LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 115
STENOGRAMA

2013 m. gruodžio 17 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojai
K. KOMSKIS ir J. NARKEVIČIUS

     PIRMININKAS (J. NARKEVIČ, LLRAF). Laba diena, gerbiamieji Seimo nariai ir gerbiamosios Seimo narės. Pradedame popietinį plenarinį posėdį. (Gongas) Registruojamės. Jūsų prašymu, pone Andriau.
    Ačiū. Užsiregistravo 43 Seimo nariai.

15.02 val.
    Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo 1, 34, 38 ir 43 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1124(2)ES (svarstymas)

    Taigi pradedame mūsų popietinę darbotvarkę. Yra prašymas perkelti tam tikrus klausimus, pradėti 2-8 klausimu. Gerbiamieji, niekas neprieštarauja? Ne. Ačiū. Paprašytume tada... Dabar nagrinėsime Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo 1, 34, 38 ir 43 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą Nr. XIIP-1124(2)ES. Svarstymo stadija. Taigi pagrindinio komiteto pranešėja - ponia K. Miškinienė. Socialinių reikalų ir darbo komiteto išvada.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, Socialinių reikalų ir darbo komitetas savo posėdyje svarstė minėtą projektą, kuriuo siekiama suderinti Pensijų įstatymo nuostatas su direktyvomis. Komitete pasiūlyta pritarti komiteto išvadoms ir komiteto patobulintam įstatymo projekto variantui. Mūsų komitetas siūlo patikslinti įsigaliojimo datą. Šis įstatymas, išskyrus šio straipsnio 2 dalį, įsigalioja 2014 m. sausio 1 d., o Lietuvos Vyriausybė iki šių metų gruodžio 31 d. priima šio įstatymo įgyvendinamuosius teisės aktus.
     PIRMININKAS. Ačiū už pagrindinio komiteto pristatymą. Pasisakančių nėra, pasiūlymų irgi nėra. Galima dėl viso motyvus išsakyti. Motyvus norinčių sakyti nėra. Tai gal bendru sutarimu po svarstymo pritarkime? Prieštaravimų nėra. Pritarta po svarstymo.

15.03 val.
    Darbuotojų saugos ir sveikatos įstatymo 2, 4, 42, 43, 44, 45 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1182(2), Darbo kodekso 281 ir 282 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1183(2) ir Nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1184(2) (svarstymas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - 2-9a, 2-9b, 2-9c kaip lydimieji. Kristiną vėl pakviesiu pristatyti komiteto išvadą. O klausimai bus: Darbuotojų saugos ir sveikatos įstatymo 2, 4, 42, 43, 44, 45 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1182(2), Darbo kodekso 281 ir 282 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1183(2) ir Nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1184(2). Prašom, pone Kristina, pagrindinę išvadą.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, taigi komitetas svarstė minėtą projektą, kuriuo siekiama patikslinti nelaimingų atsitikimų darbe sąvoką, tiesiog, kaip reikia elgtis atitinkamoms tarnyboms, ištikus nelaimingam atsitikimui. Komitetas pritarė patobulintam įstatymo projektui, ten yra tik juridinė technika, bendru sutarimu už. Ir lydimiesiems taip pat.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūs pristatėte pagrindinio komiteto išvadą. Pasiūlymų nėra, norinčių dalyvauti diskusijoje nėra. Motyvų dėl visų trijų norinčių sakyti nėra. Bendru sutarimu galima pritarti po svarstymo? Galima. Ačiū. Pritarėme visam šiam blokui.

15.05 val.
    Nevyriausybinių organizacijų plėtros įstatymo projektas Nr. XIIP-493(3) (svarstymo tęsinys)

    Taigi, gerbiamieji, dabar grįžtame prie popietinės darbotvarkės. Tai bus 2-1 klausimas. Svarstymo tęsinys. Nevyriausybinių organizacijų plėtros įstatymo projektas Nr. XIIP-493(3). L. Kazlavickas, Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Svarstysime pasiūlymus. Prašom, pone Liutaurai.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Mielieji kolegos, primenu, kad pagrindinis Socialinių reikalų ir darbo komitetas, apsvarstęs dokumentą, 9 - už, 1 - prieš pritarė šiam įstatymui. Dėl įstatymo gauta gana daug pastabų. Papunkčiui kalbant, dėl pavadinimo buvo gautos Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pastabos. Buvo pasiūlyta pavadinimą patobulinti, įtraukiant žodžius "veiklos ir plėtros skatinimas". Buvo iš dalies atsižvelgta, įtraukta ir pavadinimas pakeistas į "Lietuvos Respublikos nevyriausybinių organizacijų plėtros įstatymą".
    Pirmasis skirsnis "Bendrosios nuostatos". Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas...
     PIRMININKAS. Minutėlę, kolega. Mes dabar... Kokia bus komiteto išvada?
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Komiteto išvada pritarti iš dalies ir pateiktas komiteto patobulintas pasiūlymas.
     PIRMININKAS. Pone Urbšy, jūs pritariate komiteto?..
     P. URBŠYS (MSNG). Taip, pritariu.
     PIRMININKAS. Atskirai balsuoti nereikia?
     P. URBŠYS (MSNG). Ne, nereikia.
     PIRMININKAS. Viskas aišku. Toliau kitas. Prašom.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Atsižvelgiant į tą pavadinimo pakeitimą, buvo ir 2 straipsnio 5 dalies, 3 straipsnio 1 dalies 6 punkto nemažai pataisymų, kur irgi buvo pritarta iš dalies, tai yra atsižvelgta į to žodžio įtraukimą į pavadinimą.
     PIRMININKAS. Pritariate iš dalies. Tenkina mus irgi. Ačiū. Judame toliau. Dabar bus...
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). 1 straipsnis "Įstatymo tikslas ir paskirtis". Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas pateikė pasiūlymą į 1 straipsnį įtraukti žodį "tikslas" ir pasiūlė šio įstatymo tikslo formuluotę, kuriai buvo pritarta iš dalies. Komitetas papildė įstatymo apibrėžimą.
     PIRMININKAS. Aišku, ačiū. Komitetą tenkina, taip, pone Urbšy? Taigi judame toliau.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Seimo nario P. Gylio pasiūlymas. Buvo siūlyta išbraukti, ko šis įstatymas nereglamentuoja. Buvo nepritarta. Pritarta projekto iniciatorių pasiūlymui, kuris atitinka juridinę techniką. Nuoroda į įstatymus nėra būtina.
     PIRMININKAS. Supratome. Ponas P. Gylys. Pono P. Gylio nėra. Mes gal bendru sutarimu pritariame komiteto nuomonei nepritarti? Nėra prieštaraujančių? Ačiū. Judame toliau.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). 2 straipsnis "Pagrindinės šio įstatymo sąvokos". Dėl pagrindinės sąvokos, apibrėžiančios nevyriausybinių organizacijų sąvoką arba apibrėžimą, buvo gauti 7 pasiūlymai. Buvo organizuoti vieši klausymai, kurių metu buvo apsispręsta dėl tos formuluotės, kuri dabar yra pateikta kaip pagrindinė, apibrėžianti, kas yra nevyriausybinė organizacija. Dabar tie pasiūlymai iš eilės.
    Pirmasis pasiūlymas buvo Lietuvos Respublikos Vyriausybės. Buvo siūlyta atkreipti dėmesį į sąvoką, kuri apibrėžtų savanoriškumą. Komitetas argumentavo, kad savanoriškumo principo turinys yra atskleistas įstatymo projekto 3 straipsnyje. Taip pat buvo siūloma šiek tiek kitaip apibrėžti, kiek balsų turėtų turėti visuotiniame susirinkime valstybinės įstaigos. Vyriausybės pateiktiems pasiūlymams buvo nepritarta.
     PIRMININKAS. Gerai. Nepritarta pirmam Vyriausybės pasiūlymui.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Seimo nario A. Matulo pasiūlymas. Buvo siūlyta apibrėžimą išplėsti siūlant nevyriausybines organizacijas skirstyti ne tik pagal grupinį naudos ir viešosios naudos organizacijas... bet ir pagal narių sudėtį ir veikimo mastą skirstomas į vietines ir nacionalines skėtines organizacijas. Pasiūlymui buvo nepritarta, buvo pritarta kitokiai patobulintai nevyriausybinių organizacijų sąvokai.
     PIRMININKAS. Ačiū. Pono A. Matulo irgi nematau. Taigi bendru sutarimu komiteto išvadai pritariame, taip?
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Seimo narys P. Gylys. Sąvokos tobulinimui nepritarta, pritarta komiteto patobulintai nevyriausybinių organizacijų sąvokai.
     PIRMININKAS. P. Gylio irgi nėra. Bendru sutarimu pritariame jūsų komiteto išvadai. Prašom toliau.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Audito komiteto pasiūlymui buvo pritarta iš dalies. Yra pateikta dabartinė komiteto formuluotė. Taip pat buvo gauta Audito komiteto...
     PIRMININKAS. Atsiprašau, kolega. Audito komiteto pirmininkė. Prašom, jūsų nuomonė.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Audito komitetas sutinka su pagrindinio komiteto pasiūlymu.
     PIRMININKAS. Ačiū. Pritariame komiteto išvadai. Toliau.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Audito komiteto išvada dėl 2 straipsnio 1 dalies išdėstymo. Irgi buvo nepritarta. Buvo argumentuota, kad religinė bendruomenė ir bendrija, siekianti kitų tikslų, turi būti laikoma nevyriausybine organizacija. Kita pataisa.
     PIRMININKAS. Minutėlę. Komiteto pirmininke, prašom, jūsų nuomonė.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkoju. Audito komitetas manė, kad religines bendruomenes reglamentuoja Religinių bendruomenių įstatymas, todėl, mūsų manymu, jos neturėtų būti laikomos nevyriausybinėmis organizacijomis ir turėtų veikti pagal savo įstatymą.
     PIRMININKAS. Taigi jūs nesutinkate.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Nesutinkame ir prašome balsuoti.
     PIRMININKAS. Balsuojame. Gerai. Motyvai bus pristatyti. Prašom dar kartą.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Komitetas gana daug dėmesio skyrė šio klausimo sprendimui, religinės bendruomenės ir bendrijos išskyrimui, ir argumentavome, kad religinė bendruomenė ir bendrija, siekianti kitų tikslų, turi būti laikoma nevyriausybine organizacija. Argumentuose buvo išdėstyta, jog mes eliminuotume didelę dalį nevyriausybinių organizacijų, kurios neužsiima vien tik religiniais tikslais. Koreguojant šitą vietą, reikėtų koreguoti visą apibrėžimą, nes apibrėžime irgi yra įrašyta sąvoka, kad ne vien tik religinių tikslų siekianti organizacija gali ir turi būti nevyriausybinė organizacija. Būtų siūlymas palaikyti komiteto nuomonę ir nepritarti šiam pasiūlymui.
     PIRMININKAS. Ačiū. Dabar vyks balsavimas. Ar ponia Kristina norėtų kalbėti dėl motyvų už, taip? Už pasiūlymą. Prašom.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš labai norėjau atsakyti į iškeltą klausimą. Liutauras jau iš dalies atsakė. Mes labai daug atlikome bendro darbo su nevyriausybinėmis organizacijomis. Kvietėme "Caritą", ir "Caritas" pats labai prašė būti įrašytas į nevyriausybinių organizacijų sąrašą, nes jis - ne vien religinė organizacija, bet atlieka ir labai daug socialinio darbo. Jo tikslas yra stiprinti pilietinę bendruomenę, pilietinę visuomenę. Taigi atsižvelgę į nevyriausybinių organizacijų... ir suderinę, mes siūlome pagal tą patikslintą formuluotę, kaip yra numatyta projekte, palikti juos sąraše. Aš raginu jus balsuoti už.
     PIRMININKAS. Ačiū. Atsirado motyvas prieš. P. Gražulis. Prašom, pone Petrai.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, man atrodo, reikėtų atskirti. Religinių bendruomenių įstatyme aiškiai įvardytos tradicinės religinės bendruomenės, t. y. bažnyčios, ir netradicinės - tik bažnyčios... be abejo, religinio pobūdžio, kaip "Caritas", kitos šalpos organizacijos, jaunimo centrai, ateitininkai ir visa kita. Aš manau, kad tikrai reikėtų pritarti komiteto pozicijai, ne Audito komitetui. Reikėtų balsuoti, kad į visuomeninių organizacijų statusą būtų įrašytos religinės bendruomenės, įvairios organizacijos, veikiančios prie bažnyčių.
     PIRMININKAS. Ką gi, motyvai išsakyti. Balsuojame. Kas už, tas palaiko Audito komiteto nuomonę, kas prieš, palaiko komiteto išvadą. Tokia balsavimo tvarka. Skelbiu balsavimą. Kas už, palaiko ponios J. Vaickienės, Audito komiteto pateiktą pasiūlymą, kas prieš, palaiko komiteto nuomonę.
    Balsavo 63 Seimo nariai: už - 18, prieš - 27, susilaikė 18. Taigi pasiūlymui nepritarta. Liko galioti komiteto nuomonė.
    Prašom toliau.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Kita yra Seimo Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pataisa. Jie siūlė religinių bendruomenių ir bendrijų, kurios sudarytos tik religijos tikslams įgyvendinti, sąvoką, bet irgi buvo nepritarta, nes jau buvo apsispręsta dėl galutinės formuluotės apibrėžimo, kas yra nevyriausybinė organizacija. Siūlome palaikyti nevyriausybinės organizacijos apibrėžimą, kurį suformulavo komitetas. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Ačiū. Pone Urbšy, jūsų pozicija.
     P. URBŠYS (MSNG). Taip, mes pritariame.
     PIRMININKAS. Sutinkate su komiteto nuomone. Tada nebalsuojame, pritariame. Judame toliau. Audito komitetas.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Dar vienas Audito komiteto pasiūlymas dėl nevyriausybinės organizacijos apibrėžimo. Komiteto nuomonė nepritarti, nes buvo apsispręsta dėl galutinės nevyriausybinių organizacijų sąvokos formuluotės.
     PIRMININKAS. Ponia Jolita, kokia jūsų komiteto nuomonė?
     J. VAICKIENĖ (TTF). Mes pritarėme pagrindinio komiteto nuomonei.
     PIRMININKAS. Sutinkate su pagrindiniu komitetu.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Taip.
     PIRMININKAS. Vadinasi, pasiūlymui nepritariame. Judam toliau.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Antroji dalis - "Grupinės naudos nevyriausybinės organizacijos". Yra gautas Seimo nario P. Gylio pasiūlymas organizacijas skirstyti į vietines ir nacionalines arba nacionalines, arba regionines nevyriausybines organizacijas. Buvo nepritarta. Komiteto argumentai - pritarta iš dalies Seimo nario P. Urbšio pasiūlymui.
     PIRMININKAS. Pono P. Gylio nėra. Bendru sutarimu pritariame komiteto nuomonei. Ačiū. Judam toliau.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Audito komitetas siūlo apibrėžti viešosios naudos nevyriausybinę organizaciją. Komiteto nuomonė - pritarta iš dalies ir pateikta formuluotė.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Sutinkame.
     PIRMININKAS. Sutinkate. Gerai. Pritarta iš dalies. Toliau. (Balsai salėje) Nevyriausybinių organizacijų dabar. Prašom. Judam toliau. Dabar jau nevyriausybinių organizacijų taryba.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Ketvirtas - "Nevyriausybinių organizacijų tarybos formavimas". Gautas Seimo nario P. Gylio pasiūlymas. Buvo siūlyta iš nevyriausybinių organizacijų tarybos eliminuoti valstybines institucijas. Komitetas nepritarė šiam siūlymui. Pritarta projekto iniciatorių siūlymui.
     PIRMININKAS. Bendru sutarimu? Neprieštaraujame. Judame toliau. Lieka komiteto nuomonė.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Kita pataisa - Seimo nario P. Gylio. Buvo siūlyta išbraukti žodžius "nacionalinė skėtinė organizacija" ir pervadinti į jungtinę nevyriausybinę organizaciją. Nepritarta. Pritarta komiteto patobulinai nacionalinės skėtinės nevyriausybinės organizacijos sąvokai.
     PIRMININKAS. Prieštaravimų nėra. Jūsų komiteto nuomonei pritarta. Toliau.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Dėl 3 straipsnio gauta Lietuvos Respublikos Vyriausybės pastaba. Tai yra techninė pastaba, jai nepritarta. Pritarta patobulintai komiteto 3 straipsnio pavadinimo patobulintai formuluotei. Buvo siūloma pavadinimą koreguoti.
     PIRMININKAS. Nepritariate, taip?
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Lietuvos Respublikos Vyriausybės pasiūlymas dėl pariteto principo apibrėžimo - buvo nepritarta. Terminas jau yra vartojamas Jaunimo politikos pagrindų įstatyme ir abejonių nekelia.
     PIRMININKAS. Jūs nepritariate. Prieštaravimų nėra. Judame toliau.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Lietuvos Respublikos Vyriausybės pasiūlymas dėl viešųjų interesų ir sąvokos "viešoji nauda" apibrėžimo. Buvo nepritarta, kadangi šio principo buvo atsisakyta. Čia yra pateikiami principai. Septintas principas buvo "viešoji nauda arba viešieji interesai". Tiesiog to principo neliko redakcijoje.
     PIRMININKAS. Seimo nariai neturi prieštaravimų? Ne. Judame toliau. Pritarta.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Antrasis skirsnis...
     PIRMININKAS. Antrojo skirsnio 7 straipsnis...
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). ... "Nevyriausybinių organizacijų plėtros politika", 4 straipsnis. Seimo nario A. Matulo pasiūlymas - pasiūlyta žodžius "valstybinį valdymą" keisi į "įgyvendinimą". Nepritarta. Pritarta papildomo Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pasiūlymui ir formuluotei.
     PIRMININKAS. Taip, nepritarėte. Pone Seimo nary Antanai Matulai, jūs neturite prieštaravimų? Taigi niekas neprieštarauja. Ačiū. Pritarta komiteto nuomonei. Judame toliau.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Seimo Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pasiūlymas pakeisti projekto 4 straipsnio 1 dalį ir išdėstyti... keičiant išdėstymą. Komiteto nuomonė - pritarti iš dalies. Yra pateiktas komiteto pasiūlymas, tai yra komiteto formuluotė.
     PIRMININKAS. Taip. Sutinkate, pone Urbšy? Gerai. Prieštaravimų nėra. Pritarta komiteto nuomonei.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Lietuvos Respublikos Vyriausybės pasiūlymas. Buvo siūlyta, kad įstatymas turėtų nustatyti atvejus ir terminus, kuriais Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai pavestų įgyvendinti nevyriausybinių organizacijų politiką. Buvo pritarta iš dalies. Tie pasiūlymai yra suformuluoti.
     PIRMININKAS. Seimo nariai neturi kitų pasiūlymų? Ne. Tada pritarta jūsų komiteto nuomonei. Toliau.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Seimo nario A. Matulo pasiūlymas dėl 4 straipsnio - nevyriausybinių organizacijų politikos įgyvendinimą atliekančių institucijų klausimo. Buvo siūlyta apibrėžti, kad Lietuvos Respublikos Vyriausybė nustato nevyriausybinių organizacijų politikos prioritetus penkeriems metams ar savo kadencijos laikotarpiui. Buvo pritarta iš dalies.
     PIRMININKAS. Pone Antanai, jūs norėtumėte atsakyti? Prašau.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Tenkina mane.
     PIRMININKAS. Tenkina, taip? Prieštaravimų nėra. Taigi pritarta. Prašau toliau. Audito komiteto pasiūlymas.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Audito komiteto pasiūlymas, į jį buvo atsižvelgta, irgi susijęs su 4 straipsniu.
     PIRMININKAS. Prieštaravimų nėra. Pritarta komiteto nuomonei. Toliau.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). 5 straipsnis - "Valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų bendradarbiavimas su nevyriausybinėmis organizacijomis". Lietuvos Vyriausybė siūlė numatyti galimybę su Nevyriausybinių organizacijų taryba konsultuotis tik dėl nevyriausybinėms organizacijoms stiprinti planuojamų finansavimo programų ar priemonių, kurios tiesiogiai susijusios su nevyriausybinių organizacijų plėtra. Komitetas nepritarė. Komiteto argumentai - tokia galimybė apribotų nevyriausybines organizacijas, kurių veiklos mastas yra platus ir apima įvairias visuomenines sritis.
     PIRMININKAS. Prieštaravimų nėra? Pritarta komiteto nuomonei. Pono P. Gylio.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). 6 straipsnis - "Nevyriausybinių organizacijų ir savivaldybės nevyriausybinių organizacijų tarybos". Seimo narys P. Gylys siūlė išplėsti apibrėžimą, kad Nevyriausybinių organizacijų taryba yra Prezidento, Seimo ir Vyriausybės patariamoji institucija. Šiam išplėtimui buvo nepritarta. Argumentai - pritarta komiteto patobulinto įstatymo projekto 6 straipsnio 1 daliai, be to, niekas nevaržo Nevyriausybinių organizacijų tarybai pateikti savo rekomendacijas nurodytiems subjektams. Tiesiog buvo pasiūlyta, liko formuluotė, kad Nevyriausybinių organizacijų taryba yra patariamoji institucija nevyriausybinių organizacijų klausimais. Nepritarta.
     PIRMININKAS. Aišku. Pono P. Gylio nėra, prieštaravimų irgi nėra. Taigi jūsų komiteto nuomonei pritarta. Prašau toliau.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). 6 straipsnio 2 dalis - "Nevyriausybinių organizacijų taryba". Lietuvos Respublikos Vyriausybė siūlė apibrėžti, kad nevyriausybinė organizacija dalyvautų derinant tik su jos veikla susijusių teisės aktų projektus. Komitetas nepritarė. Komiteto argumentai - sunku būtų tokias situacijas apibrėžti. Be to, įstatymo projekte numatyta privaloma ne suderinimo, o konsultavimosi procedūra dėl rengiamų teisės aktų projektų. Komiteto pasiūlymas - nepritarti.
     PIRMININKAS. Prieštaravimų nėra. Pritarta komiteto nuomonei.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Dėl 6 straipsnio 3 dalies yra Seimo nario P. Gylio pasiūlymas. Seimo narys siūlė, kad nevyriausybinių organizacijų tarybos darbas būtų organizuojamas vadovaujantis tarybos nuostatais, kuriuos tvirtintų Lietuvos Respublikos Seimas. Komiteto nuomonė - nepritarti. Pritarta projekto iniciatorių siūlymui. Be to, visiškai pakanka jau pasiūlyto teisinio reguliavimo, kad nuostatus tvirtintų Vyriausybė. Komitetas pritarė. Tai P. Gyliui nepritarta.
     PIRMININKAS. Nepritarti, taip? Nepritarta. Prieštaravimų nėra? Komiteto nuomonei pritarta.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Dėl to paties 6 straipsnio yra gautas Seimo nario P. Urbšio pasiūlymas, kad įstatymo projekte nėra numatyta sudaryti analogiškų nevyriausybinių organizacijų plėtros skatinimo tarybų savivaldybėse. Komiteto nuomonė - pritarti iš dalies. Yra pateiktas komiteto pasiūlymas, išdėstytas 6 straipsnyje.
     PIRMININKAS. Ponas Povilas sutinka, taip?
     P. URBŠYS (MSNG). Taip, sutinku.
     PIRMININKAS. Aišku, gerai. Pritarta komiteto nuomonei. Toliau.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Dėl kito punkto yra analogiškas siūlymas. Jam yra pritarta iš dalies ir yra pristatytas 6 straipsnis.
     PIRMININKAS. Sutinkate, gerbiamasis Povilai?
     P. URBŠYS (MSNG). Taip, sutinku.
     PIRMININKAS. Gerai. Prieštaravimų nėra. Komiteto nuomonei pritarta.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). 7 straipsnis - "Nevyriausybinių organizacijų tarybos sudarymas ir veikla". Yra gautas Seimo nario P. Gylio pasiūlymas. Siūloma koreguoti Nevyriausybinių organizacijų tarybos sudarymo principus. Nepritarta. Pritarta komiteto patobulintam įstatymo projektui.
     PIRMININKAS. Prieštaravimų nėra, pono P. Gylio irgi nėra. Taigi komiteto nuomonei pritarta.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Taip pat dėl 7 straipsnio gautas dar vienas Seimo nario P. Gylio pasiūlymas. Siūloma koreguoti Nevyriausybinių organizacijų tarybos sudėtį, sudėties formavimo principus. Komiteto nuomonė - nepritarti.
     PIRMININKAS. Prieštaravimų nėra? Pritarta komiteto nuomonei.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Dėl 8 straipsnio yra pateiktas Audito komiteto pasiūlymas. Socialinių reikalų ir darbo komiteto nuomonė - pritarti iš dalies. Pateikiamas komiteto išdėstytas pasiūlymas.
     PIRMININKAS. Taip, ponia pirmininke?
     J. VAICKIENĖ (TTF). Sutinkame su pagrindinio komiteto pasiūlymu.
     PIRMININKAS. Sutinkate, gerai. Tada lieka komiteto pritarimas iš dalies. Toliau.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Trečiasis skirsnis - "Grupinės ir viešosios naudos nevyriausybinės organizacijos". Yra gautas Seimo nario P. Gylio pasiūlymas koreguoti pavadinimą. Nepritarta. Pritarta projekto iniciatoriaus siūlymui.
     PIRMININKAS. Vienam ir kitam, taip?
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Taip.
     PIRMININKAS. Prieštaravimų nėra, taigi pritarta komiteto pozicijai - nepritarti pono P. Gylio pasiūlymams.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Trečiojo skirsnio 8 straipsnis - "Nevyriausybinių organizacijų skirstymas į grupinės ir viešosios naudos nevyriausybines organizacijas".
    Yra gautas Seimo nario P. Gylio pasiūlymas.
     PIRMININKAS. Mes dabar apie tai šnekėjom, jau pritarėm. Taip? (Balsai salėje)
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Yra susiję ir pavadinimas, ir kitas...
     PIRMININKAS. Gerai.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Pasiūlymai yra susiję. Nepritarta. Lietuvos Respublikos Vyriausybės yra pateikta pastaba, kad siekiant skaidrumo siūlytina įvertinti galimybes įstatymo projekto 9 straipsnyje numatyti nevyriausybinių organizacijų skirstymo į grupines, į viešosios naudos nevyriausybines organizacijas mechanizmą. Pasiūlymui pritarta iš dalies. Komiteto pasiūlymas - straipsnis patikslintas, mechanizmas bus numatytas įstatymų lydimuosiuose teisės aktuose.
     PIRMININKAS. Tvarka. Prieštaravimų nėra? Nėra. Tada pritariame jūsų komiteto pozicijai.
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Taip pat yra gautas Seimo nario P. Gylio pasiūlymas dėl išbraukimo grupinės ir viešosios naudos sąvokų. Yra nepritarta. Pritarta projekto iniciatorių siūlymui.
     PIRMININKAS. Ir viena, ir kita. Taip?
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). Ir viena, ir kita.
     PIRMININKAS. Prieštaravimų nėra. Taigi jūsų pozicija lieka nepritarti. Taip?
     L. KAZLAVICKAS (TS-LKDF). 5 skirsnis - "Baigiamosios nuostatos". Yra gautas Seimo Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pasiūlymas koreguoti datą. Buvo pritarta iš dalies.
     PIRMININKAS. Taip, pritariate iš dalies. Pone pirmininke! Čia Valstybės valdymo ir savivaldybių. Atsiprašau, pone Urbšy. Sutinkate. Tvarka. Tada mes ir baigėme nagrinėti pasiūlymus. Ačiū, kolega.
    Dabar dalyvavimas svarstyme... Dabar jau motyvų norėtųsi, o svarstyme nėra norinčių dalyvauti. Taigi motyvai prieš ir už dėl viso projekto. Motyvai už - ponia K. Miškinienė. Prašau.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, ačiū už galimybę pasisakyti. Gerbiamieji kolegos, šis įstatymo projektas parengtas, kaip pamenate, pateikimo metu buvo pasakyta, tikrai nevyriausybinių organizacijų iniciatyva. Jį teikia Lietuvos Respublikos Prezidentė. Atliktas didžiulis darbas. Komitetas organizavo klausymus. Mes iš esmės patobulinome įstatymo projektą pagal jūsų siūlymus, pagal nevyriausybinių organizacijų siūlymus. Taigi patikslinta nevyriausybinių organizacijų sąvoka, apibrėžta, kas gali gauti paramą. Nevyriausybinių organizacijų įstatymas nedubliuoja Asociacijos įstatymo. Tiesiog jo tikslas - skatinti nevyriausybinių organizacijų veiklos plėtrą, kad šios organizacijos dar aktyviau dalyvautų priimant svarbius sprendimus.
    Mes labai tikimės, kad, priėmus šį įstatymą, nevyriausybinių organizacijų veikla bus dar labiau mūsų visuomenėje matoma, apčiuopiama ir prisidės prie pilietinės visuomenės formavimo. Kviečiu balsuoti už.
     PIRMININKAS. Ačiū kolegei už išsakytą motyvą už. Motyvas prieš - ponas M. Zasčiurinskas. Pone Mečislovai!
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš esu prieš šito įstatymo priėmimą, nors dabar yra svarstymo stadija. Jeigu kam pavyko perskaityti (o daugumai, aišku, pavyko perskaityti ir įsigilinti), faktiškai čia yra perversmas santykių tarp nevyriausybinių organizacijų ir valstybės, tarp viešųjų finansų ir... Aš suprantu, kad iš esmės prieš Prezidento rinkimus reikėtų pritarti Prezidentės pateiktam įstatymo projektui, bet nemanau, kad šitą dalyką reikia daryti tokia skubota forma.
    Aš dėl iliustracijos perskaitysiu vieno straipsnio vieną dalį, kas yra siūloma. Pirminiame projekte buvo taip parašyta: "Lietuvos Respublikos Vyriausybė nustato nevyriausybinių organizacijų politikos prioritetus penkeriems metams." Logiška. Kas dabar yra įstatyme? Kolegos, įsiklausykite, kas dabar yra įstatyme? Absurdas ar kaip jį pavadinti? Cituoju: "Lietuvos Respublikos Vyriausybė nevyriausybinių organizacijų veiklos ir plėtros skatinimo (finansai) valstybės politikos tikslus, uždavinius ir numatomus pasiekti rezultatus nustato Nacionalinėje pažangos programoje." Vadinasi, keičiama... Vyriausybė neturi teisės nustatyti prioritetų penkeriems metams, bet jai parašyta, kad ji tai nustato Nacionalinėje pažangos programoje. Iliustracija, kodėl nereikia skubėti. Todėl aš ir esu prieš šio įstatymo priėmimą svarstymo stadijoje. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. Motyvai išsakyti. Dabar gal balsuokime dėl viso projekto už ir prieš. Be abejo, ir susilaikę. Nevyriausybinių organizacijų plėtros įstatymo projektas. Svarstymas. Ačiū.
    Užsiregistravo 73. Balsavo 72: už - 66, prieš - 1, susilaikė 5. Taigi balsų dauguma po svarstymo yra pritarta.

