LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 61
STENOGRAMA

2013 m. birželio 11 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojai
G. KIRKILAS ir K. KOMSKIS

PIRMININKAS (G. KIRKILAS, LSDPF). Laba diena, gerbiamieji kolegos Seimo nariai, pradedame vakarinį posėdį. (Gongas)

15.03 val.
Informaciniai pranešimai

Pradžioje noriu paskelbti keletą informacinių pranešimų. Pirmiausia dėl naujos balsų skaičiavimo grupės. Kaip žinote, pagal Seimo statuto 119 straipsnį, kai nenaudojama elektroninė balsų skaičiavimo sistema, balsavimą organizuoja ir balsus skaičiuoja balsų skaičiavimo grupė. Dabar ji nuo šios dienos bus tokia: A. Bilotaitė – Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija, L. Graužinienė – Darbo partijos frakcija, D. Kuodytė – Liberalų sąjūdžio frakcija, A. Mazuronis – frakcija „Tvarka ir teisingumas“, G. Mikolaitis – Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija, I. Rozova – Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcija ir V. Vasiliauskas – frakcija „Drąsos kelias“.
Gerbiamieji kolegos, taip pat turime kelias naujas tarpparlamentinių ryšių grupes. Susikūrė Saudo Arabijos tarpparlamentinė grupė, jos pirmininkas V. Simulikas. Grupę sudaro: V. Simulikas, pavaduotojas – P. Čimbaras ir K. Masiulis. Grupę sudaro 17 kolegų Seimo narių.
Gerbiamieji kolegos, prašom dėmesio, dar viena parlamentinė grupė. Tarpparlamentinių ryšių su Kuba grupė, pirmininkas – E. Masiulis. Kaip suprantu, pavaduotojas kitas Masiulis – Kęstutis, taip pat S. Bucevičius. Tarpparlamentinių ryšių su Kuba grupė.

