LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 107
STENOGRAMA

2013 m. gruodžio 3 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojas J. NARKEVIČIUS

     PIRMININKAS (J. NARKEVIČ, LLRAF). Laba diena, gerbiamieji Seimo nariai, su kuo dar neturėjau garbės pasisveikinti. Pradedame vakarinį Seimo posėdį. (Gongas)
    Gal pirmiausia registruojamės. Gerai?
    Užsiregistravo 67 Seimo nariai.
    Ponas B. Bradauskas - per šoninį mikroną. Gerai. Prašom, pone Broniau.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Aš noriu atgarsio iš rytinio posėdžio. Nepaisant to, kad mes čia stengiamės visomis keturiomis, priiminėdami rezoliucijas, Ukrainos Rada nepaleido Vyriausybės, žengia savo keliu, tvarkosi, kaip jiems reikia. Tai kaip dabar mes atrodome su savo rezoliucijom šiame kontekste?
     PIRMININKAS. Ačiū. Prašom, ponia V. Aleknaitė-Abramikienė - per šoninį mikrofoną.
     V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis Bradauskai, paskaitykite jūs tą rezoliuciją, ten nė užuominos nėra apie tai, kad kažkas kažką turi paleisti. Ten yra kaip tik kviečiama derybų būdu, taikiu būdu spręsti vidaus problemas. Tikrai, kaip galima kritikuoti tekstą, jo neskaičius?

15.03 val.
    Seimo Etikos ir procedūrų komisijos išvada dėl Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį Viktorą Uspaskichą patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę sudarymo" projekto Nr. XIIP-1227

     PIRMININKAS. Ačiū. Pasidalinome abipuse informacija. Skelbiu darbotvarkės 1 klausimą. Tai iš rytinio posėdžio darbotvarkės - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį Viktorą Uspaskichą patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę sudarymo" projektas Nr. XIIP-1264. Komisijos atstovas P. Gražulis. Nematau. Iš kitų komisijos narių niekas nekalbės? Ponas V. Stundys. Gal jūs?
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju už galimybę komisijos vardu pristatyti jos sprendimą. Tekstą jūs turite. Aš tik primenu, kad Seimo Pirmininkė kreipėsi į komisiją, prašydama paaiškinti kilusį ginčą tarp Seimo narių, iš kurių vieni teigė, kad Seimo nutarimo projekto Nr. XIIP-1227 svarstymo procedūra nėra baigta, kiti - kad svarstymo procedūra yra baigta ir turi būti iš naujo teikiamas Seimo nutarimo projektas. Tekste argumentai yra surašyti, komisija balsų dauguma: už - 8, prieš - 5, susilaikė 1, nusprendė, kad Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį Viktorą Uspaskichą patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę sudarymo" projekto Nr. XIIP-1227 svarstymo stadija yra baigta.
    Kartu penkių Seimo narių grupė reiškia atskirąją nuomonę, aš su ja supažindinsiu. Necituodamas mūsų pozicijos pradžios, tik argumentus. Konstatuotina, kad Seimo statuto 23 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad jeigu Seimas nusprendžia sudaryti tyrimo komisiją dėl sutikimo Seimo narį patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę, komisija sudaroma šio Statuto 71 straipsnyje nustatyta tvarka. Seimo statuto 71 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad, sudarant komisiją, pirmiausia nustatomas komisijos narių skaičius, po to nustatomos Seimo frakcijų proporcinio atstovavimo normos, taip pat terminas kandidatams į komisijos narius pasiūlyti. To straipsnio 5 dalyje taip pat įtvirtinta, kad Seimas balsuoja už visą taip suformuotą komisijos narių sąrašą. Jeigu jis nepatvirtinamas, procedūra yra kartojama. Vadinasi, Seimui 2013 m. lapkričio 19 d. vakariniame posėdyje nepatvirtinus komisijos sudėties, tarp prieštaraujančių nutarimo projektui buvo nurodyti argumentai dėl komisijos pirmininko kandidatūros, turi būti kartojama komisijos narių sąrašo patvirtinimo procedūra.
    Tokie argumentai buvo išdėstyti Seimo Etikos ir procedūrų komisijos šios dienos posėdyje. Nepaisant to, kad minėtose Seimo statuto normose aiškiai išdėstyta, kaip toliau turi vykti atitinkamos Seimo nutarimo svarstymo ir priėmimo procedūros, kitų Etikos ir procedūrų komisijos narių balsais buvo priimtas Seimo statutui prieštaraujantis sprendimas, kad Seimo nutarimo svarstymo procedūra yra baigta. Taigi tapo akivaizdu, kad Seimo Etikos ir procedūrų komisija negeba atlikti jai pavestų funkcijų prižiūrėti, kaip laikomasi Seimo statuto bei kitų teisės aktų, reglamentuojančių Seimo narių veiklą, taip pat Seimo Pirmininko, jo pavaduotojų, komitetų bei komisijų pirmininkų, kitų Seimo narių siūlymu ar savo iniciatyva nagrinėti šių teisės aktų bei etikos pažeidimus, svarstyti kilusius Seimo narių konfliktus. Parlamentinei daugumai ir jai prijaučiančioms frakcijoms priklausantys komisijos nariai, priimant sprendimus, jau ne pirmą kartą balsuoja, vadovaudamiesi ne Statuto normomis, o politiniais motyvais. Esant tokioms aplinkybėms, šį pareiškimą pasirašę komisijos nariai nemato galimybės toliau dalyvauti Seimo Etikos ir procedūrų komisijos darbe, kol liks tokia pati šios komisijos sudėtis, tai yra kol nebus peržiūrėta komisijos sudarymo tvarka, todėl nuo 2013 m. gruodžio 3 d. stabdo savo įgaliojimus Seimo Etikos ir procedūrų komisijoje. Pasirašo V. Stundys, V. Juozapaitis, S. Šedbaras, D. Teišerskytė ir P. Urbšys.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūs pristatėte Etikos ir procedūrų komisijos išvadą. Ponas A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš manau, kad čia susiklosto ekstraordinarinė padėtis, kai visi opozicijai atstovaujantys Etikos ir procedūrų komisijos nariai atsisako toliau dirbti tokioje komisijoje, kurioje galioja ne Seimo statutas ir etikos normos, o politinė daugumos valia. Man tenka apgailestauti, kad Seimo Pirmininkė čia, atrodo, šito pareiškimo, iš tikrųjų labai rimto ir atspindinčio, kokia yra susiklosčiusi padėtis visame Seime, negirdėjo, bet aš siūlau šiam klausimui skirti specialų laiką dar šios dienos posėdyje ir aptarti, kaip iš tikrųjų turi dirbti Seimas ir Seimo Etikos ir procedūrų komisija, kad Lietuvos Respublikos Seimas 23-iaisiais nepriklausomybės gyvavimo metais neliktų be tokio svarbaus instituto, kaip Etikos ir procedūrų komisija. Aš manau, kad turėtų būti gėda valdančiosios daugumos atstovams, kai jie etikos ir procedūrų klausimus paverčia savo partinės naudos reikalais.
     PIRMININKAS. Ačiū už pastabą. Ponas V. Gapšys. Prašom.
     V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamasis opozicijos lyderi, jūs nepamenate praeitos kadencijos. Kiek kartų jūs prieštaravote viskam? Seimo Etikos ir procedūrų komisijos irgi nevaikščiojo ir vis tiek jūs teigiate, kad jūsų tiesa. Ką jūsų tie nariai dabar išsigalvoja? Jie tą patį daro, kas buvo praeitą kadenciją. Nieko naujo jūs nesugalvojote. Yra Seimo statutas, kuriuo ir turi vadovautis. Jeigu Seimo statute iškyla abejonių, yra Etikos ir procedūrų komisija, kuri balsų dauguma priima sprendimą. Sprendimas yra priimtas, ateina į salę, dėl jo bus balsuojama.
     PIRMININKAS. Ačiū. Atsiprašau. Prašom. Ponas E. Masiulis. Prašom.
     E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Mielieji kolegos, mes ką tik prieš pietus čia, Seime, svarstėme rezoliuciją dėl Ukrainos. Dėl procesų, kokie vyksta Ukrainoje. Labai daug kalbėjome apie žodį "demokratija", labai daug Seimo Pirmininkė nuvažiavusi matė, kaip yra pažeidinėjamos mažumos teisės, ir čia po pietų aš matau tam tikrą mažąją Ukrainą Lietuvoje, mūsų parlamente.
    Mielieji kolegos, aš tikrai manau, kad yra ypač svarbus ir jautrus klausimas ir siūlyčiau pakilti nuo politinių ambicijų, nes Seimo Etikos ir procedūrų komisija neturi būti partinių santykių aiškinimosi vieta. Tai yra aukščiau pakylėta institucija negu frakcijų tarpusavio diskusijos. Man atrodo, kad reikia pademonstruoti gerą valią ir reikia rasti sprendimus, kurie leistų mums turėti objektyvią Etikos ir procedūrų komisiją. Dabar Seimo Audito komitetas priklauso valdančiajai daugumai, Etikos ir procedūrų komisija priklauso valdančiajai daugumai. Tai ką, mes turime šiaip etiką ir dar valdančiųjų etiką? Aš kviesčiau nedaryti tokių negerų precedentų, o jeigu ir kada nors buvo tokių precedentų, jų nekartoti.
     PIRMININKAS. Pone Andriau, jūs antrą kartą norėtumėte? Dėl vedimos tvarkos, ar dėl?..
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Dėl vedimo tvarkos. Gerbiamasis pirmininke, aš išklausiau Etikos ir procedūrų komisijos išvadas, kurios yra pakankamai keistos, ir visiškai suprantu, kodėl V. Stundys, būdamas komisijos pirmininku, ir nemažai kolegų, atstovaujantys opozicijai, traukiasi iš komisijos darbo, esant tokioms aplinkybėms. Bet bet kuriuo atveju noriu priminti, kad toks Etikos ir procedūrų komisijos daugumos narių sprendimas, bandant išgelbėti V. Uspaskichą toliau nuo komisijos sudarymo, nieko neišgelbėja. Nes čia Etikos ir procedūrų komisija išnagrinėjo Seimo nutarimo Nr. XIIP-1227 svarstymą, o šiandien svarstome nutarimą dėl tos pačios komisijos, kuris yra jau visiškai kitas ir jo registracijos numeris yra Nr. XIIP-1267. Aš siūlau Etikos ir procedūrų komisijos daugumos narių sąžinei pasilikti tą nutarimą, kurį jie priėmė tokia partine valia gelbėdami V. Uspaskichą, bet toliau tas nutarimas, priimtas Etikos ir procedūrų komisijoje, nieko neišgelbėjo V. Uspaskicho, nes mes svarstome kitą nutarimą ir aš siūlau tęsti to nutarimo tolesnį svarstymą.