15.36 val.
    Baudžiamojo kodekso 149, 150, 151, 1511, 153 straipsnių pakeitimo ir 95 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-400(2) (svarstymas)

    Kitas darbotvarkės 2-3 klausimas - Baudžiamojo kodekso 149, 150, 151, 1511, 153 straipsnių pakeitimo ir 95 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-400. Ponia D. Mikutienė pristatys nuomonę. Svarstymo etapas. Sveikatos reikalų komiteto pirmininkė ponia D. Mikutienė. Prašau. Komiteto nuomonė.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, Seimo Sveikatos reikalų komitetas svarstė Baudžiamojo kodekso kai kurių straipsnių įstatymo projekto pakeitimą, kai kurioms pateiktoms Teisės departamento pastaboms pritarė, kai kurioms ne, tačiau Vyriausybės išvadai pritarė iš dalies, Sveikatos reikalų komiteto pasiūlymams pritarė ir bendru sutarimu pateikė jums patobulintą įstatymo projektą.
     PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkei poniai D. Mikutienei. Kadangi pasiūlymų nėra, norinčių dalyvauti diskusijoje irgi nėra. Motyvai. Ar tikrai yra norinčių išsakyti motyvus? Nėra norinčių. Yra. Ponas A. Matulas nori kalbėti už. Prašau.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, išties siūlau pritarti šitam įstatymo projektui, nes Lietuvoje iš visos Europos Sąjungos valstybių, pasirodo, buvo pats trumpiausias senaties terminas dėl lytinių nusikaltimų prieš nepilnamečius ir nužudymo. Tai yra, sukakus 25 metams, įsigalioja senatis, kai kitose Europos Sąjungos valstybėse arba amžius vyresnis, arba visai nėra tokio termino. Patobulinęs įstatymo projektą, komitetas bendru sutarimu siūlo, kad vis dėlto tokia senatis nebūtų taikoma nepilnamečių išprievartavimui, nužudymui. Todėl siūlau pritarti šiam įstatymo projektui.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūs išsakėte nuomonę už.
    Gerbiamieji Seimo nariai, balsuojame. Balsuojame svarstymo stadijoje dėl Baudžiamojo kodekso kai kurių straipsnių papildymo įstatymo projekto. Autoriai, teikėjai buvo N. Venckienė, V. Vasiliauskas ir kiti. Balsavimas baigtas.
    Užsiregistravo 75. Balsavo 73: už - 30, prieš - 6, susilaikė 37. Nepritarta. Dabar mes turėtume pasirinkti: grąžinti pagrindiniam komitetui tobulinti, grąžinti iniciatoriams tobulinti ar atmesti projektą iš esmės ir prireikus, jeigu reikėtų, pateikti naują. Taigi turime tris variantus. Galėsime balsuoti alternatyviai. Pirmiausia dėl pirmo, dėl antro ir trečio variantų. Kas surinks daugiausia balsų, tas ir bus. Pirmasis - grąžinti tobulinti pagrindiniam komitetui. Balsuojame. (Balsai salėje) Jeigu kas turi kitą nuomonę, gali dėl šito nebalsuoti. Grąžinti projektą tobulinti pagrindiniam komitetui, ne autoriui.
    Ačiū. Už - 34, prieš - 13, susilaikė 20. Taigi išeina, kad šiam variantui yra pritarta. (Balsai salėje)
    Dabar balsuojame už kitą variantą - grąžinti iniciatoriams projektą tobulinti iš esmės. Iš trijų variantų. Aš sakiau pradžioje, kas daugiausia surinks balsų, taip ir bus. (Balsai salėje) Grąžinti iniciatoriams projektą tobulinti iš esmės.
    Ačiū. Už - 23 (mums šis skaičius reikalingas), prieš - 15, susilaikė 24.
    Ir trečias balsavimas - atmesti projektą ir prireikus pavesti parengti naują. Iš esmės atmesti projektą.
    Ačiū. Balsavo 67 iš 69 užsiregistravusių: už - 42, prieš - 10, susilaikė 15. Dėl šio varianto - 42. Iš trijų dėl vieno - 34, dėl kito - 24 ir dėl trečio - 42. Taigi projektas atmestas, balsavome už projekto atmetimą.
    Ponas P. Auštrevičius, matyt, dėl vedimo tvarkos.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Posėdžio pirmininke, mes išgelbėjome Seimo kanceliariją, nes jeigu būtume grąžinę, įdomu, kaip būtume perdavę šio teisės akto autorei, matyt, reikėtų ką nors komandiruoti į nežinią, taip?
     PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Jeigu jūs įdėmiai klausytumėte, tai išgirstumėte, kad pirmasis variantas buvo grąžinti komitetui tobulinti. Bet šitas klausimas jau išspręstas.
    Ponas R. J. Dagys nori diskutuoti. Prašau.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš vertinu jūsų improvizaciją, bet pagal kokį Statuto straipsnį mes tą darome? Iš esmės mes pritarėme visiems trims siūlymams, nes nebuvo balsuojama alternatyviai, o balsuojama dėl vieno, dėl antro ir dėl trečio siūlymo ir visiems trims pritarėme. Kuris dabar teisingas?
     PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis Dagy. Aš iš pradžių pasakiau, kad pasirinkau alternatyvų variantą. Balsavome dėl visų trijų, kuris daugiausia surinko, tą ir pasirinkome. Aišku, buvo galima pasirinkti ir kitokį variantą, bet buvo pasirinktas toks. Prašau, ponia Mikutiene.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, man išties labai gaila, kad jūs iki galo į viską neįsigilinote. Pagaliau ir konvencijos sako, kad šalis narė gali ir turi nuspręsti kai kurias nuostatas, kurios buvo įrašytos į šį įstatymą. Juridiniam asmeniui net nėra atsakomybės. Pasižiūrėkite, kas darosi su nepilnamečių prievartavimu įstaigose? Prieš ką jūs nubalsavote? Mums nesunku, surinksime parašus, vėl iš naujo teiksime. Bet jeigu čia lėmė kokie nors politiniai dalykai, pagalvokite, kad taip gali nutikti su bet kurio iš mūsų artimu žmogumi.
     PIRMININKAS. Ačiū, ponia Dangute, tačiau toks rezultatas.

