nedaryti. Galiu padaryti klaidą, bet tai gali būti žmogiška.
Baigdamas noriu jūsų visų paprašyti. Ketvirtadienį, 9.15 val., kviečiu visus susirinkti į Kovo 11-osios salę. Ten, kur mes ir atkūrėme savo Lietuvos nepriklausomybę. Pakviesta labai daug svečių, garbingų svečių. Mūsų Lietuvai tai yra labai svarbu, labai svarbus etapas, ir mes liepos 4 d. turime duoti toną. Jūs turite kaklaraiščius. Jeigu galite, jeigu patinka šis kaklaraištis, būtinai užsiriškite. Jeigu moterims patinka ši mėlyna skarelė, būtinai su ja pasirodykite, ji tikrai jums labai tinka. Visų laukiu.
Dar trumpa informacija. Jeigu šiandien galite, susirinkite visus daiktus. Mes tikrai visus klausimus, kuriuos planavome, apsvarstėme, priėmėme reikiamus įstatymų projektus.
Noriu palinkėti asmeniškai visiems geros vasaros. Nors ne visiems galbūt bus lengva, kai kurie komitetai posėdžiaus. Gerai pailsėti, su gera nuotaika praleisti visą vasarą. Tikrai lauksime visų jūsų – sveikų, gyvų, gerai, optimistiškai nusiteikusių – rugsėjo 10 d. Labai ačiū jums dar kartą. Geros kloties! (Plojimai)
PIRMININKAS. Na, o mes dėkojame gerbiamajam Seimo Pirmininkui už gerą vadovavimą šioje sesijoje ir ištvermės atstovaujant mums, Seimui, karštu vasaros laikotarpiu. Tikrai ištvermės, ištvermės ir dar kartą ištvermės!
Registruojamės, gerbiamieji Seimo nariai. Galime registracijos metu dar padiskutuoti, replikuoti arba Seimo Pirmininkui irgi šypsena palinkėti. Ačiū.
Užsiregistravo 70 Seimo narių. Taigi šios dienos popietinis plenarinis Seimo posėdis baigtas. (Gongas)