     PIRMININKAS. Ponia D. Teišerskytė. Prašom.
     D. TEIŠERSKYTĖ (LSF). Šiaip jau siūlyčiau išmokti mano pavardę. Jau trylika metų dirbu Seime, galėjau net įgrįsti.
    Noriu pasakyti, kad tokios Etikos ir procedūrų komisijos, kokia yra šiandien, dar nebuvo. Aš trylika metų dirbu šioje komisijoje ir galiu tai atsakingai patvirtinti. Buvo labai geras precedentas, kai komisijos nariai buvo renkami, gavę 15 kolegų rekomendacijas. Tada nebuvo jokių partinių interesų, jokių partinių ginčų ir buvo griežtai laikomasi Seimo Statuto ir garbės kodekso. Šiandien yra apie tai pamiršta. Ir tai...
     PIRMININKAS. Labai atsiprašau. Dėkoju poniai D. Teišerskytei. Dabar ponas B. Bradauskas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Yra tokia lietuviška patarlė: "Juokiasi puodas, kad katilas juodas". Kieno gi balsais nebuvo sudaryta komisija? Gerbiamieji konservatoriai, jūs nesudarėte komisijos, nebalsavote, dabar gavote pylos nuo savo rinkėjų, persigalvojote ir norite procesą kartoti iš naujo. Šaukštai po pietų, traukinys nuvažiavęs. Jūs nebalsavote! Jeigu jūs būtumėte balsavę, komisija būtų buvusi sudaryta. O dabar viskas. Jeigu komisijos pirmininkas neužtikrina gero komisijos darbo, tai jis teisingai padarė, kad atsistatydino.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji. Prašom, P. Gylys.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Aš iš tikrųjų manau, kad to partinio balsavimo Etikos ir procedūrų komisijoje yra per daug. Bet jo yra per daug, man atrodo, iš visų pusių. Ir aš dažniausiai, priklauso nuo aplinkybių, užimu vieną ar kitą poziciją, kaip man atrodo, ką reikia apginti toje situacijoje. Šioje situacijoje aš apskritai nedalyvavau balsavime, nes manau, kad komisijos pirmininkas netinkamai organizavo šitą posėdį, padarė jį stresinį. Čia per keliasdešimt minučių, per 20 min. mes turime apsvarstyti šitą klausimą. Tai yra netvarka. Ir apskritai aš pastebėjau tokį principą, kad jeigu kita pusė turi kitokią nuomonę negu konservatoriai, tai ji visada neteisinga. Aš manau, kad socialdemokratai artėja, bet dar nepasiekė šito lygio. Visada jie yra teisūs. Čia yra moralinis diktatas, o, tiksliau, amoralus diktatas Seimui. Nereikia šito daryti.
     PIRMININKAS. P. Gražulis. Prašom.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš šiek tiek pavėlavau, kelias minutes, bet man atrodo, kas komisijos pirmininko ir komisijos narių atsistatydinimas tikrai neturi pagrindo. Mes būkime nuoseklūs. Priminiau ir komisijoje tai. Kada buvome su K. Uoka, šokome per tvorą, kada pirmas buvo gėjų paradas, istorinis, leidimą išdavė konservatorių buvęs Vilniaus meras V. Navickas. Tai buvo pirmas gėjų paradas mūsų valstybėje, mūsų Lietuvoje, Vilniuje. Ir prisimenate, atėjo prokuroras, pareikalavo, kad būtų sudaryta komisija. Komisija buvo sudaryta. Bet Seimas nebalsavo, apsisprendė nesudaryti komisijos ir taip klausimas baigėsi. Ir dabar jeigu konservatoriai, neaišku, dėl kokių priežasčių, susitarę su Darbo partija balsavo, kad nebūtų sudaryta komisija, tai, man atrodo, dabar reikia kitą komisiją sudaryti, aiškintis, ką pasiūlė Darbo partija konservatoriams, o gal konservatoriams skambino kas nors iš Maskvos ar iš kur ir nurodė, kad ši komisija nebūtų sudaryta. Dabar, matyt, Valentinas labai graužiasi dėl to ir nori išpirkti kaltę, bet tegul aiškinasi su rinkėjais. Mes, Seimas, atgal tikrai negalime grįžti prie šito klausimo.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ir klausia M. Zasčiurinskas. Prašom.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, aš pasakysiu tik labai trumpą tokį priminimą iš praeitos kadencijos. Praeitoje kadencijoje šeši komisijos nariai, protestuodami prieš atitinkamą Etikos ir procedūrų komisijos darbą, sustabdė savo veiklą šioje komisijoje ir nieko baisaus neatsitiko. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ką gi, pasidalinome nuomonėmis. Grįžtame prie mūsų darbotvarkės.
    Mums buvo pristatyta Seimo Etikos ir procedūrų komisijos išvada ir aš siūlau dėl tos išvados balsuoti. Skelbiu balsavimą. Kas už, atitinkamai balsuoja už, kas prieš, atitinkamai spaudžia mygtuką.
    Dėkoju. Užsiregistravo 103, balsavo 102: už - 66, prieš - 32, susilaikė 4. Taigi šitai Etikos ir procedūrų komisijos išvadai pritarta.
    Kaip posėdžio pirmininkas turėčiau dar kartą kreiptis į Etikos ir procedūrų komisiją, ir tai darau, kad išnagrinėtų, ką daryti toliau ryšium su Nr. XIIP-1264 klausimu. Viskas. Šitas klausimas yra baigtas. (Balsai salėje)
    Dėl vedimo tvarkos. Prašom, pone Kubiliau.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Kokių priekaištų jūs turite nutarimo projektui Nr. XIIP-1264? Jis yra pradėtas svarstyti Seime pagal visas procedūras. Buvo padaryta viena pertrauka, buvo padaryta antra pertrauka, ta pertrauka baigėsi. Jokių procedūrinių diskusijų nėra, niekas dėl jo nesiskundė. Aš reikalauju, kad toliau šis nutarimo projektas būtų svarstomas, kaip numato Statutas. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, žinodami jūsų demokratines kvalifikacijas raginame nenuvilti Seimo ir visų Lietuvos piliečių.
     PIRMININKAS. Labai ačiū, pone Kubiliau. Žinodamas mūsų bendras demokratines savybes, todėl, kad komisija nepasisakė dėl šios dienos klausimo, aš ir kreipiuosi, kad tuo klausimu pasisakytų ir tada būtų galima toliau svarstyti. Šio klausimo svarstymas baigtas.
    Darbotvarkės 2-1a klausimas - Lietuvos Respublikos vyriausiosios rinkimų komisijos 2012 metų veiklos ataskaita. Pranešėjas - Z. Vaigauskas. Prašom, pone pranešėjau.
    Ponas A. Kubilius - dėl vedimo tvarkos, kol ateis pranešėjas.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš prašysiu dėl to klausimo, kurį ponas Z. Vaigauskas nori pateikti, taip pat gauti Etikos ir procedūrų komisijos išvadą. Lygiai taip pat nėra jokių priežasčių, dėl ko reikėtų kreiptis, bet aš kreipiuosi, ir tada darome šio klausimo svarstymo pertrauką. Aš sakau, kad dėl visų klausimų šiandien aš prašysiu lygiai to paties. O kad jums būtų lengviau, tai aš jau paprašiau. Jūs dirbkite toliau vieni, nes aiškiai matyti, kad demokratijos šiame Seime nereikia. Mes išeiname iš salės. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Dabar pranešėjas jau yra tribūnoje. (Balsai salėje) E. Masiulis - replika po balsavimo.
     E. MASIULIS (LSF). Mielieji kolegos, aš tikrai norėčiau, kad jūs reaguotumėte į tai, kas čia atsitiko. Dėl to, kad 5 opozicijos atstovai palieka Seimo etikos ir procedūrų komisiją, aš manau, reikia šaukti skubų Seimo Pirmininkės ir frakcijos vadovų pasitarimą arba Seniūnų sueigą ir aiškintis, kaip toliau dirbs Etikos ir procedūrų komisija, nes Seimo darbas, jo padalinio darbas, yra paralyžiuotas.
    Antras dalykas. Aš noriu vis dėlto priminti socialdemokratų lyderio pono A. Butkevičiaus žodžius, pasakytus viešai, kad dėl imuniteto panaikinimo V. Uspaskichui jis tikrai nesipriešins ir socialdemokratai palaikys. Dabar mes matome, kad naudodamiesi Seimo statuto įvairiomis subtilybėmis ir per Etikos ir procedūrų komisiją socialdemokratai irgi balsuoja už tai, kad apsaugotų V. Uspaskichą. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Aš pasakyčiau vieną repliką, kad padariau tam tikrą procedūrinį netaktą, nes jau pakviečiau pristatyti kitą klausimą ir leidžiu kalbėti dėl prieš tai buvusio klausimo po balsavimo. Dėl to pranešėjo atsiprašau, tačiau dar suteiksiu žodį Seimo Pirmininkei.
     L. GRAUŽINIENĖ. Labai ačiū posėdžio pirmininkui. Manau, kad opozicija daro demaršą tikrai be reikalo. Patys įvėlė Seimą į visus procedūrinius žaidimus, patys išgelbėjo V. Uspaskichą nuo neliečiamybės atėmimo klausimo svarstymo ir dabar dar daro demaršus. Tai tikrai yra nekultūringa ir negražu. Seimo Pirmininkei tikrai nėra pagrindo skelbti ekstremalią situaciją, nes ir praeitą kadenciją ne vieną kartą Etikos ir procedūrų komisijoje buvo iškilę nesutarimų. Klausimas Seime turi būti svarstomas dėl pačių principų, o ne dėl kiekvienos situacijos. Jeigu Seimas apsispręs kitokiu principu formuoti Etikos ir procedūrų komisiją, aš, kaip Seimo Pirmininkė, tikrai tarsiuosi su visomis frakcijomis. Bet dėl kiekvieno emocinio protrūkio diskutuojant dėl vieno ar kito klausimo daryti demaršus, manau, yra negražu.
    Politika yra kompromisų menas. Jeigu kur nors pralaimėjote, būkite malonūs ir pralaimėkite garbingai. Nereikia kalbėti tokių dalykų, kokių Seimo salėje nereikia kalbėti. Pavyzdžiui, mūsų opozicijos veiksmų sulyginimas su Ukrainos mitinguotojų veiksmais. Ten yra liejamas kraujas, ten žmonės yra mušami, į akis leidžiamos ašarinės dujos. Tikrai yra netaktiška lyginti šituos dalykus.
     PIRMININKAS. Ačiū. Buvau pažadėjęs, kad ponia Seimo Pirmininkė kalbės paskutinioji. Taip ir darau.
    Grįžtame prie 2-1a klausimo. Kadangi tai yra ataskaita, Seimo Etikos ir procedūrų komisijos nutarimo arba požiūrio nereikia.
    Gerbiamasis Vaigauskai, dar kartą atsiprašome už tai, kad suteikėme galimybę Seimo nariams kalbėti ankstesniu klausimu. Jums žodis. (Balsai salėje)