15.46 val.
    Lietuvos banko įstatymo 8, 11, 27, 51, 55 straipsnių pakeitimo ir papildymo, Įstatymo papildymo septintuoju2 skirsniu ir Įstatymo 2 priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1312, Lietuvos banko įstatymo 1, 6, 7, 8, 11, 12, 14, 19, 20, 25, 31, 33, 35, 36, 38, 47, 49, 50, 53, 54, 541, 55 straipsnių, ketvirtojo ir penktojo skirsnių pavadinimų pakeitimo, 26, 27, 28, 29, 30, 32, 37 straipsnių pripažinimo netekusiais galios ir Įstatymo priedo papildymo įstatymo 4 ir 5 straipsnių pakeitimo ir 31 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIP-1313 (pateikimas)

    Dabar pagal darbotvarkę siūlau pristatyti 2-19 klausimą dėl Vyriausybės atstovų. Nėra prieštaravimų? Tada paprašysime poną viceministrą V. Galvoną. Lietuvos banko įstatymo 8, 11, 27, 51, 55 straipsnių pakeitimo ir papildymo, įstatymo papildymo septintuoju2 skirsniu ir įstatymo 2 priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1312. Pateikimas. Ir lydimasis įstatymo projektas Nr. XIIP-1313. Prašau, pone Galvonai.
     V. GALVONAS. Gerbiamieji Seimo nariai, norėčiau pateikti jūsų dėmesiui Vyriausybės teikiamą Lietuvos banko įstatymo 8, 11, 27, 51, 55 straipsnių pakeitimo ir papildymo, įstatymo papildymo septintuoju2 skirsniu ir įstatymo 2 priedo papildymo įstatymo projektą Nr. XIIP-1312 ir Lietuvos banko įstatymo 1, 6, 7, 8, 11, 12, 14, 19, 20, 25, 31, 33, 35, 36, 38, 47, 49, 50, 53, 54, 541, 55 straipsnių, ketvirtojo ir penktojo skirsnių pavadinimų pakeitimo, 26, 27, 28, 29, 30, 32, 37 straipsnių pripažinimo netekusiais galios ir įstatymo priedo papildymo įstatymo 4 ir 5 straipsnių pakeitimo ir 31 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektą Nr. XIIP-1313. Projektas keičia įstatymą, kuris įsigalios įvedus eurą.
    Koks šio įstatymo tikslas? Tai yra įgyvendinti 2011 m. gruodžio 22 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijas ESV 2011-3, kuriomis siūloma valstybėms narėms teisės aktuose apibrėžti makroprudencinę politiką ir paskirti instituciją, atsakingą už makroprudencinės politikos įvykdymą.
    Projekto esmė. Projekte siūloma Lietuvos banko įstatyme nustatyti, kad Lietuvos bankas nustatys, stebės ir vertins šalies finansų sistemos stabilumui kylančią grėsmę, vykdys makroprudencinę politiką, nustatys ir skelbs makroprudencinės politikos strategiją, taikys reikalingas teisės aktuose nustatytas makroprudencinės politikos priemones, laiku ir operatyviai, kiek tai reikalinga siekiant finansinio stabilumo užtikrinimo, skelbs ir vykdys su makroprudencine politika susijusius priimtus sprendimus, įskaitant jų motyvus, išskyrus tuos atvejus, kai tai keltų pavojų finansų stabilumui ir (ar) būtų susiję su konfidencialia informacija.
    Šiems tikslams pasiekti Lietuvos bankas galės priimti atitinkamus teisės aktus, gauti reikalingą informaciją, taikyti priemones finansų rinkos dalyviams ir daryti pranešimus dėl sisteminės rizikos. Makroprudencinės politikos vykdymo įsigaliojimą siūloma suteikti Lietuvos bankui, kuris Lietuvoje vykdo viso finansinio sektoriaus mikrolygio priežiūrą ir yra sukaupęs patirties finansinio stabilumo užtikrinimo srityje, šią politiką vykdo savo iniciatyva arba atsižvelgdamas į Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijas, įspėjimus dėl sisteminės rizikos. Dėkui.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūs pristatėte projektą, dabar klausimai ir atsakymai. Pirmasis klausia K. Starkevičius.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš čia! Keliose Europos Sąjungos šalyse tai jau yra įsigalioję ir galioja?
     V. GALVONAS. Negaliu dabar tiksliai pasakyti, bet visa tai susiję su, kaip jau minėjau, procikliškumu, kuris vyksta banko sektoriuje, ir to reikia, kad pažabotume tą cikliškumą. Keliose valstybėse šiuo metu tas yra priimta, tiksliai negaliu atsakyti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas K. Komskis.
     K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, labai greitai perskaitėte, todėl nelabai ir supratau. O jeigu mes nepriimsime šito įstatymo, kas bus? Ar sugrius pasaulis, ar galėsime įsivesti eurą, ar čia nieko reikšmingo neįvyks?
     V. GALVONAS. Šis įstatymas yra skirtas labai paprastam tikslui. Mes gerai prisimename, yra ekonomikos tyrimas, kai banko sektoriuje gaunamas pelnas, visi stengiasi tą pelną išleisti. O krizės metu mes neturime kuo jo kompensuoti ir išeina toks cikliškumas. Šiuo įstatymu siekiama pažaboti gaunamus pelnus, kad jie būtų atiduodami į rezervą, būtent kritimo momentui kompensuoti, t. y. siekiant išlyginti tą cikliškumą, ir kad ekonomika bankiniame sektoriuje būtų daugiau vienodo lygio.
    Sugrius, nesugrius, čia jau kitas klausimas. Keletas ciklų yra buvę, kol kas nesugriuvo, bet tam, kad neįvyktų krizė.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas P. Auštrevičius.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, aš supratau iš jūsų pranešimo, kad šie pakeitimai daromi tam, kad būtų pasirengta euro įvedimui Lietuvoje, su kuo tauta sutinka ir laukia, ir tikisi, kad tai tikrai įvyks. Dabar remiantis jūsų logika išeina taip, kad Lietuvai įsivedus (...) stipriai padidės rizika makroekonominio nestabilumo, todėl reikia nustatyti, stebėti ir vertinti pavojus. Ar iš tikrųjų taip yra, kad įsivedus eurą mus užgrius didelės makroekonominės rizikos, kurias reikia papildomai stebėti?
     V. GALVONAS. Gerbiamasis Seimo nary, nevisiškai taip. Paprasčiausiai šiuo metu nėra tos institucijos, šiuo įstatymu Lietuvos bankui suteikiame prievolę žiūrėti makroprudencines analizes, jisai seks, kontroliuos. Kas įvyks, tai įvyks, niekas negali to pasakyti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Paskutinis - ponas A. Nesteckis.
     A. NESTECKIS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, dabar žiūrint į įstatymo pateiktas pataisas, 51 straipsnyje jūs paliekate, kad Lietuvos banko metinėje ataskaitoje būtų numatyta bankų finansinė būklė, veiklos rezultatus skelbtų, tačiau 55 straipsnyje dabar darote dėl informacijos skelbimo, išbraukiate finansų (...) būklės pateikimą kas mėnesį, paliekate "skelbia statistinę ir kitą informaciją". Aš noriu pasakyti, kad lieka neaišku, ką iš tikrųjų skelbs Lietuvos bankas, nes statistinę informaciją mes galime gauti iš Statistikos centro, kuris teikia. O kokią kitą informaciją jis teiks, taip ir lieka neaišku.
     V. GALVONAS. Kaip ir minėjau, gerbiamasis Seimo nary, bus laiku ir operatyviai skelbiama reikalinga finansinio stabilumo užtikrinimo informacija, tačiau išskyrus tuos atvejus, kai tai keltų pavojų finansiniam stabilumui, tai yra bankas apsispręs, nes jam suteikiama ta funkcija, ir kaip tai yra susiję su konfidencialia informacija.
     PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Dėkojame viceministrui V. Galvonui. Pristatė, atsakė į klausimus. Po pateikimo norinčių išsakyti motyvus nėra. Gal bendru sutarimu? Pritariame bendru sutarimu. (Balsai salėje) Gerai. Skelbiu balsavimą. Balsuojame dėl Lietuvos banko įstatymo 8, 11, 27, 51, 55 straipsnių pakeitimo ir papildymo, įstatymo papildymo septintuoju2 skirsniu ir įstatymo 2 priedo papildymo įstatymo projekto. Teikėjas - Finansų ministerija.
    Užsiregistravo 71 Seimo narys. Balsavo 70 Seimo narių: už - 68, prieš nėra, susilaikė 2. Po pateikimo yra pritarta.
    Siūlomi komitetai: pagrindinis - Biudžeto ir finansų komitetas. Ir to užtektų. Svarstymas - IV (pavasario) sesijoje.
    Prašom, J. Vaickienė.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Norėtume paprašyti paskirti Audito komitetą, kaip papildomą komitetą.
     PIRMININKAS. Audito komitetas. Prieštaravimų nėra? Papildomas - Audito komitetas. Viskas, šiuo klausimu baigėme.

15.55 val.
    Reglamentuojamų profesinių kvalifikacijų pripažinimo įstatymo 45 straipsnio ir Įstatymo 5, 6 ir 8 priedų pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1316 (pateikimas)

    Kadangi yra dar vienas viceministras, siūlau ir prašau, kad irgi pristatytų savo klausimą 2-20. Prieštaravimų nėra. Prašau poną ūkio viceministrą M. Skarupską. Pristatys klausimą - Reglamentuojamų profesinių kvalifikacijų pripažinimo įstatymo 45 straipsnio ir įstatymo 5, 6 ir 8 priedų pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-1316. Pateikimas. Prašom.
     M. SKARUPSKAS. Laba diena. Pristatome Reglamentuojamų profesinių kvalifikacijų pripažinimo įstatymo 45 straipsnio ir įstatymo 5, 6 ir 8 priedų pakeitimo įstatymo projektą. Projekto tikslas - įgyvendinti direktyvos dėl Kroatijos įstojimo į Europos Sąjungą nuostatas profesinių kvalifikacijų pripažinimo srityje. Tuo siekiama, kad Kroatijos piliečiai turėtų tokias pačias teises kaip ir kitų Europos Sąjungos šalių piliečiai užsiimti reglamentuojama profesija ir Lietuvoje.
    Įstatymo projekte išvardintas Kroatijoje išduotų diplomų, kurie bus pripažinti automatiškai ir Lietuvoje, sąrašas. Diplomai apima tokias profesijas, kurių rengimas yra suderintas visoje Europos Sąjungoje, tai yra gydytojai, odontologai, slaugytojai, akušeriai, vaistininkai, veterinarai ir architektai. Minėtas įstatymas leis ir Lietuvoje dirbti Kroatijos piliečiams, ir lietuviams dirbti Kroatijoje.
    Atsižvelgdama į tai, kad direktyva įsigaliojo 2013 m. liepos 1 d., Vyriausybė siūlo Seimui svarstyti įstatymo projektą skubos tvarka, siekiant įgyvendinti Europos Komisijos reikalavimus.
     PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Jūsų nori klausti trys Seimo nariai. Pirmoji - V. V. Margevičienė. Prašom.
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis viceministre, ar Kroatijos parlamentas jau yra suderinęs tokias pat kvalifikacijas, kad mūsų piliečiai tikrai drąsiai galėtų vykti ir dirbti?
     M. SKARUPSKAS. Žinau, kad Lietuva yra pirmoji Europos Sąjungos šalis, kuri patvirtins tokį dokumentą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas K. Komskis.
     K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, gal yra žinoma, kiek dabartiniu metu mūsų Lietuvos piliečių dirba Kroatijos Respublikoje ir kiek Kroatijos piliečių dirba pas mus arba turi įsteigę įmonių?
     M. SKARUPSKAS. Tokių duomenų šiuo metu neturiu ir negaliu atsakyti į jūsų klausimą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, turbūt niekas neapskaičiavo ir niekas nežino, kad mes, Lietuva, daugiau rengiame aukštos kvalifikacijos specialistų, ir čia joks kroatas neatvažiuos, o (...) išvažiuoti lietuvių geriausiems specialistams. Kaip jums atrodo?
     M. SKARUPSKAS. Šis įstatymas yra siūlomas priimti todėl, kad tai yra europinis įstatymas, visa Europa priima šitą įstatymą tam, kad pripažintų ir pasakytų, kad septynios profesijos yra taip pat reglamentuojamos visose šalyse, ir laisvas žmonių judėjimas, laisvas profesijų judėjimas... užtikrintų laisvą profesijų judėjimą. Aš taip pasakyčiau.
     PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Dėkojame ponui viceministrui M. Skarupskui. Atsakė į visus klausimus. Motyvų nematau. Bendru sutarimu? Ne, kategoriškai. Gerai. Skelbiu balsavimą. Ačiū, kolega.
    Ačiū. Balsavo 75 iš 76 Seimo narių: už - 65, prieš nėra, susilaikė 10. Pritarta.
    Dabar Vyriausybė prašo svarstyti skubos tvarka. Pagrindiniai komitetai, turime apsispręsti. Pagrindinis - Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas, o papildomas - Sveikatos reikalų komitetas. Taip? Svarstysime dar šią sesiją. Iš principo liko rytojus ir kitas trečiadienis. Nutarta, kad svarstysime skubos tvarka, vadinasi, dar šioje sesijoje, o toliau komitetai nutars. Ačiū. Šį klausimą baigėme.

16.00 val.
    Tabako kontrolės įstatymo 11, 26, 27, 29, 30, 31 ir 33 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 291 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-1292 (pateikimas)