15.21 val.
    Lietuvos Respublikos vyriausiosios rinkimų komisijos 2012 metų veiklos ataskaita

     Z. VAIGAUSKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, tikiuosi, kad tiek emocijų sukelia ne Vyriausiosios rinkimų komisijos buvimas čia. Deja, mes pripratome, kad yra gana karšta, kai Vyriausioji rinkimų komisija atlieka savo pareigas, spręsti įvairius klausimus.
    Dar kartą laba diena, gerbiamieji Seimo nariai. Pristatau Vyriausiosios rinkimų komisijos 2012 metų veiklos ataskaitą. Kadangi su ataskaita, tikiuosi, esate susipažinę, trumpai apžvelgsiu pagrindinius momentus.
    2012 metai ir 2013 metų pradžia Vyriausiajai rinkimų komisijai buvo Seimo rinkimų organizavimo metai. Metų viduryje, keturi mėnesiai iki rinkimų, buvo sudaryta naujos sudėties Vyriausioji rinkimų komisija. Iš ankstesnės sudėties 16 Vyriausiosios rinkimų komisijos narių naujos sudėties komisijoje liko tik 7 nariai, įskaitant komisijos pirmininką. Komisiją papildė 9 naujokai. Kai kurie naujokai buvo naujokai ne tik Vyriausiojoje rinkimų komisijoje, bet ir rinkimų organizavimo naujokai.
    Vyriausiosios rinkimų komisijos sudarymo iki Seimo rinkimų šiuo metu yra atsisakyta pakeitus Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatymą. Komisija bus sudaroma po Seimo rinkimų. Teisingumo ministro, Lietuvos teisininkų draugijos, Lietuvos Respublikos Prezidento teikimu teikiamus komisijos narius ir komisijos pirmininką egzaminuos Seimas ir dėl kiekvieno iš jų bus balsuojama slaptai. Tikiuosi, kad ši tvarka geriau apsaugos nuo nesėkmingų pasiūlymų į Vyriausiąją rinkimų komisiją.
    2012 m. Seimo rinkimus stebėjo Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos rinkimų vertinimo misija, kuri rinkimus Lietuvoje įvertino gerai, kaip atitinkančius Lietuvos tarptautinius įsipareigojimus dėl laisvų ir sąžiningų rinkimų. Ataskaitoje dar atskirai buvo pažymėta, kad Lietuvoje visiems kandidatams yra sudaromos geros sąlygos išdėstyti savo rinkimų programą, pasisakyti žiniasklaidos priemonėse. Taip pat buvo pateiktos rekomendacijos, kad vis dėlto vienmandates rinkimų apygardas reikia nustatyti taip, kad apygardos rinkėjų skaičius nenukryptų nuo vidutinio daugiau kaip 10 %, o Lietuvos Respublikos Seimo rinkimų įstatymas leidžia 20 % nuokrypį.
    Vyriausioji rinkimų komisija yra pradėjusi darbą, ieško būdų, kaip geriausia pakeisti vienmandačių rinkimų apygardų ribas. Turiu pasakyti, kad tai vienintelė Europos stebėtojų neįgyvendinta rekomendacija. Kitos rekomendacijos, taip pat ir rekomendacija įstatymu apriboti politinių partijų galimą didžiausią narių mokestį, yra įgyvendinta priėmus Politinių partijų įstatymą. Šiuo metu įstatymas pateiktas Respublikos Prezidentui, tikiuosi, jis bus pasirašytas.
    Šių metų rudenį, rugsėjo mėnesį, Seime buvo surengta konferencija, kurioje buvo aptartos Europos stebėtojų bendradarbiavimo organizacijos rekomendacijos ir jų įgyvendinimo būdai. Prieš didžiausią Lietuvos rinkimų bėdą - rinkėjų papirkimą - labai griežtai pasisakė visi. Vyriausiosios rinkimų komisijos poziciją dėl nesitaikstymo su rinkėjų papirkimu Zarasų-Visagino rinkimų apygardoje palaikė Lietuvos Konstitucinis Teismas. 2012 m. spalio 26 d. išvadoje Konstitucinis Teismas pripažino Vyriausiosios rinkimų komisijos priimtą sprendimą, atitinkantį Konstitucijos ir Rinkimų įstatymo reikalavimus. Kitoje, lapkričio 10 d., išvadoje Konstitucinis Teismas išnagrinėjo Vyriausiosios rinkimų komisijos sprendimą dėl rinkimų rezultatų nustatymo jau 9 pozicijose ir vienmandatėse rinkimų apygardose, ir daugiamandatėje rinkimų apygardoje.
    Septynis kartus, taip pat ir dėl daugiamandatės rinkimų apygardos rezultatų galiojimo ir vietų paskirstymo partijų sąrašams, Konstitucinis Teismas sutiko su Vyriausiosios rinkimų komisijos sprendimu. Dviem atvejais Vyriausiosios rinkimų komisijos sprendimą Konstitucinis Teismas pripažino neatitinkančiu įstatymo reikalavimų. Dėl vienos iš partijų kandidatų sąrašuose įrašyta 5 kandidatų ir Biržų-Kupiškio rinkimų apygardoje balsų suskaičiavimas pirmajame rinkimų rate.
    Konstitucinio Teismo išvados mums visiems labai svarbios tuo, kad jos jau įgyvendintos Rinkimų į Europos Parlamentą įstatyme ir, aš neabejoju, bus perkeltos į kitus rinkimų įstatymus.
    Vakar pasirodė Valstybės kontrolės Vyriausiosios rinkimų komisijos veiklos audito ataskaita, kurioje teikiamos septynios rekomendacijos. Dėl rinkimų apygardų ribų irgi siūloma, kad būtų taikoma Venecijos komisijos teikiama geroji praktika ir kad maksimalios apygardų ribos būtų plius minus 10 %. Taip pat siūloma sumažinti maksimalų rinkimų apylinkės dydį, nustatyti rinkimų komisijų narių ir stebėtojų apmokymo tvarką, po truputį atsisakyti rinkėjo kortelių, didinti balsavimo kabinų skaičių rinkimų apylinkėse, pasiekti 100 % rinkimų apylinkių kompiuterizavimo lygį, nustatyti specialius reikalavimus balsavimo kabinoms ir taip užtikrinti slaptą balsavimą.
    Turiu pripažinti, kad būti karštų politinių rungtynių sūkuryje ir išsaugoti nešališkumą, garantuoti savo veiklos kokybę ir priimtų sprendimų skaidrumą, nepriekaištingai laikytis mūsų šalies įstatymų yra ir turi išlikti Vyriausiosios rinkimų komisijos veiklos pagrindu.
    Labai ačiū už skirtą dėmesį. Mielai atsakysiu į klausimus.
     PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis pranešėjau. Jūsų nori paklausti šeši Seimo nariai. Taigi pirmasis klausia ponas V. A. Matulevičius.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis Vyriausiosios rinkimų komisijos pirmininke, jūs atkreipėte dėmesį, kad praėjusių metų Seimo rinkimai stebėtojų buvo pripažinti laisvais ir demokratiškais. Tačiau mes susidūrėme per tuos pačius rinkimus su precedento neturinčiais papirkimo mastais. Maža to, jau Konstituciniam Teismui pripažinus dalyje apygardų rinkimų rezultatus negaliojančiais, šiais metais Seimas savo nutarimu grąžino išbrauktus kandidatus į sąrašą. Kaip jūs vertinate šį žingsnį?
     Z. VAIGAUSKAS. Tas ginčas dabar yra perduotas vėlgi nagrinėti Konstituciniam Teismui. Yra priimtas Konstitucinio Teismo nutarimas pradėti teiseną. Man būtų labai nekorektiška dabar kaip nors išsakyti savo poziciją. Byla pradedama nagrinėti, todėl aš nenorėčiau niekaip jos komentuoti.
    Vyriausiosios rinkimų komisijos veikloje dažnai susiduriame su tokia situacija, kad mes turime susilaikyti nuo kai kurių komentarų, jeigu yra pradėtas teismo procesas, nereikšti jokių pozicijų dėl kandidato rinkimų programos ir t. t. Aš manau, kad šiuo atveju mūsų komisijos pozicija irgi turėtų būti tokia pati. Aš, aišku, turiu savo nuomonę, bet išsakyti, manyčiau, būtų labai nekorektiška.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas A. Dumbrava.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Gerbiamasis Vyriausiosios rinkimų komisijos pirmininke, jūs sakėte, kad buvo nemažai pažeidimų, tarp jų paminėjote Zarasų-Visagino rinkimų apygardą. Prašau pasakyti, komisijai nekilo noras kaip nors pakeisti arba siūlyti Seimui keisti teisės aktus, kad jeigu VRK nustatė, kad buvo pažeidimų, tas žmogus negalėtų dalyvauti pakartotiniuose rinkimuose arba, jeigu pažeidė vienas iš galimų kandidatų į pergalę įstatymus, gal būtų galima eliminuoti, nerengiant iš naujo rinkimų, neorganizuojant, nes jūs pats žinote, kad tai yra papildomos išlaidos valstybei. Prašau pasakyti, ar yra galimybių, kad komisija imsis kokių nors iniciatyvų, ar tiesiog jūs perduotumėte patiems Seimo nariams spręsti? Ačiū.
     Z. VAIGAUSKAS. Labai ačiū. Tikrai geras klausimas. Aš suprantu, kad dėl pažeidimų rinkimų apygardoje nukentėjo jūsų interesai. Rinkėjai liko ištikimi jums, ir kai buvo surengti pavasarį nauji rinkimai, jūs ten nugalėjote maždaug tokia pačia dauguma kaip ir per pirmąjį rinkimų ratą. Ten buvo problemų dėl kito kandidato.
    Dabar aš noriu pasakyti, kad jau Rinkimų į Europos Parlamentą įstatyme yra nustatyta galimybė Vyriausiajai rinkimų komisijai iki rinkimų rezultatų patvirtinimo eliminuoti komisijos narį, kuris yra prasižengęs būtent rinkėjų papirkimu. Šis klausimas yra išspręstas Rinkimų į Europos Parlamentą įstatyme. Aš tikiuosi, kad ta norma taip pat bus perkeliama į kitus įstatymus - į Seimo rinkimų įstatymą, galbūt ir Prezidento rinkimų įstatymą.
    Visą laiką, žinoma, po balsavimo, kai rinkėjai yra pareiškę savo valią, priimti Vyriausiosios rinkimų komisijos sprendimą dėl kandidato pašalinimo iš rinkimų yra labai skausmingas klausimas. Gali būti ir kokių nors provokacijų. Aš manyčiau, tai, kad į Rinkimų įstatymą yra įrašyta, yra labai gerai. Aišku, tai Vyriausiajai rinkimų komisijai nemenkas iššūkis - garantuoti šiuo atveju objektyvų sprendimą. Aišku, jį bus galima patikrinti teisme, Seimo rinkimų, Prezidento rinkimų atveju - Konstituciniame Teisme, jeigu jūs priimsite tam tikras įstatymų pataisas. Aš manyčiau, kad reikia tam ryžtis.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponia R. Baškienė.
     R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Gerbiamasis pirmininke, dėkoju už tikrai išsamią ataskaitą, pateiktą mums, daug informacijos. Mano klausimas panašus į kolegų, tačiau truputį kitu kampu.
    Iš tikrųjų 2012 m. pasitaikė labai daug atvejų, na, gal nelabai daug atvejų, bet kai kandidatai į Seimą papirkinėjo rinkėjus ir šiurkščiai pažeidė Rinkimų įstatymą. Tačiau VRK pripažinimas dėl, atrodo, labai rimto pažeidimo tampa nelabai reikšmingu, praktiškai vertinant tai, kas buvo. Toks faktas paskelbiamas VRK puslapyje. Sukuriamas precedentas, kad galbūt galima papirkinėti rinkėjus ir nesulaukti tam tikro įvertinimo. Ar nevertėtų griežčiau vertinti rinkėjų papirkinėjimą, kurį pripažįsta būtent Vyriausioji rinkimų komisija? Jūs siūlote ten 15 dienų terminą iki rinkimų. Ar nevertėtų pagalvoti, kad šiurkštus rinkimų įstatymų pažeidimas vienodai svarbus neatsižvelgiant į laikotarpį, nes ir žinomais atvejais buvo pagalvota, kad, na, nebeliko 15 dienų, ir tas žmogus išvengė atsakomybės.
     Z. VAIGAUSKAS. Ačiū. Labai geras klausimas. Aš kaip tik atsakinėjau į gerbiamojo A. Dumbravos klausimą. Lygiai tas pats variantas sprendžiamas ta įstatymo pataisa, kad Vyriausioji rinkimų komisija turi teisę eliminuoti kandidatą po balsavimo netgi už pažeidimus, padarytus rinkimų dieną. Anksčiau mes tokios galimybės neturėjome. Aš manyčiau, jeigu bus kandidatų, kurie tuo pasinaudos, tai mes tą turėtume padaryti.
    Šiuo atveju dabar galiojantis Rinkimų įstatymas mus statė prieš dilemą - pripažinti visus rinkimus negaliojančiais, kaip, sakykime, Zarasų-Visagino, dėl visiškai net niekuo dėto kandidato, kai mes puikiai žinome, kad kandidatas, ko gero, ir laimės antrajame rinkimų rate, bet mes turime stabdyti rinkimus arba nieko nedaryti. Jeigu mes pripažįstame, kad prasižengė kandidatas, kuris užima antrą, trečią poziciją, turime pripažinti rinkimus negaliojančiais. Tai nelogiška. Aišku, būtų logiška, jeigu jis pirmą poziciją užima, pripažinti negaliojančiais rinkimus. Dabar įstatymas pakeistas ir manau, kad mes su tokiomis dilemomis neturėtume susidurti. Ačiū jums.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas P. Gylys.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis komisijos pirmininke, aš, kaip ir mano kolega V. A. Matulevičius, nesame labai sužavėti paskutiniaisiais rinkimais. Nemanau, kad jie buvo tokie labai laisvi ir demokratiški, kad nebuvo tų papirkimų. Manau, kad didelis skaičius balsų buvo tokiu būdu gautas. Manau, kad kartais būdavo daromas, mes turime faktų, spaudimas rinkėjams, netgi kolektyvinis senelių namuose ir t. t.
    Mano klausimas yra toks. Jūs mane pataisysite, bet, mano žiniomis, apylinkių ir apygardų rinkimų komisijų pirmininkai yra beveik tokie pat amžini kaip ir jūs, nekeičiate. Mano klausimo potekstė yra kokia? Komisijų nariai keičiasi, jie nelabai orientuojasi, bent jau dalis, o viską žino, kaip ką galima padaryti, komisijų pirmininkai. Mane ypač Kauno regionas domina. Klausimas yra toks: ar negalima įvesti komisijų pirmininkų rotacijos, nes tie gudrūs žmonės, ilgą laiką pabuvę, yra atakuojami politiškai, o gal dar blogiau - korupciškai. Kaip, jūsų manymu, šita praktika, kai yra amžini apylinkių ir apygardų rinkimų komisijų pirmininkai? Ačiū.
     Z. VAIGAUSKAS. Ačiū už klausimą. Aš nemanau, kad yra amžini. Nė Seimo narių nėra amžinų, nors aš prisimenu, gerbiamasis Povilai Gyly, kaip jūs dar už mane balsavote, būdamas Seimo nariu, po to padarėte pertrauką, po to vėl grįžote į Seimą. Čia yra pasitikėjimas politikų, skiriant Vyriausiosios rinkimų komisijos pirmininką ar narius ir pasitikėjimas rinkėju. Aš nežinau valstybės, kur, sakykim, Seimo nariams būtų įvestas kadencijų skaičius. Politikams pirmiesiems - taip.
    Dėl komisijos narių. Mano supratimu, mes neturime amžinų apygardos komisijos pirmininkų, jie keičiasi, ir tikrai kitą kartą gerai dirbančius komisijos narius keičiame, pirmininkus. Mes esame suinteresuoti, kad būtų daugiau apygardų komisijų narių pirmininkų, kurie išmano savo darbą. Yra natūrali kadrų kartų kaita. Šiuo metu pasikeitė reikalavimai apygardų rinkimų komisijų nariams, jie turi mokėti gerai dirbti su kompiuteriais, mes pereiname prie to, kad visos apylinkių komisijos yra kompiuterizuotos. Dirbtinai nustatyti, kad būtinai reikia tą ar kitą komisijos narį, apygardos komisijos pirmininką pakeisti vien dėl to, kad jį rotuotume, mes jo negalime į kitą rajoną išsiųsti, į kitą teritoriją, mes neturime tokių, kad turėtume bent vieną rinkimų apygardą, kurioje labai ilgai užsibuvo pirmininkas. Dėl manęs, jau dovanokite, aš tikiuosi, kad tai jau paskutinė mano kadencija.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ir dar klausia ponia I. Šiaulienė.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis Vyriausiosios rinkimų komisijos pirmininke, aš suprantu komisijos norą ir nuostatą gerinti apygardos rinkimų komisijų darbą ir jūsų siūlymą, kad laikotarpiu tarp rinkimų tai komisijai galėtų atstovauti apygardos komisijos pirmininkas ir kiekviena apygardos komisija rinkimų metu turėtų 0,25 etato finansavimą. Taip pat jūs būtumėte linkę savo siūlymuose suteikti apygardos rinkimų komisijos pirmininkui teisę atestuoti asmenis, siekiančius tapti apylinkių rinkimų komisijų nariais. Noras gal ir geras, bet ar nebus daugiau bėdos, nes gali būti ir politiniu pagrindu tokių motyvacijų, dėl ko gali būti nepritarta politinių partijų teikimams?
     Z. VAIGAUSKAS. Labai dėkui už klausimą. Tikrai klausimas yra aktualus. Mūsų kaimynai latviai, estai, dar kai kurios kitos valstybės pabando, kadangi darbas rinkimų komisijoje reikalauja gana aukšto profesionalumo lygio, pereiti prie to, kad komisijų pirmininkai būtų ilgesnį laiką dirbantys, nes tarp rinkimų atsiranda labai nemažai darbų: apylinkių ribų patikslinimas, kai kur dar žiūrima rinkėjų sąrašų. Tas pasiūlymas yra kilęs būtent iš tų aplinkybių. Aš nesakau, kad būtinai reikėtų priimti, ką mes siūlome, bet mes tiesiog norėtume per šitokius pasiūlymus gerbiamuosius Seimo narius supažindinti ir su mūsų kaimynų patirtimi. Aš negaliu pasakyti, kad tas pasiūlymas yra vien tik geras. Neturėtų būti užsisėdėjusių arba, sakykim, blogai dirbančių pirmininkų. Aišku, turėtų būti numatomas ir rezervas, ir turbūt turėtų būti ne vien komisijos pirmininkas, bet ir keletas narių. Jeigu darbo nėra, nemokėti, bet kad mes turėtume galimybę su jais dirbti, apmokyti.
    Latviai, pavyzdžiui, dirba labai efektyviai. Tas komisijos pirmininkų institutas ir narių institutas per referendumą, pavyzdžiui, parašus renka ne parašų rinkikai, kurie labai suinteresuoti tuos parašus sukaupti, o kai kuriose stambesnėse savivaldybėse rinkimų apylinkėse sėdi rinkimų komisijos nariai ir ten ateina tie rinkėjai, kurie norėtų pasirašyti. Išskiriamas tas elementas, na, sakykim, kur gali būti tam tikras nepasitikėjimas dėl pasirašytų parašų.
    Jūsų valia spręsti. Aš neabejoju, kad kiekviena lazda turi du galus, ir bet kuris pasiūlymas turėtų būti priimtas gerai apgalvotas. Ačiū jums už klausimą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ir paskutinysis - ponas V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis kolega, aš nežinau jūsų reglamento, bet kadangi jūs taip vėlai atsiskaitote, tai gal reikėjo palaukti dar mėnesį ir būtumėte atsiskaitę už dvejus metus? Ar čia yra tokia tvarka?
     Z. VAIGAUSKAS. Ačiū. Iš tikrųjų mes ataskaitoje minime ir 2013 m., šiuos rinkimus, kai Seimą baigėme rinkti kovo mėnesį. Ir dabar Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatyme Seimas priėmė pataisą (irgi mūsų siūlymu), kad Vyriausioji rinkimų komisija Seimui pateiktų ataskaitą po rinkimų praėjus, aš dabar neprisimenu, atrodo, trims mėnesiams. Tai iš tikrųjų būtų kur kas racionaliau, kai dar yra karšti, kaip sakant, visų įspūdžiai, kad Vyriausioji rinkimų komisija atsiskaitytų už savo veiklą per rinkimus. Kai praeina labai nemažai laiko, na, galbūt ir gerai yra, turime įvairių institucijų įvertinimus, bet, manyčiau, kad iš karto po rinkimų ne metinę ataskaitą mums pateikti, o pateikti ataskaitą po eilinių Seimo rinkimų, Prezidento rinkimų, taip pat rinkimų į Europos Parlamentą.
    Aš noriu pasakyti, kad Vyriausioji rinkimų komisija su Seimo rinkimais jau baigė visus darbus. Mes esame išleidę Seimo rinkimų knygą. Ilgai svarstėme, ar ją leisti tradiciniu popieriniu variantu. Tokių knygų mes turime nuo 1992 m. išleidę tikrai nemažai, ir mes tikimės, kad jums, gerbiamieji Seimo nariai, bus labai įdomu susipažinti su rinkimų rezultatais, politinių kampanijų išlaidomis, aukotojų sąrašais ir visa kita. Na, tai įprastinė informacija. Čia taip pat yra ir Konstitucinio Teismo išvados, Europos stebėtojų bendradarbiavimo ataskaitos lietuvių ir anglų kalbomis, ir trumpa išvada. (Balsai salėje) Aš tikiuosi, kad gal ketvirtadienį. Galime ir šiandien atnešti, jeigu kas nekantrauja, mes jau esame gavę.
     PIRMININKAS. Ką gi, dėkojame, pone Vaigauskai. Jūs pristatėte 2012 m. veiklos ataskaitą ir atsakėte į pateiktus Seimo narių klausimus. Ačiū jums.