    Kitą klausimą irgi pristatys ponas viceministras M. Skarupskas. Tai būtų Tabako kontrolės įstatymo 11, 26, 27, 29, 30, 31 ir 33 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 291 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-1292. Pateikimas. Prašom, pone viceministre.
     M. SKARUPSKAS. Teikiamas svarstyti Lietuvos Respublikos tabako kontrolės įstatymo 11, 26, 27, 29, 30, 31 ir 33 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 291 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-1292. Jo tikslas - suderinti Tabako kontrolės įstatymo nuostatas su Paslaugų direktyva, panaikinti prieštaravimus Lietuvos Respublikos Konstitucijai, įgyvendinti Vyriausybės patvirtintą poveikio priemonių taikymo ūkio subjektams pagrindinių nuostatų koncepciją.
    Detaliau pristatant projektą, galima pasakyti, kad projektas buvo suderintas su Paslaugų direktyva ir sezonines licencijas galės įsigyti ne tik Lietuvoje veikiantys asmenys, bet ir registruoti Europos Sąjungoje. Siekiama projektu įgyvendinti Konstitucinio Teismo nutarimą teismams suteikti teisę nuspręsti, kad dėl itin svarbių aplinkybių ūkio subjektams ekonominė sankcija - licencijos galiojimo panaikinimas - gali būti ir netaikoma. Taip pat įgyvendinant poveikio priemonių taikymo ūkio subjektams pagrindinių nuostatų koncepciją ir siekiant suvienodinti specialiuose įstatymuose nustatytą poveikio priemonių taikymo procedūrą, projekte išsamiau reglamentuojamos bylų nagrinėjimo ir poveikio priemonių taikymo ūkio subjektams procedūros.
    Priėmus šį teikiamą įstatymo projektą būtų panaikintas Tabako kontrolės įstatymo prieštaravimas Paslaugų direktyvai, Lietuvos Respublikos Konstitucijai, taip pat būtų suderintos su poveikio priemonių taikymo ūkio subjektams pagrindinėmis nuostatomis. Tiek būtų. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis. Dabar klausimai. Pirmoji - gerbiamoji ponia L. Dmitrijeva.
     L. DMITRIJEVA (DPF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Pirmas klausimas bus jums, gerbiamasis ministre, ar buvo įvertintas šio įstatymo projekto poveikis visuomenės sveikatai? Nes 2013 m. galioja išduotos 17 tūkst. 288 licencijos verstis mažmenine prekyba tabako gaminiais. O iš jų viena licencija tenka vidutiniškai 166 miestų gyventojams ir 177 kaimo gyventojams. Todėl šio įstatymo liberalizavimas, prekybos tabako gaminiais, padidintų tabako gaminių prieinamumą ypač tarp jaunimo. Įstatymo projektu klaidinama visuomenė, nes sutarties dėl Europos Sąjungos (...) 36 straipsnis nekliudo taikyti prekių importo, eksporto ar tranzito draudimus arba apribojimus, jei jie yra pateisinami visuomenės saugumo, žmonių sveikatos ir gyvybės apsaugos sumetimais.
    Ir dar mano antras klausimas. Kodėl nebuvo atliktas antikorupcinis vertinimas? Nes teikiamame įstatymo projekte numatyti kai kuriais atvejais nevieši bylų nagrinėjimai, informacijos neteikimas visuomenei ir galimas bylų vilkinimas bei užsienio verslo pirmenybė prieš Lietuvos verslą. Tai vieša paslaptis, kurią mes puikiai visi žinome, mūsų cigarečių kontrabandos didžiulis mastas. Ačiū.
     M. SKARUPSKAS. Ačiū už klausimą. Atsakant į pirmąjį klausimą, projektas neišplečia licencijuojamų veiklų ar kitų priemonių, leidžiančių laisviau prekiauti alkoholiu. Tiesiog išplečiamas pareiškėjų, tai yra įmonių, kurios galėtų prekiauti Lietuvoje, ratas, tai yra suderinta su Europos reikalavimais, kad paslaugų teikimas būtų mobilus ir kad būtų galima teikti paslaugas ir kitose šalyse. Mes atveriame tik sezonines licencijas, nekalbame apie nuolatines licencijas. Atsakant į pirmą klausimą.
    Į antrą klausimą dėl antikorupcinio vertinimo. Mes kaip tik šitą įstatyme sulyginame, implementuojame poveikio priemonių taikymo ūkio subjektams pagrindines nuostatas, tai reiškia, kad mes apibrėžiame, kiek laiko yra atsakymams, prieš kiek laiko turi būti pranešta apie teismo posėdį. Visos procedūros yra labai aiškiai ir konkrečiai reglamentuojamos. Kaip tik yra mažiau galimybių vilkinti bylas. Mano būtų toks atsakymas.
     PIRMININKAS. Ačiū. Dar viena dama jūsų nori paklausti, ponia V. V. Margevičienė. Prašau.
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis viceministre, juk kalbama ne apie tai, kiek laiko teismai bylas nagrinės, ką darys teismai, kaip darys teismai. Jūs gi aiškiai suprantate, kad mes kurortinio sezono, vasaros sezono metu plečiame prekybos tinklą. Mano klausimas jums. Mes šitiek turime bėdų su vaikų, paauglių rūkymu. Vakar buvo labai graži tarptautinė konferencija Seime, pristatė skaičius, nuo kurių šiurpsta oda, o mes dar kurortinio ir poilsio sezono metu plėsime prekybos tinklą! Kodėl? Ar mes negalime apsaugoti savo vaikų ir jaunimo?
     M. SKARUPSKAS. Aš dar kartą pabandysiu pakartoti, kad tokia licencijos rūšis egzistavo iki šiol. Tai yra įmonės galėjo prekiauti tabaku išsiimdamos sezoninę licenciją. Ta pati sezoninė licencija lieka, tiesiog nebuvo teisės Europos Sąjungoje veikiančioms įmonėms gauti tokią licenciją prekiauti Lietuvoje. Nuo to nepadaugėja galimybių prekiauti, tiesiog padaugėja tų, kurie galėtų prekiauti Lietuvoje.
     PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis viceministre, jūs dabar tikrai atsakėte į visus klausimus. Motyvų sakyti norinčių nėra. Atsirado. Dar palaukčiau truputį, dar atsirastų. Prašom, motyvai prieš - ponas K. Kuzminskas.
     K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Kad čia motyvus nori nenori reikia sakyti prieš. Anuose Seimuose anksčiau rengiau Tabako kontrolės įstatymą, ir taip jau Lietuvos tabako kontrolės įstatymas yra labai liberalus. Mes turėtume prieiti prie to, kad pardavimas tiek alkoholio, tiek tabako būtų tiktai specializuotose vietose, ten, kur neprieitų jaunimas laisvai, tam, kad nebūtų tos paslėptos reklamos. O dabar žmogus su vaikais atvažiavo į kurortus pailsėti, aplinkui bus įkurta, išduotos licencijos prekiauti tabako gaminiais! Todėl aš tikrai nepritariu šiam įstatymui ir siūlau Seimo nariams nepritarti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų motyvas buvo nepritarti. Taigi lieka balsuoti. Skelbiu balsavimą. Balsuojame dėl Tabako kontrolės įstatymo 11, 26, 27, 29, 30, 31 ir 33 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 291 straipsniu įstatymo projekto.
    Ačiū. Užsiregistravo 73, balsavo 72: už - 28, prieš - 16, susilaikė 28. Taigi nepritarta. Jeigu nepritarta, ačiū kolegai viceministrui. Tai dabar du variantai: grąžiname tobulinti... Ohoho, taip! Aš tik pasakysiu, kokie variantai galimi: grąžinti tobulinti arba atmesti. Bet prieš tai ponia L. Dmitrijeva, taip?
     L. DMITRIJEVA (DPF). Replika po balsavimo. Gerbiamasis pone viceministre, beje, šiuose projektuose parašyta, kad nebuvo pateikta pasiūlymų nė vienos organizacijos. Tai yra neteisybė. Narkotikų departamentas tikrai jums krūvą pasiūlymų buvo nusiuntęs, bet jūs kažkodėl klaidinate Seimą ir rašote, kad nė vieno pasiūlymo neturėjote. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ir ponas P. Urbšys.
     P. URBŠYS (MSNG). Prašau mano balsą įrašyti prieš, nors balsuota yra už, bet norėčiau patikslinti.
     PIRMININKAS. Supratome, užfiksavome. Gerbiamieji, turime pasitarti. Dvi nuomonės - viena grąžinti tobulinti. Gal bendru sutarimu? (Balsai salėje) Bendru sutarimu mes galime. (Balsai salėje) Gerai, balsuojame. Kas už tai, kad grąžintume tobulinti, balsuoja už, prieš - bus atmetimas. Skelbiu balsavimą. Už - grąžinti tobulinti, prieš - atmesti.
    Balsavo 69 Seimo nariai: už - 37, prieš - 32. Taigi grąžiname iniciatoriams tobulinti.
    Dėkojame ministerijų viceministrams.

16.11 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos prokuratūros 2012 metų veiklos ataskaitos" 2 straipsnio papildymo" projektas Nr. XIIP-1322 (priėmimas)

    Grįžtame prie mūsų darbotvarkės. Praėjo 3 valandos. 1-10 klausimas. Grįžtame prie pranešėjo pono A. Skardžiaus. Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos prokuratūros 2012 metų veiklos ataskaitos" 2 straipsnio papildymo" projektas Nr. XIIP-1322. Turime apsispręsti, ar diskutuojame, ar priimame. Prieštaravimų nėra. Priėmimo stadija. (Balsai salėje) Pastraipsniui.
    1 straipsnis. Papildyti 1 straipsnio 2 dalies 3 punktą ir papunkčiui išdėstyti taip. Balsuojame dėl 1 straipsnio. Atsiprašau. Yra norinčių kalbėti dėl motyvų. Ar dėl viso motyvų, pone Šablinskai? Dėl viso. Gerai. Balsuojame dėl 1 straipsnio pakeitimo. (Balsai salėje)
    Balsavo 74 Seimo nariai: už - 55, prieš - 10, susilaikė 9. Pritarta.
    2 straipsnis - įsigaliojimas nuo priėmimo. Dėl 2 straipsnio norinčių kalbėti dėl motyvų nėra. Balsuojame. Gerai. Tai gal mes 2 straipsnį, kadangi pakeitimų nėra, galime priimti bendru sutarimu? Gerai.
    Dabar dėl viso. Kadangi yra priėmimas, tai po keturis būtų. Pradėsime nuo kalbos prieš. Ponas A. Anušauskas.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, projektas, kaip minėjau, nieko nesprendžia, nieko negina ir nieko neprideda prie teisėsaugos institucijų veiksmų. Šiuo atveju manau, kad socialdemokratai ir visa valdančioji koalicija turėtų rimtai pagalvoti apie priklausomo laikinosios komisijos vadovo pakeitimą realiai nepriklausomu. Konkrečiai šio įstatymo atveju siūlomos nuostatos, kaip minėjau, nieko iš esmės nekeičia. Jeigu jau kalbame apie valstybės teisių, teisėtų interesų gynimo sritis, tai tokiu atveju šalia energetikos reikėtų iš Nacionalinio saugumo įstatymo, strategijos įrašyti visas kitas taip pat ne mažiau svarbias sritis. Šiuo atveju, aš manau, kaip buvo perteklinė nieko nekeičianti nuostata, taip ir liko.
     PIRMININKAS. Ačiū. Motyvai už - ponas K. Daukšys. Nematau. Ponas V. Vasiliauskas.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, pone pirmininke. Labai nuliūdino šio Seimo nutarimo papildymo svarstymas. Tai buvo tipiška diskusija ad hominem, tai yra nukreipta tiesiai į asmenį. Jeigu tai nebūtų insinuacijos, jos vis tiek būtų visiškai neteisingos tiek gerbiamojo pranešėjo A. Skardžiaus, tiek pačios energetikos atžvilgiu. Absurdiška sieti visą energetikos sektorių su vienu asmeniu. Kas gali pasakyti, kad mūsų energetikos sektoriuje nuo "Williams" laikų buvo per daug skaidrumo ir per mažai skandalų?
    Iš tikrųjų šis nutarimo papildymas yra laiku ir vietoje, nes pirmiausia atkreipia dėmesį į labai problemišką sritį, kur be jokios kontrolės sukasi ne šimtai milijonų, o milijardai litų. Kita vertus, ši pataisa, papildymas padėtų giliau ir efektyviau koordinuoti ir planuoti pačios Generalinės prokuratūros veiklą ir nusistatyti jai prioritetus. Taigi šis papildymas nekeičia iš esmės nei energetikos sektoriaus, nei prokuratūros veiklos, nėra jokios revoliucijos, bet įneša didesnio (...) tiek į prokuratūros, tiek į energetikos srities darbą. Todėl ši audringa reakcija yra tikrai ne laiku ir ne vietoje. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Kadangi priėmimas, tai dar prieš - ponia R. Juknevičienė.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, siūlau balsuoti prieš dėl dviejų dalykų.
    Pirmas dalykas. Ši pataisa yra visiškai tuščia, absoliutus politikavimas tik tam, kad susireikšminusiam A. Skardžiui būtų proga išeiti į tribūną. Dabar prokuratūra turi visas teises daryti tą, ką jis siūlo, ir lygiai tokias pačias teises turėtų.
    Antras dalykas. Čia buvo minėta ad hominem komentarai. Aš noriu ponui V. Vasiliauskui priminti, kad šios daugumos, "daugumiečių" Etikos ir procedūrų komisija dėl asmeninių motyvų netgi rekomendavo A. Kubiliui nusišalinti iš Energetikos komisijos, lyg jo darbas premjeru būtų jo privatūs interesai. Tai apie ką jūs čia kalbate? O A. Skardžius kompromituoja visą Seimą, ypač Socialdemokratų partiją, kadangi pats, kaip įtariama, nešvariu būdu, tiksliau, nelabai geros reputacijos žmonėms, Rusijos Federacijos piliečiams, pardavęs savo turtą ir slėpdamas, už kokią pinigų sumą pardavė, šiandien drįsta stovėti tribūnoje ir dar atakuoti mūsų teisėsaugos institucijas, ypač prokuratūrą.
    Aš dabar oficialiai kreipiuosi (įrašant į Seimo protokolą) į Socialdemokratų frakciją, kad jie nuplautų šitą Seimo mundurą, savo frakcijos mundurą ir priverstų A. Skardžių atsakyti, kokią sumą pinigų iš neskaidrių Rusijos Federacijos piliečių gavo už savo asmeninį turtą, kadangi tai liks dėmė jam dirbant labai svarbioje komisijoje. Ponai socialdemokratai, laukiame atsakymo.
     PIRMININKAS. Ačiū. Motyvai už - ponas A. Skardžius.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Seniai man teko girdėti tokių samprotavimų iš kolegų konservatorių, kad žmogus Lietuvoje negali laisvai disponuoti savo turtu, kad negali kam nori parduoti. Tuo labiau čia jokių Rusijos piliečių nėra, yra uždaroji akcinė bendrovė, jos akcininkai yra, kiek žinau, Armėnijos piliečiai, ir mano žmona su savo teisėtu turtu gali elgtis, kaip nori. Nežinau, ponia Juknevičiene, kaip jūsų vyras Z. Juknevičius, gerbiamoji Rasa, aš į jus kreipiuosi, kokių ten problemų turėjote dėl savo veiklos su "Williamsu" ir visomis kitomis įmonėmis, ar sumokėjot tuos mokesčius, ar ne už gautus pinigus atstovaujant toms įmonėms? Aš taip pat noriu kreiptis ir paklausti, ar iki šiol neliko skolingas valstybės iždui? Mano mokesčiai yra sumokėti, bent jau taip žmona sakė.
    Aš noriu viešai kreiptis ir išsiaiškinti, ar iš tikrųjų atitinka elementaraus žmogaus bet kokią logiką tokia viešųjų ryšių akcija ir tokie užduodami ponios R. Juknevičienės klausimai, kurie visą laiką... Kaip daktarei, maniau, nereikia tikrintis sveikatos, bet, pasirodo, turbūt viešai kreipsiuosi į gerbiamąjį sveikatos ministrą, kad, prieš kalbėdama taip, na, tiesiog susirūpintų savo sveikata.
    Dėl pačios esmės. Baigdamas tą viešųjų ryšių akciją, sugalvotą ponios R. Juknevičienės ir konservatorių, noriu pasakyti, kad prokuratūra netyrė šių klausimų ir nematė kaip prioriteto. Todėl labai reikia nutarimo projekto, papildančio programą, kad energetika, ginant viešąjį interesą, yra viena iš pačių labiausiai prioritetinių krypčių ir negalima jos paslėpti po kitomis eilutėmis.
     PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji, prašau išsakyti motyvus. Dabar kalbės J. Razma - motyvai prieš.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, na, savotiškai smagu matyti, kaip A. Skardžius šokdina pagal savo tam tikrus pasirinktus interesus visą valdančiąją koaliciją. Na, nebuvo tokių atvejų, kad štai priimame kokį nors Seimo nutarimą dėl kokios nors institucijos vertinimo, kaip dabar buvo dėl prokuratūros, po kiek laiko kažkas atsibunda ir sako: na, dar įrašykime, dar kažko nepaminėjome, dar energetika neakcentuota. Na, priėmėme, tai priėmėme tuo momentu. Jeigu atskiras Seimo narys dar ką nors pastebi, gali pagaliau atskiru raštu kreiptis ir kažką akcentuoti. Dabar visas Seimas tarsi dalyvauja A. Skardžiaus energetinėje piarinėje kampanijoje.
    Kita vertus, tas visas įrašymas lyg ir grindžiamas vieno prokuroro, kuris turi tam tikrą konfliktą su ta sistema, su vadovybe, pozicija, kurią jis sugebėjo gana viešai ir ryškiai ištransliuoti. Manau, Seimui nėra visiškai solidu rimtai neįvertinus, tiesiog pasiremiant tuo atskiru atveju daryti apibendrinimus. Todėl kviečiu Seimą nepasiduoti tokiems piariniams sumanymams ir ramiai atmesti tą iniciatyvą, fiksuojant, kad nutarimas dėl prokuratūros yra priimtas ir toks gali būti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Dabar motyvas už - ponas E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui posėdžio pirmininkui. Kolegos, tikrai, manyčiau, reikia susilaikyti nuo žodžių, įžeidžiančių vienas kitą. Mes visi esame vis dėlto kolegos, dirbame kartu ir pereiti į asmeniškumus vis dėlto nederėtų. Kaip žinote, tam yra institucijos, kurios visa tai prižiūri.
    Dabar žiūrėkite - ir jūs, ir mes esame už tai, kad būtų skaidriai panaudojamos lėšos tiek atominės uždarymui, tiek būtinam SGD terminalui, o ten jau sukasi iš tikrųjų nebe milijonai, bet milijardai. Manyčiau, po to, kai mes išklausėme komisijos posėdyje, kai prokuroras, ištyręs veikas, gindamas viešąjį interesą, negali prisibelsti iki savo vadovų, jis tą pareiškė nebijodamas viešai, nebijodamas netekti posto... Manau, iš tikrųjų tas įrašas, juk tai tik nutarimas, niekam nekenkia. Sviestu košės nepagadinsi. Todėl, manyčiau, įrašyti vieną tą žodį, kad būtų jiems prioritetas, visi kartu turime sutikti ir balsuoti už. Dėkui.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ir paskutinis ratas būtų motyvas prieš - ponia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamieji kolegos, manau, kad nieko naujo šis nutarimas neįneš į dabartinę prokuratūros veiklą, į jos vykdomas funkcijas, todėl siūlau balsuoti prieš.
     PIRMININKAS. Ačiū. Motyvas už - ponas V. Kamblevičius, ir pabaigsime motyvus.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Žinote, mielieji kolegos, kuo toliau, tuo darosi įdomiau - taip vieni kitus jūs čia skalbiate. Tai gal reikėtų apskritai šitą pokalbį dar pratęsti pusei valandos ir mes išsiaiškinsime, ko čia visi prisidirbę. Tada nereikės tos komisijos ir viskas bus aišku.
    Mielieji kolegos, vis tiek, jeigu rimtai, reikia pritarti šitam nutarimui, nes, matyt, palengvins ir bus daugiau skaidrumo. Aš manau, reikia balsuoti už.
     PIRMININKAS. Ką gi, gerbiamieji, išsakėme motyvus. Skelbiu balsavimą. Balsuojame. Priėmimo stadija. Priminsiu, balsuojame (priėmimo stadija) dėl Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos prokuratūros 2012 metų veiklos ataskaitos" 2 straipsnio papildymo".

    Šio nutarimo priėmimas

    Balsavo 80 Seimo narių: už - 57, prieš - 13, susilaikė 10. Taigi nutarimas yra priimtas. (Gongas)
    Po balsavimo ponas B. Bradauskas - repliką po balsavimo.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų nebuvau nusprendęs, kaip balsuosiu, bet išgirdęs R. Juknevičienės ir J. Razmos pasisakymus supratau, kad liaudies patarlė "Vagie, kepurė dega!" tikrai čia galioja. Prisidirbę iki ausų, matyt, kažkas ir dabar stengiasi įvairiais būdais sušvelninti savo kaltes. O J. Razma, matyt, dabar iš visų keturių kampų palaiko prokuratūrą, nes dėl jo irgi gresia ateiti čia prokurorui ir paprašyti panaikinti jo neliečiamybę už šmeižtus, kuriuos yra paskleidęs.
    R. Juknevičienei noriu pasakyti, kad taip ir neatsakė, už ką ji agitavo būdama komjaunimo agitacinės grupės pirmininke tarybiniais metais pagal Pasvalio ligoninės darbuotojų pranešimus: ar už tarybų valdžią, ar už nepriklausomą Lietuvą. Kai ji atsakys į šiuos klausimus, tada tegul kaltina mūsų kolegą Artūrą, kuriam... Na, viršūnė jau, kad jis negali parduoti savo turto, kad ji reikalauja pasakyti, už kiek jis pardavė savo turtą. Mes gi nereikalaujame jos šeimos, visų giminių ryšių su Maskva, kur pranešinėja mums kiekvieną kartą žmonės, vagonų, kiek davė kokį kyšį ir t. t. Mes šito nereikalaujame. Nereikia reikalauti už savo nuosavą parduotą turtą. Taip mes prikeliausime, aš nežinau, iki ko. Tikrai reikia kai kam tikrintis sveikatą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Aš siūlau baigti replikas. Gerbiamajam ponui Nagliui suteiksiu po kito klausimo, nes liko tik balsavimas, gerai? Po kito klausimo.
    Dabar siūlau balsuoti. Liko balsuoti dėl 2-12 klausimo, kadangi priėmimas, ir tada jums suteiksiu žodį, gerai? Gerai.