15.46 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos vyriausiosios rinkimų komisijos 2012 metų veiklos ataskaitos" projektas Nr. XIIP-699 (pateikimas)

    Judame toliau. 2-1b klausimas. Kviečiame pranešėją ponią V. Baltraitienę pristatyti Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos vyriausiosios rinkimų komisijos 2012 metų veiklos ataskaitos" projektą. Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto vardu. Prašau.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Laba diena. Turbūt paties projekto pristatyti labai ir nereikia, mūsų komitetas svarstė ir pritarė, mes tą nurodome ir nutarime. Aš gal tik norėčiau paaiškinti, kodėl priėmėme tokį nutarimą ir siūlome pritarti Vyriausiosios rinkimų komisijos ataskaitai. Minėjo jau ir pirmininkas, ir mes komitete svarstėme, ir iš tikrųjų ir komitete kilo daug klausimų, kodėl ir tais 2012 m., kai vyko Seimo rinkimai ir buvo daug tų pažeidimų, tam nebuvo užkirstas kelias.
    Noriu pabrėžti, kad įstatymai daug ko neleido ir Vyriausiajai rinkimų komisijai. Šiandien čia daug kas klausė, kodėl Vyriausioji rinkimų komisija negali pašalinti iš rinkimų jau iš karto to, kuris įtariamas papirkinėjęs, yra tik paskelbiama, bet iš tikrųjų teisės aktai to Vyriausiajai rinkimų komisijai neleido. Dabar yra priimtas naujas įstatymas, kuris numato, kad jeigu liko daugiau kaip 15 dienų iki rinkimų, tokią teisę Vyriausioji rinkimų komisija turi, ji gali pašalinti visą sąrašą arba kandidatą iš to sąrašo, jeigu yra šiurkštūs pažeidimai.
    Kodėl pasirinktas tas terminas - 15 dienų? Dėl to, kad tas, kurį pašalina, turėtų teisę kreiptis į teismą, ir teismas galėtų priimti sprendimą, ar teisingai pasielgė Vyriausioji rinkimų komisija, ar neteisingai. Jeigu yra mažesnis laiko tarpas, teismas nebespėja išnagrinėti, tai šitą darbą iš karto po rinkimų atlieka Vyriausioji rinkimų komisija.
    Taip pat atsižvelgiant į tai, kas buvo, ką mes matėme per 2012 m. Seimo rinkimus, dėl pačios komisijos sudėties. Atsižvelgiant į tai, yra panaikinta, kad jokių burtų nebegalima traukti, kiekvienas, kas teikė savo kandidatus į Vyriausiąją rinkimų komisiją... Palikta Teisingumo ministerijai, Teisininkų draugijai, taip pat Prezidentas teikia du atstovus, jie turi prisiimti visišką atsakomybę už teikiamus kandidatus, ne kur nors facebooke ar socialiniuose tinklalapiuose pasiskelbia teisingumo ministras, kad ieško, kas nori dirbti, ir pagal tai paskui burtų keliu ištraukiame tokius žmones, kurie turbūt išvis nesuvokia ir nesupranta, ką Vyriausioji rinkimų komisija dirba, ir kokio reikia supratimo, nei patirties turi. Dabar Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatyme jau yra labai griežtai apibrėžta, ką turi padaryti.
    Taip pat girdėjau klausimą dėl apygardų komisijų, kad gal reikėtų pirmininkus keisti... ir savivaldybių komisijos. Iš tikrųjų čia yra turbūt du lazdos galai. Iš vienos pusės, mes reikalaujame, kad turėtų patirties, kad neateitų naujas žmogus, kuris nieko nesupranta, jis bent jau turėtų apylinkės komisijoje dirbti, pagaliau toje pačioje apygardos komisijoje dirbti ir tada tapti pirmininku. Jeigu gerai dirba, nemanau, kad jį reikia keisti, ir, kaip minėjo komisijos pirmininkas, yra ir savaiminiai pakeitimai, yra pakeitimai dėl to, kad jeigu buvo kokie nors pažeidimai apygardoje ar savivaldybės komisijoje, pakeičiama, aš manau, kad tas čia kol kas visiškai atitinka. O jeigu yra tokių pažeidimų, kaip sako, žino, kaip apgauti, jeigu tai yra, aišku, visada turi informuoti Vyriausiąją rinkimų komisiją.
    Taip pat noriu pasakyti, minėjo ir pirmininkas, ir mes įstatyme tai numatėme, kad keičiasi Vyriausiosios rinkimų komisijos keitimo laikas, kas atsitiko ir 2012 m., kad Seimo rinkimai vyksta spalio 10 d., o mes tik birželio ar gegužės mėnesį suformuojame naują komisiją. Vadinasi, žmonės... Jau prasideda politinė kampanija, ateina nauji žmonės. Iš tiesų yra labai sunku pasiruošti tiems rinkimams.
    Dabar yra numatyta, kad pasibaigus eiliniams Seimo rinkimams, praėjus ne mažiau kaip 140 dienų, bet ne daugiau kaip 200 dienų, turi būti suformuota nauja komisija. Tai yra pats optimaliausias laikas, kad jau gali rengtis kitiems rinkimams, dažniausiai tai būna Prezidento, Europos Parlamento rinkimai. Taip pat ataskaita - kad ne po metų, o po kiekvienų rinkimų, ką ir minėjo pirmininkas. Bet, kaip ir miniu, viskas yra sudėta įstatyme. To anksčiau nebuvo Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatyme. Dabar tai, kas yra numatyta, manau, pagerina. Atsižvelgėme į Vyriausiosios rinkimų komisijos pasiūlymus, matėme, kokie buvo trūkumai ir kokie pažeidimai, buvo galima sudėti į naują Vyriausiosios rinkimų komisijos... redakciją.
    Dabar dar noriu pasakyti, ką ir sakė, kad mes esame pavedę Vyriausiajai rinkimų komisijai, kad turi pateikti kelis apygardų perskirstymo variantus. Mes žinome, kad rinkėjų skaičius mažėja ir jis perskirstomas tarp atskirų savivaldybių, į didžiuosius miestus yra didesnis nutekėjimas. Turi parengti kelis variantus ne tik aklai skaičiuojant, kiek yra rinkėjų kiekvienoje apygardoje, bet atsižvelgiant į tai, kad kuo mažiau būtų skaldomas rajonas į kelias apygardas, stengtis, blogiausiu atveju sujungti du rajonus į vieną apygardą, bet neskaldyti, kad vienas rajonas... pusę savivaldybės vienam rajonui priskiriame, o kitą pusę - kitam. Į tai atsižvelgti. Atsižvelgti iš viso galbūt ne į patį rinkėjų skaičių, bet peržiūrint, vienur perskirstant, kitur sumažinant pačių renkamų... Pavyzdžiui, kad ir toks pavyzdys. Sakykim, kad ir Kėdainių. Yra dvi apygardos, bet prie Kauno (...). Gal Kauno rajonui palikti du Seimo narius rinkti, Kėdainiams - vieną rinkti, kad nesumažėtų pats Seimo narių skaičius, ta proporcija, bet jie turi pateikti, Vyriausioji rinkimų komisija mūsų komitetui.
    Taip pat bus pateikta kiekvienai frakcijai svarstyti, derinti ir dar kol kas tų apygardų nereikia, jos bus reikalingos tik 2016 m. rinkimams. Vadinasi, norime, kad 2015 m. tos apygardos jau būtų aiškios, kad žinotų, kas keičiasi, ar viską palikti taip, kaip yra.
    Turbūt tiek aš turiu pasakyti, todėl mes priėmėme... pritarti komisijos ataskaitai, nes tos priežastys, kurias čia įvardino, ir tie trūkumai yra objektyvūs, nes nebuvo įstatyminės galios jiems ką nors daryti. Dabar, manau, atsiradus naujam įstatymui, galime reikalauti, kad Vyriausioji rinkimų komisija dirbtų kitaip ir daug geriau.
    Tai tiek trumpai. Jeigu yra klausimų, atsakysiu.
     PIRMININKAS. Ačiū. Priminsiu, jūs pateikėte projektą. Taigi dabar atsakymai į klausimus. Pirmoji - R. Baškienė. Prašau.
     R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū už išsamų paaiškinimą, tačiau vis dėlto dėl rinkėjų papirkinėjimo. Nors jūs ir aiškinote, bet noriu jūsų nuomonės. Ar nebus manipuliuojama tuo 15 dienų terminu jį vilkinant ir iš Vyriausiosios rinkimų komisijos pusės (kas gali tai paneigti?), ir iš paties kandidato pusės tiesiog prieš pabaigą vykdyti neteisėtus veiksmus? Ar nemanote, kad vis dėlto įstatyme galbūt turėtų būti nuoroda, kad teismas skubos tvarka svarstytų, jeigu yra galimybė apskųsti, ir ne 15, o 5 dienos?
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Nespėja. Mes tai nagrinėjome ir žiūrėjome, bet po rinkimų Vyriausiajai rinkimų komisijai yra suteikta teisė, jeigu per tas 15 dienų padarė pažeidimą, iš karto naikinti jo rezultatus. Tada kreipiasi į teismą. Bet nelaukti, kol kas nors kur nors apskųs ar kaip. Iškart po rinkimų. Bet vis tiek mes turime palikti keletą dienų, kad žmogus, jeigu jį pašalina Vyriausioji rinkimų komisija, turėtų teisę apsiginti, arba visas sąrašas. Per 5 dienas nespėja. Mes ir taip, ir taip dėliojome, palikome šitą variantą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas V. A. Matulevičius.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamoji pranešėja, Seimo, Prezidento santykiai su Vyriausiąja rinkimų komisija visada buvo savaip sudėtingi, nes, galima sakyti, niekas nenori užgauti, nes savaip galbūt priklauso nuo Vyriausiosios rinkimų komisijos politikų likimas. Tačiau aš norėčiau išgirsti jūsų nuomonę štai dėl kokio klausimo. Ar vis dėlto šį sykį, imdamiesi vertinti Vyriausiosios rinkimų komisijos darbą, mes apskritai neatsiduriame keblioje padėtyje? Jūs žinote, kad Konstitucinis Teismas, kaip aš minėjau, panaikino dalies apygardų rezultatus ir išbraukė iš sąrašo kelis kandidatus, kurie buvo įrašyti Vyriausiosios rinkimų komisijos sprendimu, tačiau Seimas tuos kandidatus grąžino eidamas prieš Konstitucinio Teismo sprendimą. Štai dabar mes šiame kontekste vertinsime Vyriausiosios rinkimų komisijos darbą. Ar tai ne beprasmybė?
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Aš noriu pasakyti, kad Vyriausioji rinkimų komisija negalėjo nieko daryti, nes to nebuvo numatyta įstatyme. Mano nuomone, Konstitucinis Teismas priėmė, nes buvo kreiptasi, jie tokį priėmė, bet šitiems žmonėms, dėl kurių buvo priimtas sprendimas Seime, kad juos reikia išbraukti, o paskui grąžinti, tas teismas, kuris nagrinėjo, ar ten buvo pažeidimų, nepateikė jokių kaltinimų. Tokiu atveju dėl to jie ir buvo grąžinti.
    Manau, kad ateityje šito nebus, nes iš karto Vyriausioji rinkimų komisija, matydama, kad ten yra šiurkščių pažeidimų, galės šalinti iš sąrašo, o tada, jeigu teismas pripažins, kad jie nepažeidė, jie į tą sąrašą bus grąžinti. Aš manau, kad būtent po šito Konstitucinio Teismo sprendimo ir buvo dabar priimtas naujas Vyriausiosios rinkimų komisijos įstatymas ir Europos Parlamento, Prezidento rinkimų įstatymas. Tai jau lemia, kad daugiau tokių dalykų neatsitiktų, kaip atsitiko su Seimo rinkimais.
    Kitas dalykas, ar mes turime teisę čia svarstyti ar kažką Vyriausiąją rinkimų komisiją. Atsiminkime, kad rinkimai yra ne tik Seimo. Yra ir savivaldos, ir Prezidento, ir Europos Parlamento rinkimai. Turbūt jie sprendžia visus klausimus, ne tik mūsų, kaip rezultatus politikų, kuriuos renka žmonės.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ponas G. Mikolaitis.
     G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamoji pranešėja, jūs čia plačiai pristatėte rinkimų problemas, apie rinkimų apygardas. Jūs nieko neminėjote apie gyvenančius užsienyje. Aišku, didelė problema mūsų visų, Lietuvos, kad mes nežinome, kiek ten jų gyvena, tai yra (...), nežinome, kurioje vietoje kiek lietuvių gyvena. Čia tas apygardas nustatyti labai sudėtinga, nes skaičiai nerodo. Mes žinome kitokių... kas gyvena, kur priregistruoti, o žmonių mes nežinome. Kaip jūs manote, jeigu gyvenantys užsienyje balsuotų toje rinkimų apygardoje, iš kurios yra išvykę, o ne vienoje, kaip dabar balsuojama tik vienoje? Jeigu ten turi kelias bendruomenes, tu esi garantuotas Seimo narys, jeigu vienoje. O jeigu visose? Teisybės daug daugiau būtų. Kaip, jūsų manymu?
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Taip, tas siūlymas jau buvo. Seimo narys J. Razma teikė tokį pasiūlymą. Mes kol kas atidėjome tą klausimą vėlesniam laikui, nes tiek Europos Parlamento, tiek Prezidento rinkimai yra viena apygarda, vyksta visoje Lietuvoje. Aš manau, kad iki Seimo rinkimų mes tą klausimą Seime išspręsime ir pateiksime, kaip reikia. Jeigu būtų galimybė žinoti, iš kur kas išvyko ir kur šiandieną gyvena, manau, čia jokios problemos nebūtų. Labai sunku suskaičiuoti, kokiai apygardai kokius išvykusius žmones priskirti. Todėl ir buvo. Bet aš manau, kad iki 2015 m. pabaigos šitas klausimas vėl atsidurs Seime, ir mes visi turėsime apsispręsti, kaip tai padaryti.
     PIRMININKAS. Ačiū už pristatymą ir atsakymus į klausimus.
    Dabar mes gal galime bendru sutarimu po pateikimo? Pritariame. Ačiū. Svarstymas. Pagrindinis komitetas - Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Siūloma svarstyti pavasario sesijos darbotvarkėje, panagrinėti jau svarstymo eigą. Dėkojame.

15.59 val.
    Seimo nutarimo "Dėl bendros žemės ūkio politikos reformos įgyvendinimo" projektas Nr. XIIP-824(3) (svarstymas)

    Kitas darbotvarkės klausimas yra 2-2 - Seimo nutarimo "Dėl bendros žemės ūkio politikos reformos įgyvendinimo" projektas. Svarstymo stadija. Iš Kaimo reikalų komiteto gal ponas V. Kamblevičius galės pristatyti komiteto išvadą? Svarstymo stadija. Mes pateiksime. Dar Europos reikalų komiteto. Aš ir pono G. Kirkilo nematau. Galbūt kas nors pasiruoštų.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Komitetas svarstė šį klausimą, pritarė patobulintam nutarimo projektui ir komiteto išvadoms. Visi pritarė bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Ačiū. Dėkoju jums. Iš Europos reikalų komiteto gal ponas L. Balsys? Prašau prieiti čia ir pristatyti Europos reikalų komiteto išvadą, kuri yra suformuota.
     L. BALSYS (MSNG). Komiteto sprendimas ir pasiūlymai - siūlyti pagrindiniam Kaimo reikalų komitetui tobulinti Seimo nutarimo projektą Nr. XIIP-824 atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas. Balsavimo rezultatai: pritarta bendru sutarimu. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. Dabar diskusija. Diskusijoje dalyvauti niekas nepageidauja.
    Pasiūlymai. Ponas K. Grybauskas pateikė pasiūlymą, bet jis sutinka, kad iš dalies yra pritarta. Taigi balsuoti nereikia.
    Dėl motyvų. Motyvas už, motyvas prieš. Yra motyvas už. Pone Mindaugai Basty, kalbėsite?
     M. BASTYS (LSDPF). Kadangi nėra prieš, manau, kad visi sutinka.
     PIRMININKAS. Ačiū. Balsuojame. Priminsiu, kad balsuojame dėl Seimo nutarimo "Dėl bendros žemės ūkio politikos reformos įgyvendinimo" projekto, svarstymo stadija.
    Ačiū. Balsavo 48 Seimo nariai: už - 47, prieš nėra, susilaikė 1. Po svarstymo yra pritarta. (Balsai salėje) Po svarstymo yra pritarta.

16.05 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 522, 18916 ir 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2920(3) (svarstymas)

    Judame toliau. Darbotvarkės 2-3 klausimas - Administracinių teisės pažeidimų kodekso 522, 18916 ir 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2920(3). Svarstymo stadija. Teisės ir teisėtvarkos komiteto atstovo V. Gapšio nėra. Kas galėtų pristatyti? Ponas V. Skarbalius. Prašau.
     V. SKARBALIUS (DPF). Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė minėtą įstatymą projektą ir komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms pritarė bendru sutarimu už.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Ponas A. Salamakinas pristatys Aplinkos apsaugos komiteto išvadą.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Tai yra vienas iš paskutiniųjų, susijusių su Teritorijų planavimo įstatymu, įstatymas - Administracinių teisės pažeidimų kodekso pakeitimai. Aplinkos apsaugos komitetas pritarė jam bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Ačiū. Audito komiteto pirmininkė ponia J. Vaickienė. Prašom.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Audito komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė įstatymo projektą Nr. XIP-2920(2), priėmė sprendimą iš esmės pritarti iniciatorių pateiktam Lietuvos Respublikos administracinių teisės pažeidimų kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIP-2920(2) ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį patobulinti pagal Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas. Įvyko balsavimas ir buvo nutarta pritarti bendru sutarimu. Dėkui.
     PIRMININKAS. Dėkoju jums. Ponas R. Žemaitaitis, Ekonomikos komiteto išvada. Ruošiasi ponas K. Grybauskas.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Ekonomikos komitetas svarstė pateiktą įstatymo projektą. Pritarta patobulintam variantui bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ir Kaimo reikalų komiteto išvada. Prašau K. Grybauską.
     K. GRYBAUSKAS (LSDPF). Kaimo reikalų komitetas 2013 m. birželio 12 d. pritarė iniciatorių pateiktam įstatymo projektui ir pasiūlė pagrindiniam Teisės ir teisėtvarkos komitetui jį tobulinti pagal Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, kurioms Kaimo reikalų komitetas pritarė bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Ponas A. Mitrulevičius, Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto išvada. Gal ponia V. Baltraitienė? Prašau pristatyti komiteto išvadą.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas išnagrinėjo, pritarė Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymams ir siūlo pagrindiniam komitetui įstatymo projektą tobulinti pagal Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Labai ačiū, ponia Virginija. Diskusijoje, matome, kad nėra norinčių dalyvauti. Motyvai už, prieš.
    Kadangi nėra jokių pasiūlymų, nėra pasisakančių dėl motyvų, bendru sutarimu galėtume pritarti visam projektui? Po svarstymo pritarta.

16.08 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 26, 4311, 2591, 320 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1151(2)ES (svarstymas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Administracinių teisės pažeidimų kodekso 26, 4311, 2591, 320 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1151(2)ES. Svarstymo stadija. Išvados. Pagrindinis komitetas - Teisės ir teisėtvarkos. J. Sabatauskas. Gal ponas V. Skarbalius? Ruošiasi ponia D. Mikutienė. Ruošiasi pateikti komiteto išvadą.
     V. SKARBALIUS (DPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Komiteto išvada - pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms, bendru sutarimu visi už.
     PIRMININKAS. Labai jums ačiū. Ponia D. Mikutienė pateiks Sveikatos reikalų komiteto išvadą.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, Sveikatos reikalų komitetas pritarė minėtam įstatymo projektui ir pasiūlė pagrindiniam komitetui patobulinti projektą pagal Sveikatos reikalų komiteto siūlymą, t. y. dėl įsigaliojimo datos. Labai ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū jums. Dalyvauti diskusijoje norinčių nėra. Motyvų už, prieš nėra. Gal bendru?.. (Balsai salėje) Ponas Petras atidus. Dėl motyvų atsirado. Ponia V. M. Čigriejienė. Nėra.
    Skelbiu balsavimą po svarstymo dėl viso projekto. Priminsiu, Administracinių teisės pažeidimų kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1151(2)ES. Svarstymo stadija.
    Dėkojame už balsavimą. Balsavo 53, tiek ir užsiregistravo: už - 53, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Vienbalsiai po svarstymo pritarta.

16.10 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1241, 222, 2602 ir 269 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-407(2) (svarstymas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1241, 222, 2602 ir 269 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-407(2). Svarstymo stadija. Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada, ponas V. Gailius. Yra. Ponas V. Gailius pristatys Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadą.
     V. GAILIUS (LSF). Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė Lietuvos Respublikos administracinių teisės pažeidimų kodekso 1241, 222, 2602 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą, buvo organizuoti klausymai. Komitetas bendru sutarimu pritarė komiteto patobulintam įstatymo projektui.
     PIRMININKAS. Labai ačiū, jūs pristatėte. Tai pagrindinis ir vienintelis komitetas. Yra norinčių... Bet nėra. Ponia V. M. Čigriejienė, jos nėra. Motyvai. Motyvų išsakyti niekas nepageidauja. Bendru sutarimu pritariame po svarstymo? Ačiū. Pritarėme po svarstymo. Klausimo nagrinėjimas baigtas.

16.12 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1241, 2571, 2591, 260, 2602, 272 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-597 (svarstymas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1241, 2571, 2591, 260, 2602, 272 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-597. Svarstymo stadija. Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada. Kas perskaitys? Pone Vitalijau, gal jūs su šita išvada supažindinsite? Ačiū. Ponas V. Gailius, Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada.
     V. GAILIUS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, mielieji kolegos, Seimo Teisės ir teisėtvarkos komitetas šių metų lapkričio 27 d. svarstė įstatymo projektą ir Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada - grąžinti projektą iniciatoriams tobulinti. Išvada patvirtinta bendru komiteto narių sutarimu.
     PIRMININKAS. Ačiū jums už pristatymą. Motyvų norinčių išsakyti nėra. Diskusijoje dalyvauti prieš tai nebuvo. Bendru sutarimu po svarstymo projektui... Gerai. Bendru sutarimu grąžiname iniciatoriams tobulinti. Nėra prieštaraujančių? Taigi grąžinta iniciatoriams tobulinti. Šio klausimo svarstymas baigtas.

16.13 val.
    Įmonių bankroto įstatymo 36 straipsnio 1 dalies pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-450 (pateikimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas (verčiame puslapį) 2-7. Pateikimas. Kviečiame poną R. Žemaitaitį pateikti Įmonių bankroto įstatymo 36 straipsnio 1 dalies pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-450. Pateikimas. Ponas R. Žemaitaitis.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Įstatymo projekto straipsnis yra susijęs su tuo, kad paskutiniu metu mes turime labai daug problemų, kad pirma administratoriai išsimoka sau atlyginimus, o po to, jeigu lieka, tada patenkina kitų kreditorių reikalavimus. Aš siūlau daryti priešingai, kad po to, kai patenkinami visi kreditoriniai reikalavimai, tada gali būti tenkinamos administratoriaus išlaidos, kurios nebuvo būtinos, nes šiandien jie tuos savotiškus žaidimus ir žaidžia. Kartu noriu atkreipti dėmesį, kad šiandien ūkio ministras turėjo teikti Įmonių bankroto įstatymo visą paketą, bet nežinau, yra išbraukta iš darbotvarkės, koks reikalas. Gal kitą savaitę teiks, ten irgi bus bandoma išspręsti šitą dalyką.
     PIRMININKAS. Ačiū už efektyvų pristatymą. Klausia ponas A. Dumbrava.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju, gerbiamasis kolega. Tikrai labai reikalingas jūsų siūlymas ir teisinga pastaba dėl to, nes daugelis bankrutuojančių įmonių darbuotojų ateina ir skundžiasi, kadangi jiems jau nelieka lėšų. Prašom pasakyti, jūsų nuomone, truputį iš šalies, o dėl įmonių draudimo yra įstatyme numatyta norma, kad kažkaip galima apdrausti, bet nė viena bankrutuojanti įmonė nepasinaudojo draudimo galimybėmis.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Aš dėl šito nežinau. Gal jūs kalbate, kad yra Garantinis fondas, iš kurio, kai įmonė bankrutuoja, tam tikra procento dalis išmokama. Bet čia yra viskas privaloma mokėti. Kad būtų kažkoks specialus įmonės draudimas, tai tikrai nežinau. Bent savo praktikoje nesusidūręs.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ir ponas D. Petrulis.
     D. PETRULIS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, dabar jūs teikiate tokią įstatymo pataisą, bet man kyla klausimas, kokia čia yra kitų šalių patirtis? Būtent aiškinamojo rašto 12 pastraipa - įstatymo projekto rengimo metu gauti specialistų vertinimai ir išvados. Ir parašyta: įstatymo projekto rengimo metu specialistų vertinimo išvadų negauta. Ar jūs nesikonsultavote su specialistais, su Ūkio ministerija? Kodėl čia to dalyko nėra?
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Kolega, žinokite, taip yra Seime, kada pateiki projektą, tai ateina į komitetus ir tada komitete yra kreipiamasi arba Vyriausybės išvados, arba į ministeriją ir ministerija pateikia savo pasiūlymus. Jeigu yra sudaroma valdybos darbo grupė, tai 12 punkte yra įpareigojimas kreiptis į tam tikras institucijas dėl šito dalyko.
    Europinė praktika yra visiškai skirtinga ir galiu patį tiesiog informuoti, kad Lietuva yra paskutinėje vietoje Europos Sąjungoje pagal tyčinių bankrotų iškėlimo atvejus, pagal fiktyvių sandorių bankrotų procedūrą. Jūsų žiniai galiu pasakyti, kad beveik 90 % vykstančių bankrotų procedūrų, stambių bankroto procedūrų, tai yra bankroto proceso metu pasirašomos įvairaus būdo fiktyvios teisinių paslaugų sutartys, apsaugos, informacinių technologijų sutartys, todėl, kad neliktų pinigų atsiskaityti, ir visa našta krenta būtent ant mūsų biudžeto, kai iš Garantinio fondo mes turime mokėti pinigus. Aš nesakau, kad ta pataisa bus šimtu procentų tokia, ir ji turėtų būti priimta. Gal turėtų būti proporcijos nurodytos, bet su nauju Bankroto įstatymu, kuris yra priimtas, ir mes jau elektroninį bankrotą skirsime, ir su nauju, dabar teikiamu Ūkio ministerijos, kur bus, tai bus nustatomos administratorių trys grupės, pagal kokią įmonę administruos, ir jų darbo užmokestis. Tokiu atveju, aš manau, mums pavyks išgauti, galima sakyti, daugiau pinigų kreditoriams.
     PIRMININKAS. Ačiū, pone Remigijau. Atsakėte į klausimus. Motyvų už ir prieš nėra. Bendru sutarimu... Balsuojame. Gerai. Skelbiu balsavimą. Vyksta balsavimas dėl Įmonių bankroto įstatymo 36 straipsnio 1 dalies pakeitimo įstatymo projekto. Pateikimo stadija.
    Ačiū. Užsiregistravo 41 Seimo narys, tiek pat ir balsavo. Už - 40, prieš nėra, susilaikė 1. Pritarta po pateikimo. Pagrindinis - Ekonomikos komitetas. Siūloma svarstyti IV (pavasario) sesijoje. Pastabų nėra. Klausimo pateikimas baigtas.
    Kitas darbotvarkės klausimas - projektas Nr. XIIP-559. Teikėjai prašė atidėti šį klausimą, taigi dabar nenagrinėjamas.

16.19 val.
    Šilumos ūkio įstatymo 19 ir 32 straipsnių pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1231 (pateikimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - projektas Nr. XIIP-1231. Kviečiu poną R. Žemaitaitį pristatyti Šilumos ūkio įstatymo 19 ir 32 straipsnių pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-1213. Pateikimo stadija.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tiesų Seime prieš keletą posėdžių priėmėme Šilumos ūkio įstatymą ir ten palikome grynai gramatinę klaidą, vietoj žodžių "Valstybės žinių" priedo "Informaciniuose pranešimuose" turėjo būti "savo interneto svetainėse". Tiesiog grynai techninis dalykas, ką mes praleidome. Ekonomikos komitetas pastebėjo ir siūlome ištaisyti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Vis dėlto ponia I. Šiaulienė jūsų nori paklausti. Prašom, ponia Irena.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis pranešėjau, aš dabar bijau susipainioti, bet man atrodo, jūs teikiate...
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Dėl "Valstybės žinių" informacinių pranešimų.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Atsiprašau, ne. Atsisakau.
     PIRMININKAS. Klausimas, atsakymas buvo. Taigi motyvai už, prieš. Nėra. Bendru sutarimu galima pritarti? (Balsai salėje) Skelbiu balsavimą. Vyksta balsavimas dėl Šilumos ūkio įstatymo 19 ir 32 straipsnių pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto. Pateikimo stadija.
    Dėkojame už balsavimą. 44 balsavo, užsiregistravo, tiek pat už, vienbalsiai. Prieš nėra, susilaikiusių nėra. Taigi po pateikimo yra pritarta. Siūlomas Ekonomikos komitetas.
    Dabar dėl svarstymo. Jeigu ten tikrai techninė, tai tada reikėtų dar šioje sesijoje. Mes numatysime datą. Gal 12 d.? Šioje sesijoje. Taigi su Sekretoriatu suderinsime, kada į darbotvarkę galima pateikti pasiūlymą. Šis klausimas baigtas. Judame toliau.