16.28 val.
    Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-453(2) (priėmimo tęsinys)

    Dabar, gerbiamieji, Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo priėmimas. Skelbiu balsavimą. Tada ponui Nagliui suteiksiu žodį.

    Šio įstatymo priėmimas

    Ačiū. Balsavo 75: už - 71, prieš nėra, susilaikė 4. Įstatymo projektas priimtas. (Gongas)
    Gerbiamasis N. Puteikis - per šoninį mikrofoną. Prašau.
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Prašau įskaityti mano balsą prieš dėl prieš tai buvusio klausimo. Kolegos mane užkalbino. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Supratome.
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Prieš tai buvusio klausimo. Aną.
     PIRMININKAS. Prieš aną, taip? ... Supratome. Gerai. Ačiū.

16.30 val.
    Teismų įstatymo 47 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-823(2) (svarstymas)

    Taigi, gerbiamieji Seimo nariai, judame toliau. Kitas darbotvarkės klausimas. Grįžtame, 2-2... 2-4 bus turbūt, taip? Taip. Darbotvarkės 2-4 klausimas. Tai būtų pranešėjas ponas S. Šedbaras. Nr. XIIP-823 - Teismų įstatymo 47 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pateikimas. Atsiprašau, ne pateikimas, čia jau svarstymas. Taigi jūs, pone Stasy, pristatote Teisės ir teisėtvarkos komiteto poziciją. Prašau.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, projektas yra parengtas Specialiųjų tyrimų tarnybos iniciatyva dėl galimybės... dėl palengvinimo specialiųjų tarnybų pareigūnams atlikti kriminalinės žvalgybos veiksmus, t. y. sekti teisėjus. Komitetas darė klausymus, išklausė visų suinteresuotų šalių nuomonę. Ir gruodžio 11 d. komiteto posėdyje bendru sutarimu už pritarta komiteto patobulintam įstatymo projektui.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ir kito komiteto, Nacionalinio saugumo ir gynybos, pirmininkas ponas A. Paulauskas. Prašau.
     A. PAULAUSKAS (DPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas apsvarstė Teismų įstatymo 47 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą ir pasiūlė savo variantą, kuriam bendru sutarimu pritarė.
     PIRMININKAS. Ačiū. Pagrindinis komitetas jūsų pasiūlymams pritarė iš dalies. Ar, pone Artūrai, tinka šitas variantas?
     A. PAULAUSKAS (DPF). Gerbiamasis pirmininke, mes šiek tiek kitaip rekonstravome šitą įstatymo straipsnį, ir Teisės ir teisėtvarkos komitetas sutiko, bet nevisiškai, su mūsų pasiūlytu projektu.
     PIRMININKAS. Tai dabar mes turėsime apsispręsti, pone Artūrai. Balsuosime už jūsų visą, taip? Arba turėtumėte sutarti, nes...
     A. PAULAUSKAS (DPF). Aš nežinau, sako, reikia. (Balsai salėje) Tai gal tada iš tikrųjų mes... iš esmės pritarė mūsų projektui, tai, aš manau, balsuoti nereikia.
     PIRMININKAS. Nereikia. Reikia... Tas iš dalies tenkina jus. Gerai, tai tada mes galime be balsavimo apsieiti. Tai, ką gi, gerbiamieji, diskusijoje dalyvauti norinčių nėra, motyvų išsakyti nėra. Tai gal bendru sutarimu po svarstymo?.. (Balsai salėje) Pritariame bendru sutarimu po svarstymo šitam klausimui. Ačiū.

16.33 val.
    Teismų įstatymo 10, 86, 113 ir 122 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-899(2) (svarstymas)

    Judame toliau. 2-5 klausimas. Tai būtų irgi pagrindinio komiteto išvada. Ponas S. Šedbaras. Aš tiktai paminėsiu - Teismų įstatymo 10, 86, 113 ir 122 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Prašau, pone Stasy.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tai yra valstybės vadovės siūlymas į vieną iš svarbių teismų savivaldos institucijų - Garbės teismą - įsileisti visuomenės atstovus. Komitetas darė klausymus taip pat ir šiek tiek kitaip suformulavo šitą įstatymo projektą, numatė galimybę, kaip tie visuomenės atstovai atsiranda, kokie subjektai juos siūlo, ir gruodžio 11 d., apsvarstęs komitete, iš esmės suderinęs su visais suinteresuotais subjektais, kurie tame procese gali dalyvauti, pritarė patobulintam įstatymo projektui.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ir dabar Žmogaus teisių komiteto nuomonė. Supažindins ponia R. Šalaševičiūtė.
     R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Žmogaus teisių komitetas, apsvarstęs projektą, bendru sutarimu iš esmės pritarė teikiamam projektui. Tačiau buvo pasiūlyta vėl bendru sutarimu pagrindiniam komitetui jį tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas ir numatyti vėlesnę įstatymo įsigaliojimo datą. Mano duomenimis, tai ir buvo padaryta, todėl siūlau pritarti projektui.
     PIRMININKAS. Ačiū. Taigi pasiūlymų nėra. Komitetai pritarė. Diskusijoje norinčių dalyvauti nėra, motyvų išsakyti irgi norinčių nėra. Tai bendru sutarimu po svarstymo galime pritarti? Pritariame po svarstymo. 2-5 klausimas yra baigtas.

16.35 val.
    Teismų įstatymo 691 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-651 (svarstymas)

    Kitas darbotvarkės klausimas, irgi svarstymas, irgi paprašysiu pagrindinio komiteto nuomonę pristatyti S. Šedbaro. Teismų įstatymo 691 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Prašau, pone Stasy.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Tai yra kolegos A. Mitrulevičiaus pasiūlymas papildyti teisėjų atrankos kriterijus statistiniais duomenimis apie teisėjo darbą. Iš tiesų ir dėl šito projekto komitete buvo surengti klausymai, komitetas įsigilino į šitą pasiūlymą ir mano, jog siūlymas yra perteklinis todėl, kad vartojama sąvoka tame pačiame straipsnyje, dėl kurio kolega siūlo papildymą, "Darbo teisėjų kokybė" apima, ir visada yra analizuojami ir statistiniai duomenys, ir ne tik jie. Tokiu atveju, jeigu būtų įtraukiamas toks pasiūlymas, tada reikėtų vardinti ir kitus kriterijus: bylų nagrinėjimo terminus ir t. t., ir t. t. Be to, šitie duomenys daugiau yra teisėjų vertinimo, t. y. kitos komisijos darbo dalykas, o ne šitos, dėl kurios kolega siūlė. Todėl komitetas nutarė grąžinti iniciatoriui projektą patobulinti, ir galbūt galima galvoti apie kito straipsnio papildymą, patikslinimą, jeigu toks būtų noras. Taigi komitetas bendru sutarimu už nutarė grąžinti projektą iniciatoriui patobulinti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Taigi kadangi pasiūlymas grąžinti iniciatoriams tobulinti, pasisakyti ir motyvus išsakyti norinčių nėra, tai bendru sutarimu gal galima pritarti komiteto nuomonei grąžinti iniciatoriams tobulinti? Ačiū. Prieštaravimo nėra, pritarta komiteto nuomonei.

16.37 val.
    Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo 2, 5, 6, 13, 18, 22, 31, 34 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-441(2) (svarstymas)

    Kitas darbotvarkės 2-7 klausimas. Irgi svarstymas. Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto poziciją išsakys ponas E. Šablinskas. O klausimas bus Ginklų ir šaudmenų kontrolės... (Balsai salėje) Tai aš lėčiau turėčiau skaityti, taip? (Balsai salėje) Pabandysiu kiek galima lėčiau. Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo 2, 5, 6, 13, 18, 22, 31, 34 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-441. Pagrindinio komiteto, Nacionalinio saugumo ir gynybos, poziciją pristato ponas E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui pirmininkui. Gerbiamieji kolegos, pristatau Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto, pagrindinio komiteto, išvadą dėl Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo 2, 18, 23, 27 ir 46 straipsnių pakeitimo įstatymo priedo papildymo įstatymo projekto. Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas apsvarstė šį projektą, nusprendė pritarti iniciatorių pateiktam ir komiteto patobulintam įstatymo projektui. Aš čia iš viso noriu nusakyti, nes manau, kad visiems taptų iš karto aišku. Komitetas iš esmės pritarė Seimo nario P. Žeimio pasiūlymams dėl senovinių ginklų, o Seimo narių grupės pasiūlymui dėl nepriekaištingos reputacijos nepritarė. Detaliau apie šiuos pasiūlymus bus galima diskutuoti aptariant juos atskirai. Be to...
     PIRMININKAS. Tai mes...
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Aš iškart aiškinu, po to į konkretumą... Atsižvelgdamas į tai, kad Lietuvos Respublikos Seimas liepos 2 d. priėmė dalį įstatymo straipsnių, kurie buvo reikalingi dėl Europos Sąjungos reikalavimų... teisės aktų nuostatų, komitetas iš karto įstatymą remontuodamas, taisydamas pasiūlė išbraukti projekto straipsnius, kurie jau yra priimti, t. y. 1, 3, 4, 5 ir 6. Atsižvelgiant į tai, kad praktiškai sudėtingiau užtikrinti pneumatinių ginklų, nurodytų įstatymo 5 straipsnio 5 punkte, turėtojų priklausymą sporto klubams ar medžiotojams, komitetas pasiūlė leisti šiuos ginklus įsigyti ir savigynai atitinkamai pakeičiant įstatymo 13 straipsnio 4 dalį.
    Balsavimo rezultatai komitete: 6 - už, prieš - 1.
     PIRMININKAS. Ačiū už bendrą pristatymą. Dabar pastraipsniui pagal kiekvieną pasiūlymą. Prašau. Be abejo, ten, kur yra pasiūlymų. Pirmasis būtų pono P. Žeimio pasiūlymas, jam komiteto nuomonė būtų pritarti iš dalies.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Pritarė ir net šiek tiek patobulino.
     PIRMININKAS. Ir patobulino. Ponas P. Žeimys. Jūsų pozicija.
     P. ŽEIMYS (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, mane tenkina Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pritarimas iš dalies mano pasiūlymams.
     PIRMININKAS. Tinka, taip?
     P. ŽEIMYS (TS-LKDF). Taip.
     PIRMININKAS. Balsuoti nereikia. Prieštaravimų dėl komiteto pozicijos nėra.
    Judame toliau. Kitas būtų kelių Seimo narių - pono K. Daukšio, ponios M. Petrauskienės ir t. t. Taip?
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Taip.
     PIRMININKAS. Ar tada turite?
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Seimo komitetas šiam pasiūlymui nepritarė štai dėl kokių priežasčių. Pritarus šiam pasiūlymui, asmenys, įtariami kaltinimais, nuteisti už labai pavojingus nusikaltimus, pavyzdžiui, valstybės perversmą, padėjimą kitai valstybei veikti prieš Lietuvos Respubliką, šnipinėjimą, antikonstitucinių grupių ar organizacijų kūrimą, veiklą, vagystę, kontrabandą, dalyvavimą nusikalstamo susivienijimo veikloje, galėtų įsigyti ir turėti ginklus.
    Nepriekaištingos reputacijos sąvoka yra labai jautrus klausimas. Ją sušvelninti galima labai lengvai, o pamačius neigiamas sušvelninimo pasekmes sugriežtinimas yra itin problemiškas ir sunkus. Seimo narių pasiūlymui griežtai nepritarė visos atsakingos jėgos ir teisės institucijos, ypač policija ir prokuratūra. Tokia pataisa pakenktų viešajam saugumui.
    Komitete atidžiai daugiau kaip pusę metų vyko ir klausymai, ir aptarimai. Komitete buvo nagrinėti įvairūs galimi kompromisai, tačiau surasti abiem pusėms tinkamo varianto nepavyko. Net pagal Baudžiamojo kodekso skyrius ar straipsnius išrašius visas nusikalstamas veikas, kad nepatektų ekonominiai nusikaltimai, reguliavimas būtų ydingas todėl, kad, pavyzdžiui, ir PVM grobstymu gali užsiimti tiek paprastas verslininkas, kaip asmuo, kuriam galbūt ir galima leisti turėti ginklą, kol vyksta nagrinėjimas, tyrimas, taip pat tai gali būti ir tarptautinė organizuota grupė. Kitaip tariant, tarptautinė mafija, kuriai leisti teisėtai turėti ginklus būtų absurdiška.
    Manytina, kad ateityje įvertinus tai, kad policija naudojasi savo diskrecija atimti leidimus tiems asmenims, dėl kurių keliamos grėsmės gaunama atitinkamų duomenų, bus galima diskutuoti ir dėl platesnio nepriekaištingos reputacijos sąvokos sušvelninimo. Tai yra 8 straipsnis.
    Pabaigai galima priminti, kad čia kalbama ne tik apie galimybę turėti ginklus medžioklei, bet ir apie visus ginklus, įskaitant pistoletus savigynai. Todėl komitetas nepritarė ir paliko žodį "tyčia", kuris susiaurina atėmimo galimybes.
     PIRMININKAS. Ačiū. Pasiūlymo iniciatoriai, kiek suprantu, nesutinka su komiteto nuomone. Taigi prašau pristatyti. Ponas K. Daukšys.
     K. DAUKŠYS (DPF). Iš tikrųjų ačiū kolegai už tokį emocingą pristatymą, bet aš tikrai nesutinku su tuo, kas buvo pasakyta. Įstatymo pataisa skirta ne policijos pareigūnams, ne prokuratūrai ar kokiai nors tarptautinei mafijai, bet klausimas yra apie tai, kad žmogus, kuris yra įtariamas kokiu nors ekonominiu nusikaltimu ir tos bylos paprastai trunka 4, 5 ar 6 metus, negali turėti net medžioklinio ginklo, nors jis būtų medžiotojas ir t. t. Po to jis būna išteisinamas ir visa kita. Mes ir siūlėme, kad už smurtinius nusikaltimus - taip, atimamas, nes tai yra žmogus, linkęs naudoti smurtą, jis gali naudotis ginklu. Už ekonominius nusikaltimus, atleiskite, papildoma bausmė visai su nieku nesusijusi. Kaip mes žinome, labai dažnai tie kaltinimai paskui subliūkšta, o žmogus būna neteisėtai nuteistas iš anksto. Manyčiau, kad komitetas per daug formaliai pažiūrėjo į visą šitą reikalą.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Pasakyčiau, niekaip negalėjo formaliai. Suprantat, į įstatymą negalima įdėti...
     PIRMININKAS. Palaukite! Palaukit, gerbiamieji! Dabar pristatė poziciją. Jūs, kaip komitetas, pristatėte savo nuomonę. Taigi dabar mes galime sakyti tik motyvus dėl to pasiūlymo. Ar kas nors nori?.. Nenori išsakyti motyvų. Taigi dabar turėtume balsuoti. Kas už, balsuos už pono K. Daukšio, M. Petrauskienės ir kitų Seimo narių pasiūlymą, kas prieš arba susilaiko, palaiko komiteto nuomonę nepritarti. Tvarka. Balsuojame! Kas už, balsuoja už kelių Seimo narių pasiūlymą, kas prieš ar susilaikė, bus už Žmogaus teisių komiteto poziciją. Balsuojame dėl pasiūlymo.
    Gerbiamieji, balsavo 61 iš 63 užsiregistravusių: 36 - už, prieš - 4, susilaikė 21. Taigi jūsų pasiūlymui po svarstymo pritarta.
    Kaip toliau?
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). (...) 4 straipsnį. Svarstymo pertraukos, nes viskas griūna. (Balsai salėje) Kaip? (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Minutėlę, minutėlę! Ramiai, ramiai! Tuoj mes išgirsime, kaip skamba parašytas raštas, ir žiūrėsime toliau. Taigi Statuto 154 straipsnio 3 punktas: "Jeigu įstatymo projekto svarstymo Seime metu buvo priimtos pataisos, kurios panaikino įstatymo principus ir sandarą lemiančius straipsnius, taip pat atskirus skirsnius ar skyrius, pranešėjas iki svarstymo Seimo posėdyje pabaigos gali pasiūlyti atidėti projektą taisyti. Jeigu Seimas šį pasiūlymą priima, procedūra kartojama nuo įstatymo projekto svarstymo pagrindiniame komitete."
    Gerbiamieji, pranešėjas komiteto vardu pasiūlė padaryti pertrauką ir grįžti į pagrindinį komitetą svarstyti iš naujo. Taip? Prieštaravimų nėra? Sutarėme. Ačiū. Dėl šio klausimo viskas.
    Judame toliau. Vadinasi, pagrindinis komitetas dar kartą nagrinės nuo svarstymo procedūros pradžios.

16.48 val.
    Seimo rezoliucijos "Dėl Rail Baltica" projekto įgyvendinimo" projektas Nr. XIIP-1128 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas būtų 2-16 dėl rezoliucijos. Taip. Pono R. Žemaitaičio nėra. Kas pristatys? Kas gali pristatyti rezoliuciją? Ponas K. Daukšys pristatys 47 Seimo narių Seimo rezoliuciją "Dėl "Rail Baltica" projekto įgyvendinimo". Prašau. Pateikimas.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Visi turite pasiūlymus, aš gal tiktai perskaitysiu. Siūlo Lietuvos Respublikos Vyriausybei tolesniam sprendimų, susijusių su "Rail Baltica" projekto įgyvendinimu, priėmimui, pirma: atlikti "Rail Baltica" trasos atkarpos per Lietuvą ekonominį įvertinimą esant trasos alternatyvoms: a) Varšuva-Kaunas-Ryga-Talinas su atšaka į Vilnių ir b) Varšuva-Vilnius-Ryga-Talinas tiesiogiai per Vilnių.
    Antra. Įvertinti "Rail Baltica" projekto finansavimo lėšų poreikį ir lėšų šaltinius, taip pat realias galimybes projekto finansavimui gauti Europos Sąjungos fondų paramą 85 % intensyvumu, taip pat Lietuvos Respublikos valstybės finansinius įsipareigojimus "Rail Baltica" projektui įgyvendinti ir geležinkeliui eksploatuoti.
    Trečia. Siekti, kad Lenkijos teritorijoje "Via Baltica" geležinkelio linija būtų plėtojama užtikrinant analogiškus geležinkelio parametrus kaip ir visos trasos Baltijos šalyse.
    Ketvirta. Gauti Lietuvos Respublikos Seimo pritarimą dėl konkrečios "Via Baltica" trasos ir šio projekto finansavimo.
    Toks mūsų nutarimas.
     PIRMININKAS. Aišku. Ačiū. Jūs pristatėte rezoliucijos projektą. (Balsai salėje) Minutėlę! Kadangi čia rezoliucija, jūs atsakote į klausimus. Nori jūsų paklausti nemažai Seimo narių. Pirmasis - ponas A. Skardžius. Prašau.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis Kęstuti, norėčiau paklausti jūsų. Tos rezoliucijos atsiradimo priežastys. Ar ne tai lėmė, kad praėjusioje kadencijoje valdantieji nesugebėjo suformuluoti aiškios užduoties "Aecom" ir estams, kurie rengė šią studiją, ir "Sweco" studijai, kad būtų išanalizuoti ir pateikti aiškūs ekonominiai pagrindimai jungties tarp Lenkijos ir Lietuvos, jungiant Varšuvą su Vilniumi, ir kad vėžė eitų per Vilnių, o ne kur nors pro Kauną tenkinant galimai mūsų kaimynių Latvijos ir Estijos interesus? Ačiū.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis kolega. Iš tikrųjų manau, kad praeitoje kadencijoje dar tas antrasis "Rail Baltica" projektas buvo gana toli ir dėl to, ko gero, iš tikrųjų tuometinė Vyriausybė nepagalvojo, kaip tai turėtų būti. Bet šiandien mes esame valdžioje, mes matome, kad tas projektas tampa aktualus, todėl reikėtų visų mūsų pastangų įsitikinti, ar mes čia turime per Vilnių važiuoti, ar važiuoti tiesiai į Rygą. Toks būtų mano atsakymas.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas P. Auštrevičius. Prašau, pone Petrai.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Kolegos, nežinojimas neatleidžia nuo atsakomybės. Kelti tuščius klausimus, daryti kokius nors apibendrinimus ir formuluoti visiškai neteisingas hipotezes - atsiminkite, kad jūsų kalbos įrašomos ir vėliau spausdinami Seimo posėdžių protokolai tampa tam tikru paminklu arba žioplumui, arba tam tikram žinojimui. Kolegos, nesileiskime į tuščius svarstymus.
    Mielas Kęstuti, aš noriu paklausti, o kokį jūs asmeniškai variantą remtumėte, jeigu jūs būtumėte tas asmuo? Nes teikti tokius du klausimus apskritai yra gerai, mes turime teisę formuluoti klausimus, bet vienaip ar kitaip turi būti tam tikros preferencijos arba pirmumas. Noriu jūsų asmeniškai kaip žmogaus, atsakingo ir išmanančio ekonomiką...
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū už gerą klausimą. Iš tikrųjų aš, kaip ekonomistas, kaip specialistas, galėčiau pasakyti savo nuomonę po to, kai mes turėtume kokį nors apsvarstytą variantą ir padarytus tyrimus, ar geriau per Vilnių, ar geriau tiesiogiai. Bet iš pirmo žvilgsnio Vilnius, ypač turint omenyje keleivinę vėžę, susisiekimas Vilnius-Varšuva, galų gale Minskas ir kiti, jau dabar plika akimi matoma, kad tai keleivine prasme būtų daug naudingesnė ašis.
    Antras dalykas. Reikia pasakyti, kad galbūt ir tam tikrais logistikos klausimais reikėtų panagrinėti tuos dalykus, kadangi ne paslaptis, man svarbiau mūsų valstybės interesai šiuo atveju, nei būtų koks nors bendras visas kitas reikalas.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas K. Kuzminskas.
     K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, iš tikrųjų mes praeitoje kadencijoje buvome Ekonomikos komitete ir kažkodėl negimė toks... net mintis neatėjo teikti atitinkamą rezoliuciją ar kokį nutarimo projektą. Kodėl dabar jūs teikiate šią rezoliuciją? Ar tai nėra Lietuvos kompromitavimas, kad vėl latviai, estai, lenkai pasakytų - nežinia ko ta Lietuva nori. Jau pylimai Kaune statomi, iš gyventojų superkami žemės kraštai. Jau pilamas pylimas, Palemone statomas atitinkamas terminalas prekėms priimti ir visa kita, o čia rengiama rezoliucija keisti visa tai. Kas apmokės visus tuos nuostolius už tą sukeltą ažiotažą, kur faktiškai investuotojai galbūt nusisuks, sustos visa ši eiga? Ačiū.
     K. DAUKŠYS (DPF). Gerbiamasis kolega, iš tikrųjų mes kalbame apie du skirtingus projektus. Jūs kalbate apie "Rail Baltica 1" projektą, kuris yra, kaip ir numatyta, tiesiamas nuo Lenkijos iki Kauno, ir niekas to projekto nejudina. Mes kalbame apie "Rail Baltica 2". Tai yra didelio greičio geležinkelis. Šiuo atveju mes turime iš tikrųjų visas teises ir galimybes pagalvoti, kaip jis geriau turi eiti.
    Aš manau, kad yra pats laikas, čia antras projektas. Jeigu atsimenate, mes praeitoje kadencijoje svarstėme tą pirmą, ir aš sutinku su jumis, ten nieko nereikia keisti, kas dabar ten yra. Bet dėl šito kaip valstybė turime apsvarstyti, kaip mūsų valstybei būtų naudingiausia tą projektą vesti. Ne kokiai nors kitai valstybei, bet mūsų, mes turime atsiminti, kad tai yra mūsų nacionaliniai interesai.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas P. Gylys.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš pratęsčiau kolegos K. Kuzminsko klausimą, nes man susidarė toks įspūdis (aš dalyvavau svarstyme), kad nėra tinkamai strategiškai atstovaujami nacionaliniai interesai. Aš turiu du variantus.
    Gal sustokime prie "Rail Baltica 1", jeigu mūsų broliai nesutinka atsižvelgti į mūsų nacionalinius interesus. Mano manymu, per Vilnių einanti trasa būtų brangesnė, taip? Tačiau jos atsiperkamumas, kaip ponas A. Skardžius sakė - šiame regione yra sukuriama apie 40 % BVP ir keleivių srautai yra didesni, būtų didesnis. Bet aš žinau, kad estai, latviai truputį priešinasi tam. Tai reikia labai aiškiai pasakyti, kad yra ne tik kaštai, bet yra ir nauda, kuri bendra visiems būtų didesnė.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, čia jūsų klausimas ar pasisakymas?
     K. DAUKŠYS (DPF). Kadangi man...
     P. GYLYS (DKF). Ar tai tiesa?
     K. DAUKŠYS (DPF). Kadangi man ką tik P. Auštrevičius sakė, kad statome paminklus šnekėdami, tai aš norėčiau ne visai tiesiai atsakyti. Aš noriu pasakyti taip: jūs teisus, kad tokio geležinkelio tiesimas per Vilniaus miestą, regioną, ekonomiškai, ko gero, būtų naudingesnis, bet reikia padaryti tyrimus. O tai, kad jis būtų brangesnis, ne visai tiesa, kadangi, jeigu mes tiesime per Kauną atšaką į Vilnių, ko gero, dar klausimas, kas bus brangiau. Šiuo atveju iš tikrųjų...
    Bet aš, kaip rimtas žmogus, kaip ekonomistas, labai norėčiau, kad abu variantus apsvarstytų mokslininkai, projektuotojai ir galų gale pasakytų: tokios kliūtys, kiti dalykai, kad mes galėtume pasakyti: taip, mums kainuos, pavyzdžiui, kiek nors milijonų brangiau, bet dėl to mes turėsime tą ir tą, arba mums kainuos pigiau, bet dėl to prarasime kitus dalykus. Tai būtų labai svarbu mums priimant sprendimus.
     PIRMININKAS. Ačiū. Paskutinioji klausia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis Kęstuti, paskutinę... kur jūs paaiškinote, tai aš supratau, o šiaip žmonės čia nesupranta. A. Skardžius paleidžia tokią antį, kad nežino, kas yra Kaunas, per kažkokį Kauną. Tai aš jam noriu priminti, kad Kaunas yra buvusi laikinoji sostinė ir visa infrastruktūra yra padaryta. Dabar pagal šią rezoliuciją išeina, ar aš teisingai supratau, kad į Kauną eis tik krovininis, o per Vilnių turėtų eiti visas keleivinis transportas? Taip ar ne?
     K. DAUKŠYS (DPF). Ne visai taip, bet panašiai. Pirmas variantas, "Rail Baltica 1", kuris jau yra Europos Sąjungos palaimintas, kuriam skirtas finansavimas ir kiti dalykai, kaip ėjo, taip ir eina į Kauną su dviem terminalais ir didžiuliu intermodaliniu terminalu Kaune. Kitas variantas, greituminis geležinkelis, iš esmės dar neaišku, ar jis bus keleivinis, ar bus ir krovininio kažkoks važiavimas. Mes prašome atlikti studiją, mes dar nesakome, kad eis per Vilnių. Galbūt liks ir per Kauną.
    Iš tikrųjų sutinku, kad Kaunas yra labai svarbus Lietuvai miestas vien dėl to, kad buvo laikinoji sostinė, ir "Žalgiris" ten yra, ir daug lietuviškai gerai nusiteikusių žmonių, ir garsių Seimo narių iš Kauno yra. Iš tikrųjų labai garsus ir ne kažkoks, pripažįstu. (Balsai salėje) Bet Alytus irgi geras miestas.
     PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Jūs atsakėte į visus klausimus. Dabar mes po pateikimo pereiname prie svarstymo stadijos. Dabar pasisakymai. Pirmas kalbės J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, dėl tokių projektų kaip "Rail Baltica 2", man atrodo, mes turėtume daug intensyviau ir nuodugniau diskutuoti. Galima stebėtis, kad tik dabar Seimo salėje iš esmės ta diskusija vykdoma ir dar tokiu laiku, kai niekas čia mūsų nefiksuoja ir negirdi. O šiaip juk kalbame apie patį didžiausią Lietuvos infrastruktūros projektą. Galbūt net apskritai didžiausią investicinį projektą, nes kai galų gale mes suskaičiuosime mūsų indėlį, tai paaiškės, kad jis, ko gero, bus didesnis negu į atominę elektrinę. O ten, kaip žinome, ir atskirą įstatymą priėmėme, ir net referendumus rengėme, ir kiek tik diskutuojame. O čia kažkaip labai lengvai. Atrodytų, koks čia skirtumas, ar 3 mlrd., ar 5 mlrd., ar 6 mlrd. įdedame į tą projektą, ir viskas.
    Pirmas dalykas, aišku, niekas nediskutuoja ir nekelia klausimo dėl geopolitinės to projekto svarbos. Bet man atrodo, kad būtent tas momentas taip visus kažkaip užblokavo ir mes per mažai svarstėme, kaip suvokiame tą geopolitinę svarbą ir projekto būtinumą Lietuvai vis dėlto turėti kuo daugiau ekonominės naudos, o gal, tiksliau, kuo mažiau nuostolių. Gresia, kad to projekto rezultatas gali būti ir nuostolingas, kai viską suskaičiuosime. Todėl aš manau, kad rezoliucija yra labai laiku, ji skatina Vyriausybę paskaičiuoti dar neįvertintas svarbias alternatyvas, būtent vėžės galimybę per Vilnių. Ir nepakanka tik nagrinėti nuo Kauno atšaką į Vilnių. Man atrodo, kažkaip labai lengvai buvo priimtas tas teiginys, kad, žinote, čia nuo sienos link Alytaus, link Vilniaus per svarbias aplinkosaugines teritorijas, tai čia sudėtinga, gal net nenagrinėkime. Tai tegu panagrinėja, jeigu pasirodys, kad iš tikrųjų yra dideli sudėtingumai dėl ekologinio aspekto, žinosime, kad taip yra, ir nieko čia nepadarysi. Bet šiandien tokių įrodymų nėra, "Aecom" studija šitos trasos, deja, nenagrinėja.
    Taip pat rezoliucija, manau, visiškai logiškai paragina mūsų Vyriausybę aktyviau kalbėtis su Lenkija tuo klausimu dėl "Rail Baltica 2". Nes ką reiškia, jeigu mes čia su latviais ir estais pasidarome tą greitąją trasą, kur greitis 240 km/h, jeigu Lenkija nieko nedaro, ir ten lieka greitis 60 km/h ar dar mažesnis atskirose atkarpose. Tai kas tai per greitoji trasa Šeštokai-Talinas? Kas čia važiuos tokia trasa?
    Iš tikrųjų yra daug klausimų, turime žinoti, kaip tos vėžės atsiradimas atsilieps mūsų šiandien egzistuojantiems pervežimų srautams, kaip konteineriniai kroviniai keliaus, kaip pasikeis uosto apkrovimas, kaip pasikeis geležinkelių apkrovimas neeuropinės vėžės kitomis kryptimis? Viską turime skaičiuoti, aš manau, kad žinotume, į kur einame, kad pasirinktume tą variantą, kuris mums duotų kuo didesnį pliusą. Aišku, situacija laiko požiūriu yra sudėtinga, nes yra įsipareigojimai ir greitai kurti jau bendrą įmonę, greitai teikti paraišką europiniam finansavimui. Taip viskas sudėliota, kad tikrai yra ceitnotas.
    Dabar aš palinkėčiau Vyriausybei tomis aplinkybėmis rasti kuo greitesnius sprendimus ir atlikti reikiamus veiksmus, kad mes kuo geriau žinotume situaciją. Dėl to paties teorinio Lietuvos finansinio indėlio šiandien tikrai yra dar daug neaiškumų. Pasakoma, kad "Aecom" studija numatė, kad apie 66 % gali būti tinkamų europiniam finansavimui tų bendrų išlaidų. Pradiniame etape maksimalus europinio finansavimo gylis 85 %. O toliau gal tik 40 %? Tai tada Lietuvai tikrai nemažas indėlis lieka ir, kaip minėjau, viską turime gerai įvertinti ir suskaičiuoti. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas P. Urbšys.
     P. URBŠYS (MSNG). Prieš balsuojant, aš norėčiau vis dėlto atkreipti Seimo narių dėmesį, kad šita europinė trasa tai nėra vien tik Baltijos valstybių svarbos reikalas, nes būtent Europos Sąjunga žiūri į šitą atšaką kaip svarbią visai Europai. Visų pirma net kalbama ne vien tik apie Šiaurės, Rytų ir Vakarų Europos sujungimą, bet būtent Azijos ir Europos, nes labai rimtai vertinama tai, kad per Arkties jūrą būtų galima į Suomiją gabenti krovinius, kurie per šitą atšaką patektų į Europą.
    Dabar, vertinant tą situaciją, kokia yra derinant su kitomis valstybėmis, dalyvaujančiomis "Rail Baltica", tai iš tikrųjų yra pasistūmėta labai toli. Paskutinis svarstymas, kuris vyko čia, Seime, inicijuotas Užsienio reikalų komiteto, tai tas, kas domėjosi, atkreipė dėmesį, kad Estija, Latvija ir Lietuva labai toli yra pažengusios šiuo projektu. Man atrodo, jeigu dabar būtų priimtas skubotas sprendimas, jis gali, sakykime, sustabdyti visą projektą. Aš noriu atkreipti dėmesį, kad būtent Europos Parlamente, kur gruodžio 4 d. buvo svarstomas tas klausimas, dalyvaujant ir pačiam M. Schulzui, buvo atkreiptas dėmesys, kad projektų dėl infrastruktūros yra tikrai nemažai ir konkurencija dėl tų projektų vyksta labai didelė. Jeigu tie svarstymai užsitęs pas mus, tai gali atsitikti taip, kad galbūt mes ir turėsime kažkokį variantą, bet jau neturėsime finansų iš Europos Sąjungos. Aš kviesčiau, balsuojant už šitą rezoliuciją, įvertinti visais aspektais. Nežinau, toks siūlymas yra, ar tai yra labai gerai aptarta su Užsienio reikalų komitetu, nes čia nėra vien tik atskirų Seimo narių nuomonė, ir su pačia Vyriausybe, nes gali būti taip, kad tos rezoliucijos pasekmės gali sustabdyti patį procesą. Aš nesu prieš pačią rezoliuciją, aš esu prieš patį principą tos skubos tvarkos.
     PIRMININKAS. Ačiū. Mes apsvarstėme šį rezoliucijos klausimą. Dabar pereiname prie priėmimo stadijos. Pagal priėmimo stadiją mums reikėtų išklausyti norinčius kalbėti dėl motyvų. Yra tik motyvai už, atsirado ir motyvų prieš. Motyvai už - ponas A. Skardžius.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Išties galbūt turėčiau atsiprašyti gerbiamosios V. M. Čigriejienės, kad Kaunas išties yra svarbus ekonominis centras, ir kultūrinis, ir buvusi laikinoji sostinė. Tačiau visose studijose, kurias rengia "Aecom" ir "Sweco", Kaunas buvo nagrinėtas, ir dabartinė vėžė "Rail Baltica 1" yra nuo Lenkijos sienos link Kauno. Čia jau įvykęs faktas. "Rail Baltica 2" - tai visai kitos paskirties projektas, jungiantis visas dabartines sostines, tai Berlynas, Varšuva, Vilnius, Ryga, Talinas ir t. t. Tai išties, ką ir sakė gerbiamasis J. Razma, turi atitikti ekonominį mūsų valstybės interesą, būti ekonomiškai naudingiausias variantas. Todėl, prieš pradėdami naudoti tiek Lietuvos pinigus, tiek Europos Sąjungos lėšas, mes turime įsitikinti, ar tai bus pats optimaliausias sprendimas. Kadangi, kaip buvo minėta, Vilniuje sukuriama apie 44 % BVP, statomi nauji terminalai kroviniams Paneriuose, taip pat ir keleivių srautai būtent ta kryptimi, kad galbūt ateityje ir Maskva, Minskas, Vilnius, Varšuva, Berlynas - čia pagrindiniai krovinių ir keleivių srautai, ir mes negalime ignoruoti savo valstybės interesų dėl kad ir labai gerbiamų mūsų kaimynų latvių ir estų. Todėl aš siūlau išreikšti šią nuomonę, kuriai pritarė Ekonomikos komitetas, o Vyriausybė, aš manau, priims išmintingą sprendimą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Motyvas prieš - ponas P. Auštrevičius.
     P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Mielieji kolegos, aš gerbiu geležinkeliečius ir manau, kad geležinkelis, kaip transporto priemonė, apskritai kaip alternatyva yra labai svarbi, ypač žvelgiant į tai, kad ji apskritai darniam vystymuisi turi ypač didelę reikšmę: mažesnė tarša, geresnis pravažiuojamumas, mažesnis triukšmingumas ir panašiai. Bet, kolegos, pritardamas iš esmės, aš noriu tik priminti, kad Europos reikalų komitetas 2008-2012 m. laikotarpiu skyrė labai svarbų vaidmenį būtent "Rail Balticos" projekto priežiūrai. Parlamentinė kontrolė padėjo iš esmės ir Vyriausybei susitvarkyti su tuo uždaviniu ir galų gale "Rail Baltica 1" projektas jau yra įgyvendinamas.
    Mielieji kolegos, jūs atkreipkite dėmesį į patį rezoliucijos tekstą. Jis, sakyčiau, turi didelių alogiškumų, ir nesuprantu, kas ką siūlo daryti. Žiūrėkite. Čia siūlomi Vyriausybei trys darbai. Tuo tarpu kreipiamasi į Vyriausybę ir kartu sakoma (ketvirtas): "gauti Lietuvos Respublikos Seimo pritarimą dėl konkrečios "Rail Baltica" trasos ir šio projekto finansavimo". Aš čia nesuprantu. Mes patys į save šia rezoliucija kreipiamės, ar ką?
    Kolegos, man atrodo, kad tekstui trūksta kokybės. Kažkaip sumaišyta čia pirmas su antru, antras su trečiu. Aš tikiu, kad reikia postūmio, bet šiuo veiksmu nesukurkime nereikalingos įtampos ir abejonių mūsų partnerių pusei - ar mes apsisprendę esame, ar neapsisprendę, ar iš tikrųjų mes norime to projekto, ar ne. Visi norime, bet kartais nereikalingas veiksmas ir pasakytas žodis sukelia nereikalingų abejonių. Kolegos, P. Urbšys labai teisingai pasakė: "bent jau ne skuba". Tai būtų, matyt, ko reikėtų šiandien, ir pataisyti patį tekstą. Aš labai prisidėčiau ir siūlyčiau nepriimti tokio, koks yra dabar.
     PIRMININKAS. Ačiū. Dabar motyvai prieš - ponia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Žinote, buvo toks šūkis, kai P. Auštrevičius ėjo į Prezidentus: "Už Petrą! Už Petrą!" Tai ir aš norėčiau visiems Seimo nariams pasakyti, kad mes balsuotume prieš ir už Petrą. Nes nereikalinga įtampa, mes sudarome įtampą. Žemės yra nusavintos, darbai yra dirbami. Aš nieko prieš Vilnių neturiu. Tai tegul padaro tą apylanką, jeigu galima, jeigu finansinės galimybės leidžia, Europos Sąjungos pinigus gausime. Bet jau Kauno tai prašau tikrai neaplenkti. Kaunas visada įrodo, ir rinkimuose visada įrodo viską, ir kad jis yra teisus. Ir Prezidento rinkimuose Kaunas lemia. Tai ir šioje atkarpoje Kaunas lems. Ką jūs manote? Todėl kviečiu balsuoti už Petrą, kitaip sakant, prieš.
     PIRMININKAS. Ponas E. Šablinskas. Motyvai už.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui posėdžio pirmininkui. Trumpai galima pasakyti, mes nesuplakime dviejų dalykų į vieną vietą. Kaunas ir liks Kaunu, ir turės tą vėžę. Bet čia kalbama visai apie kitką. Galbūt rezoliucija šiuo atveju kai kam atrodo nekokybiška, bet būtina ją iškelti kuo aukščiau ir svarstyti. Todėl pasisakau už tai, kad priimtume šiandien tą rezoliuciją, po to galėtume ir plačiau su visuomene aptarti, padaryti pataisas. Dėkui.
     PIRMININKAS. Ačiū. Motyvai prieš - ponas R. Kupčinskas.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Kaip ir kolegė Vida, aš irgi sakyčiau, vis dėlto labai reiktų įsiklausyti į P. Auštrevičiaus dalykinius pasiūlymus. Ko gero, nebūtina šiandien priimti. Juo labiau kad vis dėlto tai yra daug kainuojantys projektai, nepaprastai svarbūs. Priimant tokią rezoliuciją turėtų būti išreikšta nuomonė ir tų savivaldybių, kurias ši rezoliucija paliečia.
    Ir dar vienas dalykas. Jeigu svarstome tokius stambius, visai valstybei aktualius projektus, rezoliuciją, tai yra kreipimąsi, aktualu, kad kuo daugiau komitetų šitą dalyką pasvarstytų. Deja, mes dabar priimame. Aš suprantu iniciatorių norą kuo skubiau priimti, bet vis dėlto būtų labai tikslinga, kad ir įvertinant, kad mūsų Seimo svarbą lemia tokie dalykai, kad kuo daugiau komitetų pasvarstytų, tarp jų galėtų ir Biudžeto ir finansų komitetas, ir Vyriausybės išvada galėtų būti atitinkama. Manau, kad reikia labai rimtai šiuos dalykus spręsti.
    O dėl Kauno, aš manau, Kaunas yra centre, yra svarbus miestas valstybės gyvenime, taigi čia irgi norėčiau palaikyti savo kolegas dėl Kauno miesto svarbos valstybės gyvenime. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. Už - J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Aš taip pat pabrėždamas Kauno svarbą vis dėlto galvoju, kad ir kauniečiai gali matyti visą Lietuvą, ne tik Kauną, į kurį jau viena europinė vėžė tikrai atkeliauja. Palemone galingas viešasis logistikos centras, Kaunas plėtojasi, pramonė jau į tai žiūri ir viską planuoja. Bet ar kauniečiai tokie egoistai, kad pasakytų: nieko mes nenorime žinoti, antra vėžė tik į Kauną, o Vilniui - špygą. Aš sutikčiau, kad Vilniui gali būti špyga, jeigu pažiūrėsime, kad ekonomiškai tai yra brangiau. Bet reikia vis tiek žiūrėti visus variantus.
    Pagaliau čia yra rezoliucija. Jeigu mes priiminėtume įstatymą, kuris įpareigotų jau tiesiškai Vyriausybę... Čia nėra rezoliucija, kuri ką nors stabdytų, kad sakytų Vyriausybei, sustokit, ko nors nedarykit! Čia yra tik prašymas įvertinti ir apskaičiuoti, kaip atrodo ekonomiškai, jeigu teoriškai ta vėžė eitų per Vilnių. Yra prašoma, kad energingiau pasikalbėtų su Lenkijos Vyriausybe, kad kas nors būtų daroma ir Lenkijoje. Argi to nereikia?
    Ir tas paskutinis punktas, kad reikalingas Seimo pritarimas dėl finansavimo, jis savaime yra aiškus, nes kalbama apie milijardines sumas. Vyriausybė viena tokių įsipareigojimų negali priimti. O kaip prisiims finansinius įsipareigojimus be konkretaus projekto, be konkrečios trasos? Ketvirtas punktas yra beveik trivialus ir be jo savaime taip būtų, bet keista, kad kažkas jį bando kritikuoti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Paskutinį, ketvirtą kartą bus sakomi motyvai prieš. Ponas V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Mes visi diskutuojame ir negalime sakyti, kad vieni labai teisūs, kiti, kurie kritikuoja, yra neteisūs. Mielieji kolegos, jūs patys pasakėte, kad niekas dabar nežino, ar šiam projektui reikės 3, ar 5 mlrd.
    Antras dalykas, žinant mūsų tokį silpną, varganą biudžetą nereikia tais pinigais taškytis. Ir trečias dalykas, vis dėlto reikia daugiau dėmesio kreipti į Kauną, ir investicijos turi pagyvėti. Žiūrėkite, kas darosi, Kaunas darosi provincija. Mielieji kolegos, užbaikime tas ambicijas, reikia šitą rezoliuciją dar patikslinti. Ji tokia dar ne visai tvirtai sudėliota. Aš balsuosiu prieš.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausant, man atrodo, girdėti Kaunas ir visa kita Lietuva. Dabar motyvai už - K. Daukšys.
     K. DAUKŠYS (DPF). Aš iš tikrųjų galvoju, kad Kaunas yra Lietuvos centrinis miestas, ir niekaip negaliu sutikti, kad provincija. Bet jeigu tie, kurie Kauną užjaučia, sako, provincija, tai aš tada negaliu prieštarauti.
    Dabar padalinsiu savo kalbą į tris dalis. Pirmiausia šia rezoliucija mes nenustatome, kur eis vėžė. Mes tik prašome Vyriausybės, kad ji padarytų papildomą tyrimą ir išsiaiškintų ekonominius variantus - per Vilnių ar per Kauną tiesiai į Rygą ar į Taliną. Pirmas dalykas.
    Antras dalykas. Nenorėčiau, kad Kauno reikalas... Aš suprantu, kaip visiems gražu pašnekėti, kaip jūs už Kauną. Bet nenorėčiau, kad Kauno reikalas taptų geru Rygos ir Talino parėmimu vietoj Lietuvos parėmimo. Šitą dalyką irgi kartais pagalvokite, nes jūs esate Lietuvos Respublikos Seimo nariai. Mes turime galvoti dėl visos Lietuvos, o ne dėl vieno miesto, nors ir labai gerbiu.
    Ir trečias dalykas, ką mes turime pasakyti, ką Petrui pasakysiu. Šiame projekte, Petrai, šioje rezoliucijoje parašyta taip, jeigu Vyriausybė nuspręs ar vieną, ar kitą dalyką daryti, turės ateiti į Seimą, prašyti leidimo statyti. Nes tai yra toks didelis infrastruktūrinis projektas, kuris, ko gero, bus didesnis negu atominė elektrinė, dėl kurios irgi buvo atėję į Seimą prašyti. Tai mes dėl to ir sakome iš karto, kad taip, nors ir kokį pasirinksite - per Kauną, per Vilnių, per Klaipėdą, - koks skirtumas, vis tiek Seimas turės tuos pinigus leisti naudoti, nes tai yra dideli pinigai, kurie visų Lietuvos žmonių bus sudėti. Štai ir viskas.
    Todėl siūlau balsuoti už šią rezoliuciją, ji nieko tikrai nepagadins. O padėti išsiaiškinti mums visiems gali.
     PIRMININKAS. Ačiū. Baigėme išsakyti motyvus, telieka dabar balsuoti. Taigi priminsiu, kad mes dabar balsuosime, kad priimtume rezoliuciją be pataisų. Skelbiu balsavimą. Kas už, tas už, kas turi kitą nuomonę, spręskite kitaip. Vyksta balsavimas dėl Seimo rezoliucijos "Dėl "Rail Baltica" projekto įgyvendinimo". Šį projektą teikė 47 Seimo nariai.