16.21 val.
    Šilumos ūkio įstatymo 20 ir 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4487(2) (pateikimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - pateikimas. Kviečiame ponią O. Leiputę pristatyti. Ponia B. Vėsaitė. Šilumos ūkio įstatymo 20 ir 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4487(2). Prašom, ponia Birute Vėsaite.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, po Šilumos ūkio įstatymo 2012 m. pakeitimo įstatymu užtikrinamas šilumos tiekėjo atskyrimas nuo daugiabučio namo vidaus sistemų priežiūros ir jų reguliavimo. Tačiau įstatymas atriboja profesionalių prižiūrėtojų, kurie visai nesusiję su šilumos tiekimu, prieigą ir galimybę prižiūrėti šilumos punktus. Manome, kad tai sudaro didelę problemą, nes šiandien šilumos punktų priežiūros negalima atlikti vien su atsuktuvu ir visrakčiais. Todėl ir teikiame šį pasiūlymą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų klausti norinčių nėra. Dėkui už pristatymą. Yra. Ponas V. A. Matulevičius.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Aš tik norėjau pasitikslinti, gerbiamoji kolege, ar čia tikrai nebus žingsnis atgal? Ar vėl viskas nebus sutelkiama vienose rankose tokiomis pataisomis? Ir visada laimės, žinote, koks nors ICOR ir panašiai arba jo įmonės ir vėl pirks iš savęs biokurą patys už dvigubą kainą?
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Bet, gerbiamieji kolegos, šilumos punktų priežiūra - tai nėra šilumos tiekimas. Šilumos gamintojai yra įstatymu atskirti, ir mes tikrai nesiūlome šito. Mes siūlome leisti profesionalams, kurie ir gali atlikti. Be abejo, ten, kur daugiabučiuose yra bendrija, jie patys pasirenka įmonę ir tai daro pigiau. Tačiau daugelyje daugiabučių, ypač, tarkime, Kaune, kurio gyventoja aš esu, ir Vilniuje dabar šilumos punktų priežiūrą vykdo neprofesionalūs prižiūrėtojai.
    Mes manome, kad jeigu tai nėra susiję su šilumos tiekėjais, jiems nereikėtų drausti atlikti šią priežiūrą. Juo labiau kad nuo 2014 m. įsigalioja energijos tiekimo, vartojimo direktyva. Per kiekvienus metus, skaičiuojant nuo 2013 m. sausio 1 d., reikėtų sutaupyti po pusantro procento tobulinant punktus ir taupant energiją. Žinote, eilinis santechnikas šito darbo tikrai neatliks. O kur yra bendrijos, jos pačios prižiūri ir ten problemų nekyla. Aš manau, kad mes turėtume gyventojus vienyti į bendrijas ir tada apskritai šito klausimo nereikėtų spręsti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Atsakėte į daug pateiktų klausimų. Motyvai už, prieš. Pone Kęstuti, ar tikrai norėtumėte? Ne. Gerai. Siūlau bendru sutarimu pritarti. Nėra prieštaraujančių. Pritariame. Ačiū. Po pateikimo pritarta.
    Pagrindinis komitetas - Ekonomikos komitetas, papildomas - Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Svarstymas IV (pavasario) sesijoje. Prieštaravimų nėra. Taigi šį klausimą nagrinėti baigiame.

16.25 val.
    Šilumos ūkio įstatymo 25 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-484, Civilinio kodekso 4.76 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-485 (pateikimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas. Poną R. Žemaitaitį vėl kviečiu. Tai bus Šilumos ūkio įstatymo 25 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-484. Prašom.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, kolegos. Su tuo klausimu, ko gero, kiekvienas savo apygardoje esate susidūręs. Kai buvo pakeistas Šilumos ūkio įstatymas, gyventojams, esant komisijai, buvo leidžiama atsijungti nuo bendrose patalpose esančio šildymo. Tai yra jeigu koridoriuje yra radiatoriai, kurie nesusiję su cirkuliacine, kurie kaip atskira sistema, yra atjungti, bet skaičiuojant šilumos kainą tam namui ar tai laiptinei buvo įskaičiuojama į plotą, ir šiandien gyventojai apie 10-12% gaudavo apmokėti sąskaitos, kuri yra visiškai nesusijusi su nesuteikiama paslauga. To net pati Kainų energetikos komisija negali išskirti kaip tokios dalies, reikia keisti Šilumos ūkio įstatymą. Mano yra tokia pataisa: "Daugiabučio namo ir kitų patalpų savininkui netaikomas apmokėjimas už daugiabučio namo bendrojo naudojimo patalpų šildymą, kai šilumos tiekimas daugumos savininkų sutikimu bendrojo naudojimo plote yra nutrauktas". Tai yra susiję su koridoriais, ne su gyvatuku, ne su cirkuliacine sistema, bet pačiame koridoriuje esančia šildymo sistema, kurios nėra.
     PIRMININKAS. Ačiū. Norėčiau paklausti, jūs pristatėte ir papildomą klausimą - Civilinio kodekso 4.76 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Taip, taip, sudėtinis yra.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jus nori paklausti ponia I. Šiaulienė. Prašom.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš suprantu, kad dalis butų savininkų gali motyvuotai nenorėti mokėti už koridoriaus šildymą. Bet gali atsitikti ir taip, kad daugelis butų savininkų pareikštų tokį norą nemokėti už rūsių šildymą. Bet kokioje situacijoje atsidurtų tie, kurie gyvena pirmame aukšte?
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Atsakysiu, gerbiamoji kolege, tai būtent nėra susiję su cirkuliaciniu. Cirkuliacinis negali būti atjungtas. Nes tokiu atveju, ką jūs sakote, jeigu bus atjungtas pirmame aukšte, tarkime, šildymas iš apačios, jeigu kaip būna, tai yra susijęs su cirkuliacija, tokių atjungti jie negali. Gali atjungti tik bendro naudojimo laiptinėje, kur su cirkuliacija visiškai jokio ryšio jis neturi, ir tik esant inžinierių sprendimui. Lietuvoje tokių namų yra ganėtinai daug atjungtų. Ekonomikos komitetas prieš porą mėnesių nagrinėjo šį dalyką. Žiemos metu laiptinėje būna ir minus 2, ir nulis, ir plius trys. Radiatoriaus nėra, o sąskaitos yra mokamos.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia ponas R. Sargūnas. Prašom.
     R. SARGŪNAS (DPF). Gerbiamasis pranešėjau, kokia jūsų nuomonė apie bendrųjų patalpų nešildymą, kada laiptinėse yra įrengti įvairūs namo inžineriniai tinklai? Ir antras būtų klausimas, ar nepakenks gyvenamojo namo statinio inžinerijai laiptinių nešildymas ir ar dėl to nepablogės bendra namo techninė būklė bei gyventojų gyvenimo sąlygos?
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Atsakysiu, kolega. Tik esant savivaldybės ir Šilumos komisijos sprendimui galima atjungti. Iki 2005 m., patys prisiminkite, gyventojai savavališkai pjaudavo vamzdžius koridoriuose ir savavališkai tą darydavo. Dėl ko dabar šilumos tinklai tą fiksavę pateikė jiems sąskaitas? Tik esant jų sutikimui. Ką jūs kalbate apie rūsius, apie bendrus inžinerinius tinklus, mano galva, tai yra nenormalu ir taip neturėtų būti, nes gali kelti grėsmę ir pastato saugumui. Bet jeigu yra keturbutis, puikiai supraskite, (...) arba šešiabučiai, tai yra visiškai kitas dalykas.
     PIRMININKAS. Ačiū, kolega. Pristatėte ir atsakėte į visus pateiktus klausimus. Motyvai. Ponas K. Daukšys nori pasakyti motyvą už.
     K. DAUKŠYS (DPF). Tas pasiūlymas nėra vienareikšmiškas, bet jį reikia rimtai apsvarstyti, nes yra ir pliusų, ir minusų, ką Remigijus ir pats pripažino. Čia reikėtų kalbėti apie tai, kad iš esmės šilumos kaina... ko gero, šilumos kiekis nepakis, nes kiek atėjo į šilumos mazgą, kiek pardavė, nesvarbu, kur sunaudojo - ar bute, ar viešojo naudojimo vietose, tik bus kitaip išdalinta. Įteisinti tą galimybę, kad šilumos prietaisų nėra bendrose laiptinėse, o reikia mokėti. Tai gal iš tikrųjų būtų geriau, kad jeigu nėra tų šilumos prietaisų bendrose laiptinėse, tegul moka kiekvienas pagal buto kvadratūrą. Dabar išeina, kad mažo buto gyventojai moka už bendro naudojimo patalpas daugiau... vienodai, kaip ir didelio buto gyventojai. Čia svarbiausias dalykas.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Motyvų prieš nėra. Siūlau bendru sutarimu po pateikimo... (Balsai salėje) Beveik buvo gerai. Skelbiu balsavimą. Taip, už abu įstatymų projektus: Šilumos ūkio įstatymo 25 straipsnio pakeitimą ir Civilinio kodekso 4.76 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą kaip lydimąjį.
    Po minutės paaiškėjo, kad balsavo 43 Seimo nariai: už - 34, prieš nėra, susilaikė 9. Taigi po pateikimo pritarta.
    Siūlomi komitetai: Ekonomikos komitetas - pagrindinis, papildomas - Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, svarstysime IV (pavasario) sesijoje. Dėl lydimojo įstatymo pagrindinis bus Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas - Ekonomikos komitetas, svarstysime irgi IV (pavasario) sesijoje. Taigi šie du klausimai išnagrinėti.

16.32 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas Nr. XIIP-1290 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas. Kviečiame pranešėją V. Simuliką. (Balsai salėje) Ponas E. Žakaris. Prašom. Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas Nr. XIIP-1290. Prašom.
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, prašau suteikti galimybę pateikti Šilumos ūkio ir Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo tam tikrų straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymų projektus. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Taigi po pateikimo jūsų nori paklausti ponia B. Vėsaitė. Prašom.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Aš pritariu ir nenoriu klausti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Po pateikimo atsakėte į klausimus. Motyvų už ir prieš nėra. Bendru sutarimu pritarta.
    Svarstymo stadija. Norinčių kalbėti nėra. Išsakyti motyvus norinčių nėra. Pritariame.
    Priėmimas. Norinčių kalbėti dėl motyvų nėra. Skelbiu balsavimą. Priminsiu, kad balsuojame dėl Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" priėmimo.

    Šio nutarimo priėmimas

    Balsavo 39 Seimo nariai: už - 39. Vienbalsiai pritarta. (Gongas) Priimta.