    Šios rezoliucijos priėmimas

    Užsiregistravo 64 Seimo nariai, balsavo 63: už - 43, prieš - 6, susilaikė 14. Taigi balsų už užtenka ir rezoliucija yra priimta. (Gongas)
    Toliau posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pavaduotojas ponas K. Komskis. Labai ačiū už dėmesį.

17.21 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas Nr. XIIP-1335 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

     PIRMININKAS (K. KOMSKIS, TTF). 2-17a klausimas - Nr. XIIP-1335. Pranešėjas - R. Ačas. Pateikimas, svarstymas ir priėmimas.
     R. AČAS (MSNG). Labas vakaras, gerbiamieji kolegos. Norėčiau prašyti Seimo rudens sesijos darbų programą papildyti Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektu Nr. XIIP-1334.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, ar galime pritarti po pateikimo?
    Svarstymo stadija. Nieko nėra. Ar galime pritarti? (Balsai salėje)
    Ir priėmimas. Prašom balsuoti pastraipsniui.
    1 straipsniui galime pritarti? Pritarta. 2 straipsniui galime pritarti? Pritarta. Balsuojame dėl nutarimo.

	Šio nutarimo priėmimas

    Balsavo 55 Seimo nariai: už - 51, susilaikė 4. Seimo nutarimas "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" priimtas. (Gongas)
    Siūlau jį sujungti su prieš tai apsvarstytu panašiu sprendimu.

17.23 val.
    Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1334 (pateikimas)

    Kolegos, pereiname prie kito klausimo - projekto Nr. XIIP-1334. Pranešėjas - R. Ačas. Prašom. Pateikimo stadija.
     R. AČAS (MSNG). Gerbiamieji kolegos, gruodžio 11 d. užregistravau šį įstatymo projektą. Mano kolega ponas R. Šimašius po dienos, 12 d., užregistravo panašų projektą. Tai, ką mes abu matome, manau, matome ne tik mes, bet turbūt ir daugelis bendraujančių su savo rinkėjais šią problemą žino. Galbūt su kolega matome skirtingus sprendimo būdus. Aš manau, kad jeigu šiandien mano įstatymo projektui po pateikimo bus pritarta, rytoj komitete šis klausimas bus diskutuojamas, ir mes tikrai rasime patį geriausią būdą. Žinoma, kiek skirtingai mes matome šią problemą, bet kad ši problema šiandien yra, turbūt niekas nepaneigs.
    Mes turbūt daugiau kaip 25 metus laisvai prekiavome dujiniais ginklais ir, norėdama labai greitai įvesti tvarką, ir policija, ir mes patys susidūrėme su tam tikra problema, kad policija nespėja aptarnauti žmonių.
    Kai kurie mano kolegos bando pasakyti, kad, kaip visada, šį ar kitą klausimą visi sprendžia paskutinę dieną. Deja, taip nėra. Taip gali pasakyti tik tie, kurie neįsigilinę į šį klausimą. Vienas dalykas, sakyčiau, per labai trumpą laiką mes norime ištaisyti tą klaidą, kurią darėme 25 metus. Tai viena priežastis. Kita priežastis yra labai svarbi. Kai rajonuose dėl lėšų trūkumo ne mes, bet policija panaikino ginklų registravimą, dabar dėl menkiausios problemos reikia važiuoti į apskrities centrus. Pavyzdžiui aš, kaip raseiniškis, galiu pasakyti, kad mes dabar turime važiuoti į Šiaulius ir šio klausimo dabar neįmanoma sutvarkyti per vieną dieną. Kaip pavyzdį galiu pasakyti, kad jeigu važiuoji iš Ariogalos į Šiaulius, yra 120 km, ir žmogus turi važiuoti keletą kartų.
    Mes visi tikrai ne paskutinę dieną susirūpinome šiuo klausimu. Aš tai patyriau ir savo kailiu. Atrodo, labai paprastas klausimas - nuvažiavau susitvarkyti dėl dviejų ginklų, nors turiu kitus leidimus rimtesniems ginklams, bet mane aptarnavo 1 valandą 10 minučių. Atrodo, labai paprastas klausimas. Mano kolega, jeigu leis pasakyti, D. Ulickas užsiregistravo prieš 3 savaites internetu, o jo eilė ateis tik gruodžio 30 d.
    Šiandien mes dėl padarytų keleto stiprių reformų priverčiame žmones stovėti eilėse, keikti valdžią. Daugelis arba išmeta ginklus į tam tikras vietas - į vandenį, upes, arba jie po sausio 1 d. taps pažeidėjais, kuriems bus iškeltos baudžiamosios bylos.
    Aš nebuvau iki pietų, kai buvo svarstomas alternatyvus projektas, bet, kaip man kolegos pasakojo, truputį ne viskas taip buvo pasakyta. Tai, kad internetu, kaip kai kurie mano, galima užsiregistruoti, jeigu bus priimtas gerbiamojo R. Šimašiaus įstatymas, ir galės atvažiuoti sausio ar vasario mėnesį tvarkytis, deja, taip nėra. Dujiniai pistoletai, kurie yra pagaminti ir įsigyti daugiau kaip prieš 10, 12, 15 ar daugiau metų, neturi identifikavimo numerio. Juos reikia fiziškai pristatyti į policiją, ji apžiūri, užpildo tam tikrus dokumentus, tada pateikia ginklą, turi dar kartą važiuoti išgraviruoti šį ginklą, tada vėl važiuoti dar kartą. Mes tikrai kai kuriuos žmones taip vaikome, kad jie tuos ginklus arba grąžina policijai... Aš pats Šiauliuose mačiau prikrautas dvi didžiausias dėžes, atneša ir grąžina ginklą. O kur dar medicininės pažymos, visi kiti dalykai? Mes neturime tiek laiko, kad galėtume gaišti savaitę šiam reikalui sutvarkyti.
    Manau, terminą reikia tikrai pratęsti pusei metų, kad toliau nekiltų tokių problemų, kad žmonės netaptų potencialiais nusikaltėliais, kad jiems nebūtų iškeltos baudžiamosios bylos, arba kad tie ginklai nebūtų neatsakingai išmesti ir neatsidurtų tam tikrose rankose.
    Trumpai turbūt tiek. Jeigu yra klausimų, mielai atsakysiu.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti 5 Seimo nariai. Klausia Z. Žvikienė.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų sveikinu jūsų pateiktą projektą. Gerbiamasis kolega, ar jūs nemanote, kad gal ne terminą reikėtų pratęsti, o apskritai inicijuoti panaikinti šią nuostatą? Neteko girdėti, kad dėl tų dujinių pistoletų registravimo arba neregistravimo... kad apskritai su jais kas nors būtų padaryta. Jūs teisingai sakote, kad daugelis vaikų yra nupirkę tuos ginklus savo seniems tėveliams kaimuose. Atsirado didžiulė bėda, bet baimių ar pavojų kaip ir nėra užfiksuota. Ar nemanote, kad reikia inicijuoti apskritai panaikinti? Kaip buvo dabar, taip buvo.
     R. AČAS (MSNG). Ačiū, kolege, už gerą klausimą. Man irgi prieš teikiant šią įstatymo pataisą tokios mintys buvo kilusios. Tačiau dirbu Nacionalinio saugumo ir gynybos komitete, konsultavausi su mūsų komiteto teisininkais ir jie man išaiškino (jeigu mane suklaidino, tai aš ir jus suklaidinsiu), kad yra europinė direktyva ir mes turime ja vadovautis.
     PIRMININKAS. Klausia P. Narkevičius.
     P. NARKEVIČIUS (DPF). Dėkui, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš tiesiog norėjau paklausti gerbiamojo pranešėjo: ar yra kokia nors statistika (štai labai geras klausimas buvo kolegės ponios Zitos), kuria jūs pasirėmėte teikdamas šio įstatymo projekto pakeitimą dėl tų galimų nusižengimų naudojant dujinius pistoletus? Ar tiesiog, kaip jūs sakėte, tai yra tik europinė direktyva ir jūs manote, kad norint ją įgyvendinti reikia pratęsti laiką?
    Antras klausimas būtų labai trumpas. Ar manote, kad pusė metų bus tas laikas, o gal metų reikėtų? Ačiū.
     R. AČAS (MSNG). Pasakysiu taip, kad tikrai daug bendravau ir su Policijos komisariato specialistais. Visiškai neseniai, prieš teikdamas šitą įstatymo pataisą, lankiausi Ginklų fonde, kalbėjausi su vadovais. Pasirodo, yra viena pavojinga pistoletų markė, ji labai lengvai perdirbama į kovinį ginklą. Tačiau, kaip man sakė Ginklų fonde, šios markės ginklo įvežimas yra uždraustas jau kelerius metus, bet tokių ginklų yra, jie cirkuliuoja. Kiek faktiškai yra ginklų, niekas negali atsakyti. Tik Policijos komisariato darbuotojai stebisi ir sako, kad mes tikrai negalvojome, kad tiek daug tų ginklų yra. Tikrai negalvojome. Bet vėl pasako labai aiškiai, kad nėra ko stebėtis, kai tiek daug metų mes prekiavome. Lietuvai tapus nepriklausoma, ta apskaita iš viso buvo labai prasta, net nėra aišku, kiek jų įvežta į Lietuvą, ir susidūrėme tikrai su labai rimta problema.
     PIRMININKAS. Klausia P. Čimbaras.
     P. ČIMBARAS (DPF). Ačiū. Iš dalies jau mano klausimą uždavė. Ko gero, visi prisipažins, kad pati policija nesitikėjo, kiek mes turim vadinamųjų dujinių pistoletų. Dabar tas terminas pusė metų, pamatysite, neišspręs problemos. Jūs po pusės metų vėl ateisite ir prašysite dar pratęsti, nes iš tikrųjų ginklų yra labai daug. Gal reikėtų iš karto pratęsti metams ir ta problema būtų išspręsta, nereikėtų nei policijai verstis per galvą, nei žmonėms verstis per galvą. Kaip jūs manote?
     R. AČAS (MSNG). Mes komitete kalbėjome apie tai. Kodėl mes dabar teikiame, tiksliau, aš kodėl dabar teikiu? Tą buvo galima padaryti prieš du mėnesius, prieš tris mėnesius, jau ta problema buvo. Aš sąmoningai įregistravau šitą įstatymo pataisą ir kalbėjau su Seimo Pirmininke, kaip tik pas ją buvau specialiai nuėjęs, kad ji teiktų skubą dėl šio klausimo. Jeigu mes būtume tą problemą sprendę prieš mėnesį, prieš pusantro, vėl būtų nusiraminimas, o dabar realiai mums yra galimybė šitą įstatymą priimti - štai šiandien pateikimas, rytoj komitetas apsvarstytų, ir mes ketvirtadienį galėtume, jeigu būtų pritaikyta skuba, jį priimti. Išmetus šventes, liktų savaitė. Savaitė. Ir to nusiraminimo jau... Žinoma, didžioji masė, tikėkimės, kad perėjo, bet žmonės žinos, kad tai yra paskutinis terminas.
    Dabar tai, ką įregistravo kolega, kad užsiregistruoji, paskui galima klaidžioti su tuo ginklu ir su ta pažyma, žinote, užsiregistravau, paskui paskutinę dieną ateiti... Aš manau, kad policija vėl turės pravesti aiškinamąjį darbą žmonėms. Ir čia, jeigu mes patys deklaruosime ir policija deklaruos, kad tai yra paskutinis terminas, aš manau, kad pusė metų yra pakankamas terminas. Nors kai mes komitete ir su teisininkais diskutavome, buvo sakoma, kad užtektų trijų mėnesių.
     PIRMININKAS. Klausia V. V. Margevičienė.
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, iš tikrųjų pusė metų yra mažai. Jūs ką tik pats paminėjote, kad trūksta policijos pareigūnų, trūksta gydytojų. Tai kas iš to, kad dabar visi žinos - liko savaitė, liko savaitė, vis bėgs, ar liko mėnuo. Mūsų Valstybės valdymo ir savivaldybių komitete gerbiamasis vidaus reikalų ministras pristatė, kad stygius yra 5 tūkst. policijos pareigūnų - laisvi etatai, neturime darbuotojų! Tai ką išspręs mūsų toks skubotas ir griežtas termino nustatymas? Tik sukels nervinę įtampą, ir visi bėgios, kaip jūs sakote, su tais ginklais. Pareigūnų trūksta, gydytojų trūksta, tai galbūt darykime rimtai, nes per mėnesį nepriims tų naujų pareigūnų dirbti ir žmonėms vis tiek reikės važinėti.
    Be to, reikia dar kalbėti... Aš manau, kad jūs tikrai labai rimtai ir daug padirbėjote, ir tai labai rimtas klausimas. Nėra, kaip jūs sakėte, registro. Galbūt ir tą problemą reikia spręsti? Jeigu jau imamės spręsti tokį rimtą klausimą, tai spręskime jį labai rimtai. Ar jums taip neatrodo?
     R. AČAS (MSNG). Gerbiamoji kolege, jūs palietėte terminų problemą, tai yra rimta problema. Bet aš bandžiau išspręsti tą vidurį, kad ir avis būtų sveika, ir vilkas sotus. Su mūsų komiteto pirmininku A. Paulausku ta tema taip pat mes ilgai diskutavome. Jo pasakymas buvo labai aiškus, kad reikia kreiptis į policijos vadovus, kad duotų pastiprinimą, kad duotų daugiau pareigūnų. Lankantis Šiauliuose ir kalbantis su VPK viršininku ponu E. Lapinsku ir su kitais specialistais, jie labai aiškiai įvardino šitą problemą. Jie pasakė, kad seniai dirbame tokiu ritmu, kad darbo laikas yra pratęstas dvi valandas. Ir tai nereiškia, sako, kad mes tas dvi valandas... per dieną mums tiek popierių susikaupia, kad tas dvi valandas vien dokumentus tvarkom.
    Toliau. Papildomų pajėgų mes negalime pridėti, nes kompiuterių skaičius yra ribotas. Šitie pareigūnai, kurie dirba su ginklais, yra apmokyti, turi tam tikrus kodus, priėjimą ir visa kita. Čia ne tai, kad paėmei kokį nors patrulį, pastatei, ir jis tuos ginklus įregistravo, apžiūrėjo. Čia turi būti specialistai. Aš visiškai pritarčiau, kad metams, rytoj komitetas svarstys. Jeigu bus toks pasiūlymas, aš rytoj tikrai išsakysiu komitete. Jeigu bus bendras sutarimas, aš tikrai esu už tai. Jeigu būčiau pasakęs, kad metai (aš bijojau, kad bus mūsų kolegų pasipriešinimas), tada visai nebus išspręstas tas klausimas, aš išgirdau, kad galbūt trys mėnesiai, ir komiteto buvo tokia nuomonė, tai bandžiau siūlyti pusę metų. Bet aš rytoj pasakysiu tą, ką jūs pasakėte, kad salėje buvo tokių nuomonių, ir pasvarstykime, kolegos, ar nereikėtų iš karto metams pratęsti.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūs atsakėte į visus klausimus.
     R. AČAS (MSNG). Ačiū.
     PIRMININKAS. Motyvai dėl viso už ir prieš. Prieš - R. Šimašius.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, turiu prisipažinti, kad truputėlį pagudravau spausdamas prieš, nes už nebūtumėte, ko gero, davę žodžio.
    Turiu pasakyti, kad užsirašiau kalbėti dėl vienintelio dalyko. Gerbiamasis Remigijus yra neteisus sakydamas, kad pagal mano dėl to paties įstatymo pakeistą nuostatą būtų nebegalima apskritai užsiregistruoti. Visa tai priklauso nuo policijos. Todėl noriu pažymėti vienintelį dalyką - ar bus pusė metų, ar metai, visą laiką bus nespėjusių. Klausimas iš principo: kokia procedūra, jeigu žmogus nespėjo, policija nesugebėjo ir netgi jeigu kas nors pramiegos ir sausio 2 d. atsibus, kad oi, neužregistravau savo ginklo, ką jam dabar daryti? Tai man norėtųsi, kad policija gautų labai aiškų signalą, kad yra rimti nusikaltimai ir tokie pažeidimai, kur reikia padėti žmonėms tiesiog susigaudyti. Šiaip iš tikrųjų balsuosiu už projektą. Labai atsiprašau, jeigu suklaidinau kolegas. Ačiū.
     PIRMININKAS. Kadangi visi už, tai Petras gal atsisakys? Ačiū už supratimą. Kolegos, galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Balsuojame. Kas pritariate pateiktam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 51 Seimo narys: 49 už, 2 susilaikė. Pateiktam projektui yra pritarta. Pagrindiniu ir vieninteliu komitetu yra siūlomas Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas. Ar dėl vedimo tvarkos? Prašau, Petrai.
     P. NARKEVIČIUS (DPF). Aš tiesiog repliką, jeigu galima. Kadangi ne vieną kartą nuskambėjo frazė, kad pratęstume terminą iki metų, aš prašyčiau iniciatorių nepraleisti to klausimo, nes tas klausimas yra gana svarbus. Ačiū.
     PIRMININKAS. Kiek aš suprantu, ne tik iniciatoriai gali registruoti, bet ir visi Seimo nariai. Prašom. R. Ačas. Ir baigiame.
     R. AČAS (MSNG). Visų pirma, kolegos, dėkoju už supratimą, ir aš pirmininko prašau ar į protokolą įrašyti, ar turime balsuoti, kad būtų taikoma skuba.
     PIRMININKAS. Čia frakcijos vardu prašoma? Frakcijos vardu. Ar galime pritarti, kolegos? Tuo labiau kad analogiškam projektui jau buvo pritarta. Galime. Ačiū. Ir, kolegos, tada baigiame. Data yra siūloma gruodžio 19 d. Ar galime sutarti, kolegos, dėl komiteto ir dėl datos? Ačiū. Yra pritarta.

17.41 val.
    Sodininkų bendrijų įstatymo 2, 6, 8, 11, 15, 16, 17, 18, 22, 24, 27 ir 28 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1298, Teritorijos administracinių vienetų ir jų ribų įstatymo 3 ir 9 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 72 ir 121 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-1299, Nekilnojamojo turto kadastro įstatymo 6, 10, 13 ir 17 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1300 (pateikimas)

    Kitas 2-22a, 2-22b ir 2-22c klausimas, tai yra įstatymų projektai Nr. XIIP-1298, Nr. XIIP-1299 ir Nr. XIIP-1300. Pranešėjas - A. Salamakinas. Pateikimas. Su lydimaisiais.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, nors įstatymas savo esme ir prasme yra labai sudėtingas ir reikalingas, bet pristatysiu labai trumpai, nenorėdamas rizikuoti, kad jūs labai daug klausite. Sodininkų bendrijų problemos tęsiasi jau daug metų. Turime tokį palikimą, kuris truputį gal ir keistokas, kas tai yra sodininkų bendrija. Tai yra dar anų laikų palikimas. Ir kas metai, kas kadencija mes vis bandome taisyti tą įstatymą ir spręsti problemas.
    Norėdamas kompleksiškai pažiūrėti į tą problemą, Aplinkos apsaugos komitetas šių metų gegužės mėnesį savo pavedimu įpareigojo Aplinkos ministeriją sudaryti darbo grupę iš visų tiek valstybinių, tiek savivaldybių, tiek visuomeninių organizacijų. Į darbo grupę buvo deleguota daug atstovų, jie spalio pabaigoje pateikė Aplinkos apsaugos komitetui savo projektą, taip pat du lydimuosius projektus, t. y. Sodininkų bendrijų įstatymą, Teritorijos administracinių vienetų ir jų ribų ir Nekilnojamojo turto kadastro įstatymą. Aplinkos apsaugos komitetas prašo pritarti po pateikimo, kad tarpsesijiniu laikotarpiu mes galėtume padirbėti prie to įstatymo. Išties yra nemažai Teisės departamento pastabų. Manau, gausime ir jūsų siūlymų, kad pavasario sesijoje tas jau pakoreguotas įstatymas atsirastų plenariniame posėdyje. Tai tiek.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Klausia R. Tamašunienė.
     R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamasis pranešėjau, iš tikrųjų problema yra labai aktuali, ir mes žinome, kokios problemos yra sodų bendrijose, kur gyvena nuolatiniai gyventojai. Aš noriu paklausti, kaip spręsti du pagrindinius klausimus, kurie, mano nuomone, yra labai sunkiai sprendžiami. Pirmiausia dėl kelių, kurie jau dabar turi būti perduoti savivaldybei. Aplinkos ministerijoje buvo sudaryta darbo grupė ir jie konstatavo, kad daugelis kelių neatitinka statinio požymio, nesuprojektuoti, nenutiesti, neatlikti matavimai, ir vien tik jiems sutvarkyti juridiškai reikia 50 mln. Lt.
    Antras dalykas, dėl chaotiško gyvenamųjų namų atsiradimo sodų bendrijose, kur pirminė žemės ir sklypų paskirtis buvo visai kitokia. Iš tikrųjų yra pristatyta tiek namų ir statinių, kurie neatitinka jokių dabartinių STR normų, vadinamojo statybos ir techninio reglamento. Ir vėlgi jie yra įteisinti ir žmonių nuosavybė yra neliečiama. Kaip viskas bus įgyvendinta, ir keliai sutvarkyti, kaip jūs gražiai parašėte, ir vandentiekiai, ir šiukšlės, ir kelio ženklai, ir šviesos? Ačiū.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, kolege, frakcijos seniūne, už esminius klausimus, kurie išties buvo ir darbo grupėje. Pirmiausia dėl kelių. Kaip matote, mes įstatymo įsigaliojimą keliame į 2015 m. sausio 1 d. Kodėl? Aš manau, kad ir Seimas vieną kartą ryšis, numatys biudžete lėšų, ir su tais keliais reikia vieną kartą padaryti tvarką. Praeitų kadencijų buvo toks sprendimas, kad savivaldybėms perduotume kelius, kad jie taisytų juos ir toliau kažką darytų. Nė vieno lito nebuvo investuota savivaldybių, nė viena savivaldybė į tą problemą neinvestavo nė vieno lito.
    Mes siūlome, kad jie būtų įteisinti kadastre, padarytos ribos, ir tas būtų daroma iš biudžeto lėšų, kad viską normaliai sutvarkytume. Ateityje bus galima gauti pinigų ir iš europinių struktūrinių lėšų ir juos sutvarkyti, kaip sakant, kad jie įgautų žmogišką veidą. Čia ir bus problema matavimai, visa kita.
    Antras dalykas, dėl tų gyvenamųjų namų. Vis dėlto reikia ryžtis ir priimti sprendimą, kad įteisintume tas vadinamąsias sodų bendrijas, tuos sklypus, 6 a, 8 a, ir registruotume kaip ir gyvenamojo namo teritoriją. Pats gyventojas kadastre turėtų atlikti tuos veiksmus, čia biudžeto lėšų nereikės, bet reikia leisti jiems įteisinti. Nes kai kuriose sodų bendrijose jau išties žmonės gyvena ne tik vasarą, bet ir žiemą. Tad ženkime ir čia žingsnį ir bandykime sutvarkyti kaip miesto gyvenamąjį kvartalą, ar kaip jį pavadinkime. Čia tikrai diskusijų objektas, ir manau, kad mes kartu rasime sprendimus, kaip tą padaryti. Bet reikia ryžtis daryti. Tokie tarpiniai sprendimai nieko neduoda.
     PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū gerbiamajam pirmininkui. Gerbiamasis pranešėjau, ar jūs čia juokais pasakėte, kad žadate nuo 2015 m. sutvarkyti ir kelius, viską pradėti, juk tų problemų 2014 m. tiek prisirašė Vyriausybė, ar mes suspėsime kažką padaryti, ar tikrai? Pirmiausia keliai. Nenuvalo niekas tų kelių, yra baisios duobės, laužomi automobiliai. Tragiška situacija, o jūs sakote, 2015 m. visas problemas išspręsite. Na, tikrai neišspręsite!
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Profesore, nesupratau, kur čia humoro forma?
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Na, aš taip manau, jūs taip atsakinėjote R. Tamašunienei, užtat ir paklausiau.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ne, tai aš labai rimtai atsakinėjau, kad norint tą atlikti, reikia biudžeto lėšų. Kaip žinote, šiuo metu biudžetas jau patvirtintas. Mes įsipareigojome viršplanines lėšas skirti žinote kur. Užtat įstatymas keliamas į 2015 m., kad kitų metų rudenį mes numatytume, jeigu įstatymas bus priimtas, būtų numatytas finansavimas ir tiems keliams, ir vandeniui įvesti, ir visiems kitiems dalykams, kurie susiję su gyvenimu, sakysim, ir fekalijos, ir visa kita. Dabar ten yra toks chaosas. Tam reikės tikrai ne vieno milijono, bet reikia ryžtis ir daryti. Vienas dalykas, jeigu tie sodai yra 50 km nuo miesto, kitas dalykas, kai jie jau atsiduria miesto teritorijoje. Tikrai čia ne humoro forma, bet lėšų reikės.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui, jūs atsakėte į klausimus. Motyvai dėl viso. Užsirašiusių už, prieš nėra. Gal galime, kolegos, bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Balsuojame. Kas pritariate pateiktam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Užsiregistravo 41 Seimo narys, už balsavo 40. Kolegos, po pateikimo yra pritarta projektams Nr. XIIP-1298, Nr. XIIP-1299 ir Nr. XIIP-1300. Pagrindiniu komitetu yra siūlomas Aplinkos apsaugos komitetas. Papildomi: Biudžeto ir finansų komitetas, Kaimo reikalų ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Dėl visų įstatymų projektų yra siūlomi tie patys komitetai. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje. Ar galima, kolegos, pritarti? (Balsai salėje) Galima. Pritarta.
    Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. gruodžio 17 d. vakarinį posėdį skelbiu baigtą. (Gongas) (Balsai salėje) Ką tik balsavote, ačiū, visi užsiregistravote. Vienas neužsiregistravo. Geros dienos, iki rytojaus.