16.35 val.
    Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo 25 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1173, Šilumos ūkio įstatymo 2 ir 10 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1174 (pateikimas)

    Dabar du klausimai - 12b, 12c. Ponas E. Žakaris pristatys Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo 25 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą ir Šilumos ūkio įstatymo 2, 10 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Prašom, pone Edvardai.
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, šių dviejų įstatymų projektų esmė yra tokia, kad siūlome, jog šilumos tiekėjai privalėtų pirkti iš nepriklausomų šilumos tiekėjų šilumą, gaunamą iš atsinaujinančių energijos šaltinių, tokiu atveju, jeigu pats šilumos tiekėjas negali visiškai patenkinti savo poreikių. Šiuo metu galiojančiuose įstatymuose yra besąlygiškai parašyta, kad šilumos tiekėjas privalo tokiais atvejais pirkti šilumą, visą jos kiekį, jeigu šiluma yra patiekiama nors truputį žemesne kaina.
    Yra labai didelis pavojus toms savivaldybėms, kurios daug investuoja į šilumos gamybą iš atsinaujinančių energijos šaltinių, kad nepriklausomas tiekėjas gali kurį laiką nustatyti truputį žemesnę kainą, sustabdyti įmones. Tokiu atveju būtų prarastos investicijos, o po to, be abejo, galėtų padidinti kainas ir atsirastų didelis pavojus ir gyventojams.
    Be abejo, tie dalykai turėtų būti griežtai reglamentuoti - turi būti nustatytos labai aiškios taisyklės, poįstatyminiai aktai. Šitiems projektams pritaria Respublikinė šilumos tiekėjų asociacija, taip pat pritaria ir premjeras ir prašo, kad jeigu Seimas pritars, būtų paprašyta Vyriausybės išvados, nes ji turi šiek tiek pastabų. Prašytume pritarti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Atsakymai į klausimus. Ponas K. Daukšys.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, tai, ką jūs pristatote, labai tinka Šiauliams, nes Šiauliai daug investuoja į atsinaujinančių šaltinių energetiką. Tas atvejis, kai kas nors kitas, kaip jūs sakote, galėtų nors šiek tiek pigiau pardavinėti, galėtų sugadinti reikalą. Aš jums dėl to pritariu.
    Mano klausimas kitas. Kaip jūs manote, ką reikės daryti su tomis savivaldybėmis, kurios neinvestuoja į atsinaujinančią šilumos energetiką? Gali pasistatyti privatus investuotojas, o jis turės konkuruoti su dujine ir negalės net patekti į rinką, nes savivaldybė jam uždraus tą daryti, sakydama, kad mums visiškai užtenka dujų. Kaip jūs žadate tą problemą išspręsti šiame įstatyme?
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Aš taip pat labai tikiuosi, kad ir kolega Kęstutis prisidės savo komisijoje, nes yra tokių savivaldybių, kurios iš tiesų pačios neinvestuoja. Manyčiau, kad tokiais atvejais nepriklausomo tiekėjo atėjimas į šilumos ūkį turėtų būti griežtai reglamentuotas, bet jis jokiu būdu neturėtų būti draudžiamas. Čia jau turėtų būti ir savivaldybės apsisprendimas, bet, be abejo, savivaldybių laisvai paleisti nereikėtų. Tai turėtų būti įstatyme ir poįstatyminiuose teisės aktuose labai aiškiai visiems reglamentuota. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia P. Čimbaras.
     P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamasis pranešėjau, ar jums neatrodo, kad bus taip pat, kaip buvo su saulės energija, kai buvo paleista laisvai, leidimų išduota daug ir susidarė tokia netvarka, kad elektrą reikėjo pirkti už 1,40 Lt. Ar nemanote, kad čia taip pat taip atsitiks?
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Jeigu nieko nedarysime, manau, taip visiškai gali atsitikti, juo labiau čia kolega Kęstutis teisingai pasakė, kad pirmiausia, be abejo, tai tinka Šiauliams, nes šiandien jie daug investavo - yra investuoti 103 mln. iš europinių lėšų, dar 6 mln. skirti iš valstybės biudžeto, dabar stato antrą katilą. Be to, jau atsiranda norinčių išsiimti sąlygas. Jeigu tai paleisime, problemų turėtų būti. Dar kartą pakartosiu, kad negalima nepriklausomiems uždrausti, bet viskas turi būti labai aiškiai reglamentuota. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū, pone Edvardai, jūs atsakėte į visus klausimus ir pristatėte du įstatymų projektus.
    Motyvų už ir prieš nėra. Bendru sutarimu po pateikimo galime pritarti ir vienam, ir kitam? Ačiū. Po pateikimo pritarta.
    Siūlomi komitetai ir dėl vieno, ir kito projekto: pagrindinis - Ekonomikos komitetas, papildomas - Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Prašom.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Kol nepakeistas Statutas, viskas, kas susiję su atsinaujinančia energetika, priklauso Aplinkos apsaugos komiteto jurisdikcijai. Tai yra parašyta Statute. Pagrindinis turėtų būti mūsų komitetas, Aplinkos apsaugos komitetas, o papildomi - kiti. (Balsai salėje) Pakeiskite Statutą.
     PIRMININKAS. Ponas K. Daukšys. Prašau.
     K. DAUKŠYS (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, iš tikrųjų galiu patikinti gerbiamąjį A. Salamakiną, kad Atsinaujinančių išteklių įstatymą gal jo komitetas ir galėtų žiūrėti, bet Šilumos ūkio įstatymas yra Ekonomikos komiteto dalykas, ir čia mes negalime niekaip pasiduoti.
    Antras dalykas. Aš norėčiau paprašyti, kad ir Energetikos komisija, kaip papildoma, būtų šių abiejų įstatymų atveju.
     PIRMININKAS. Gerai. Mes galime sutarti, kad dėl pirmo klausimo - Nr. XIIP-173 - pagrindinis komitetas būtų Aplinkos apsaugos komitetas. Dabar dėl Ekonomikos komiteto. Ar palikti kaip papildomą, pone Remigijau? (Balsai salėje) Paliekame kaip papildomą. Tada bus du papildomi - Ekonomikos komitetas ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Dėl kito klausimo be Aplinkos apsaugos komiteto. Ačiū. Sutarėme. Svarstymas numatytas ketvirtojoje pavasario sesijoje. (Balsai salėje)
    Ačiū. Dar yra Energetikos komisijos prašymas dėl Vyriausybės išvadų. Pritariame. Su ta pastaba ir baigiame tuos du klausimus.

16.41 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 100 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-768 (pateikimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Administracinių teisės pažeidimų kodekso 100 straipsnio papildymo įstatymo projektas. Pateikimas. Vėl kviečiame poną R. Žemaitaitį. Prašau.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, kolega. Dar praeitoje sesijoje buvo pakoreguoti teisės aktai, kurie numatė baudą, jeigu žmonės, asmenys, turintys žemės ūkio paskirties žemę, jos nesutvarko ir nepalaiko geros agrarinės būklės. Buvo numatyta, kad iš karto yra skiriama bauda nuo 250 iki 500 Lt be teisės įspėti. Iš tikrųjų vyksta nemažai teismo sprendimų, ir nacionaliniai žemės skyriai savivaldybėse iš karto yra priversti žmogui skirti baudą, o ne įpareigojimą, įspėjimą nustatant laiką, per kiek jie turi pašalinti tuos krūmus, šabakštynus ir visa kita. Todėl ir siūlau papildyti, kad pirma būtų įspėjimas, pavyzdžiui, per mėnesį jie turėtų išpjauti, sutvarkyti. Ir jeigu tik tada nepadaro, tada būtų numatyta skirti baudą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų klausia ponas P. Čimbaras.
     P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamasis kolega, aš norėčiau jūsų paklausti pirmu klausimu, kas yra apleista žemė, kas yra nedirbama žemė? Palaukite! Ir antras variantas. Su baudomis mes tikrai nieko nepasiekiame ir nepasieksime. Paprasčiausiai žmonių tai neskatina. Specialistai nėra įsitikinę, kada ta žemė nedirbama ar dirbama, paprasčiausiai yra užkraunama mokesčiais. Žemė turi būti dirbama.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Aš jums, kolega, atsakysiu. Kadangi esate rinktas toje apygardoje ir patys žinote, kiek dirbamos žemės ir geros agrarinės būklės žemės jūs pavertėte miškais, pušynais, kadagynais ir spyglynais, tas ir vadinasi, kad gera agrarinė būklė nepalaikoma. Tada yra Augalų įstatymas, yra Augalų inspekcija, kuri ir konstatuoja, kada gali tai būti. Taip pat yra Administracinių teisės pažeidimų kodekso 107 straipsnis, kur būtent ir kalbama, ir yra apibrėžta, kada gali būti skiriama, kada nėra geros agrarinės būklės. Yra keli įstatymo straipsniai ir kartu specialus įstatymas, kuris tą reglamentuoja. Dėl to aš ir sakau, kad pirma būtų skiriama ne bauda, bet įspėjimas su nustatomu laikotarpiu, per kokį laiko tarpą jie turi pašalinti tuos trūkumus.
     PIRMININKAS. Ačiū. Norinčių išsakyti motyvus nėra. Siūlau bendru sutarimu. Pritariame po pateikimo.
    Pagrindinis komitetas - Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomi - Kaimo reikalų komitetas ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Svarstymas - ketvirtojoje rudens sesijoje. Ačiū. Šis darbotvarkės klausimas išnagrinėtas. Judame toliau.
    Ponas A. Paulauskas. Nėra. Darbotvarkės 2-14 klausimas atidedamas. Ponas J. Sabatauskas. Irgi nėra. Taigi darbotvarkės 2-15a, 2-15b, 2-16... Dabar darbotvarkės 2-15b klausimas - pono J. Sabatausko nėra. Taigi šiuos du darbotvarkės klausimus atidedame.

16.45 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas Nr. XIIP-1283(2) (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Dabar kitas. Ponas K. Daukšys. Tai bus Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas Nr. XIIP-1283(2).
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Siūlau įtraukti į darbų programą Mokesčio už valstybinius gamtos išteklius įstatymo 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Po pateikimo galime pritarti? Pritariame. Po svarstymo? Pritariame.
    Taigi balsavimas dėl priėmimo stadijos, kur niekas nenori kalbėti dėl motyvų. Skelbiu balsavimą. Balsuojame, gerbiamieji, dėl Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projekto.

    Šio nutarimo priėmimas

    Ačiū. 48 visur matomas skaičius, išskyrus prieš ir susilaikė. Vadinasi, vienbalsiai pritarta po priėmimo. (Gongas) Siūlau, kad darbų programos papildymo klausimai, kurie šiandien yra priimti, būtų sujungti į vieną. Judame toliau.

16.47 val.
    Mokesčio už valstybinius gamtos išteklius įstatymo 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-533 (pateikimas)

    Ponas K. Daukšys pristatys Mokesčio už valstybinius gamtos išteklius įstatymo 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-533.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, labai paprastas pakeitimas - siūlau savivaldybėms vietoj 10 % naudingųjų išteklių mokesčio palikti 20 %. Tai darau dėl to, kad praeitais metais mes padidinome pačius mokesčius, kitas dalykas, vis dėlto savivaldybės, kuriose yra ar žvyro karjerai, ar durpių karjerai, ar kiti dalykai, jų keliai kenčia, jų gyventojai kenčia nuo tų dalykų. Aš manyčiau, daugiau turėtų likti pinigų toje savivaldybėje, kad ji galėtų tuos nuostolius kompensuoti. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti ponas V. A. Matulevičius.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis pranešėjau, kodėl jūs norite, kad savivaldybei būtų skirta tik iki 20 %, o kodėl, pavyzdžiui, ne pusė?
     K. DAUKŠYS (DPF). Aš tikriausiai sutikčiau ir su 50 %, bet žinau, kaip atrodo biudžeto sudarymas ir kiti dalykai, ir suprantu, kad ištekliai yra visos valstybės turtas. Negali atsakyti, pavyzdžiui, Alytaus rajono gyventojai už tai, kad pas juos nėra atitinkamo smėlio stiklui, kas yra Anykščiuose, tad natūralu, kad dalimi tų pinigų reikia pasidalinti su visa Lietuva, o kitą dalį - 20 % - reikia palikti savivaldybei.
     PIRMININKAS. Ačiū. Dėl motyvų už ir prieš norinčių kalbėti nėra. Taigi bendru sutarimu? Po pateikimo galime pritarti. Pritariame.
    Dabar siūlomi komitetai. Pagrindinis - Biudžeto ir finansų komitetas. Papildomi - Aplinkos apsaugos komitetas ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas.
    Svarstymas numatytas ketvirtojoje pavasario sesijoje. Tuo mes šį klausimą baigėme. Kartu baigėme darbotvarkę, išskyrus Seimo narių pareiškimus. Pareiškimą nori perskaityti ponas A. Dumčius, kurio dabar nėra. Taigi, gerbiamieji Seimo nariai...
    Ponas A. Salamakinas. Prašau.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Aš tikrai neskaitysiu pareiškimo. Gal aš apsirinku, bet to įstatymo, kurį teikė K. Daukšys, įsigaliojimas lyg ir numatytas sausio 1 d. Jeigu mes pavasario sesijoje svarstysime... Ar ne taip, Kęstai, ar aš apsirinku?
     PIRMININKAS. Prašau. Ponas Kęstutis.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Jeigu būtų galima, gal mes dabar galėtume greitai išsisukti? Savivaldybės biudžetus ir kitus dalykus tvirtins vasario mėnesį, ir būtų gerai žinoti. Manau, toks nedidelis klausimas, komitetai galėtų labai greitai apsvarstyti. Čia nėra didelių pakeitimų.
     PIRMININKAS. Jeigu komitetai apsvarstys, niekas netrukdys, pateiks pasiūlymą Seniūnų sueigai įtraukti į dar šitą sesijos programą. (Balsai salėje) Tai tuo mes ir baigiame. Taigi, gerbiamieji Seimo nariai, registruojamės. Jau įsiaudrino ir aparatūra po šios dienos tam tikros audros. Vyksta registracija.