15.05 val.
Valstybės kontrolės 2012 metų veiklos ataskaita

Mielieji kolegos, mes tęsiame savo darbotvarkę, ir pirmasis popietinės darbotvarkės klausimas – Valstybės kontrolės 2012 metų veiklos ataskaita. Pranešėja – gerbiamoji G. Švedienė, valstybės kontrolierė. Kviečiame į tribūną. Kol ateis, gerbiamieji kolegos, norite registruotis? Registruojamės. Prašom, gerbiamoji Švediene. Atsiprašau, tuoj baigsime registraciją.
Gerbiamieji kolegos, užsiregistravo 70 Seimo narių. Prašom valstybės kontrolierę pradėti ataskaitą. Prašom.
G. ŠVEDIENĖ. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, vykdydama Seimo statutą ir vadovaudamasi Valstybės kontrolės įstatymu, pristatau jums Valstybės kontrolės 2012 metų veiklos ataskaitą. Konstitucinė Valstybės kontrolės pareiga – prižiūrėti, ar teisėtai valdomas ir naudojamas valstybės turtas ir kaip vykdomas valstybės biudžetas. Ši nuostata įgyvendinama atliekant nepriklausomą valstybinį auditą.
Aukščiausiosios valstybinio audito institucijos nepriklausomumas yra vienas iš kertinių jos veiklos principų. 2011 m. priimtoje Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje pabrėžiama, kad aukščiausiosios audito institucijos gali objektyviai ir veiksmingai vykdyti savo uždavinius tik tuomet, kai jos yra nepriklausomos nuo audituojamojo subjekto ir apsaugotos nuo išorės poveikio. Per praėjusius metus Valstybės kontrolė atliko visus teisės aktuose ir institucijos planuose numatytus darbus. Seimui pateikėme tris valstybinio audito išvadas, vykdėme 143 valstybinius auditus, baigėme 83. Taip pat atlikome 11 Europos Sąjungos paramos auditų. Audito procedūros buvo atliekamos 432 subjektuose. Audito metu nustatyta per 1100 teisės aktų pažeidimų, pateikta daugiau nei 1300 rekomendacijų. 92 % rekomendacijų, kurių įgyvendinimo terminas baigėsi 2012 m., buvo įgyvendinta. Auditavome valstybės biudžeto vykdymą, 92 % visų valstybės biudžeto išlaidų, Valstybinio socialinio draudimo ir Privalomojo sveikatos draudimo fondų biudžetų vykdymą, Valstybinės mokesčių inspekcijos ir Muitinės mokesčių fondų administruojamas pajamas.
2012 m. intensyviai pradėjome ruoštis ir šiuo metu atliekame nacionalinio ataskaitų rinkinio vertinimą, dėl jo išvadą Seimui pirmą kartą pateiksime šiemet spalio 1 d.
Trumpai apžvelgsiu finansinius (teisėtumo) auditus. Finansinių auditų procedūros buvo atliekamos 325 subjektuose, tai yra 90 subjektų daugiau, negu praėjusiais metais. Dėl audito metu nepašalintų reikšmingų teisės aktų pažeidimų buvo priimta 17 sprendimų, įpareigojančių asignavimų valdytojus juos pašalinti ir patraukti atsakomybėn kaltus asmenis. 2012 m. pirmą kartą auditorių nuomones pareiškėme ne tik dėl biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių, bet ir dėl konsoliduotų finansinių ataskaitų rinkinių bei valstybės konsoliduotų finansinių ataskaitų rinkinio.
Kaip teigiamus finansinio teisėtumo audito rezultatus, skatinant finansų valdymo pažangą, galėčiau pažymėti tai, kad iki 2012 m. pabaigos audituoti subjektai jau buvo įgyvendinę didelę dalį Valstybės kontrolės jiems pateiktų rekomendacijų. Šiandien įgyvendinta 86 % finansinių audito rekomendacijų, į valstybės biudžetą grąžinta 7,7 mln. Lt. Tai dar ne galutiniai duomenys. Mes ir toliau stebime rekomendacijų įgyvendinimą.
Auditoriai, siekdami tikro ir teisingo valstybės turto būklės atskleidimo, didelį dėmesį skyrė valstybės turto valdymui ir apskaitai. Pagal jų pateiktas pastabas valstybės institucijos papildomai apskaitė valstybės turto už 101,4 mln. Lt, tobulino turto įsigijimo, naudojimo, nuomos procesus. Atsižvelgiant į nustatytas sistemines problemas pajamų srityje buvo priimti atitinkamų teisės aktų pakeitimai, o asignavimų valdytojai pradėjo atsakingiau valdyti lėšas. Auditoriai nemažai prisidėjo prie viešojo sektoriaus apskaitos standartų tobulinimo ir jų įgyvendinimo praktikoje.
Norėčiau pažymėti ir Valstybės kontrolės indėlį į valstybės biudžeto formavimo procesą. Teikdami išvadą dėl 2013 m. valstybės biudžeto projekto, pagrindinį dėmesį skyrėme fiskalinės drausmės principų laikymuisi, pajamų prognozių ir asignavimų poreikio pagrįstumui. Šis Valstybės kontrolės, kaip nepriklausomos institucijos, vaidmuo biudžeto politikos formavimo ir vykdymo procese yra svarbus naujų Europos Sąjungos taisyklių ir rekomendacijų fiskalinės drausmės stiprinimo kontekste.
Kalbėdama apie finansinius teisėtumo auditus, taip pat norėčiau pateikti informaciją apie 2010 m. Seimo nutarimo vykdymą. Seimas priimtu nutarimu pasiūlė Valstybės kontrolei operatyviai reaguojant į atvejus, kai galbūt neteisėtai ir neefektyviai valdomas ir naudojamas valstybės turtas, atlikti riboto masto valstybinius auditus. Informaciją apie riboto masto auditus 2011 m. pateikėme praėjusių metų ataskaitoje. Informaciją apie tai, kaip vykdėme šį Seimo nutarimą 2012 m., pateikėme Seimo Audito komitetui, todėl trumpai ją pristatysiu ir dabar.
Pernai riboto masto auditus atlikome vertindami rizikas dėl valstybės biudžeto lėšų panaudojimo vykdant sutartį su kompanija IBM. Matydami, kad finansinių auditų metu nustatoma nemažai klaidų naudojant mokinio krepšeliui skirtas lėšas, atlikome riboto masto auditą, kuriuo vertinome mokinio krepšelio lėšų planavimą ir naudojimą. Be to, 2012 m. pabaigoje koregavome audito programą ir įtraukėme papildomą Vyriausiosios rinkimų komisijos veiklos auditą. Pagal gautus prašymus audito metu vertinome vienuolikos savivaldybių, M. K. Čiurlionio mokyklos, Tytuvėnų bažnyčios ir vienuolyno ansamblio, Klaipėdos miesto E. Balsio menų mokyklos, Vilniaus edukologijos universiteto, Vilniaus universiteto botanikos sodo įvairius finansinius aspektus.
Pagal informaciją, pateiktą žiniasklaidoje, ribotos apimties auditus ar papildomas audito procedūras atlikome jau vykdomuose audituose Krašto apsaugos ministerijoje, Socialinės apsaugos ir darbo ministerijoje, Žemės ūkio ministerijoje, Kalėjimų departamente.
Iš viso 2012 m. dvidešimt šešiais atvejais operatyviai reagavome į skundus ar viešojoje erdvėje pasirodžiusią informaciją. Todėl manome, kad šiandien Seimo nariams pateiktame nutarimo projekte dėl Valstybės kontrolės 2012 m. veiklos ataskaitos įrašytas vertinimas, kad Valstybės kontrolė iš esmės nevykdė 2010 m. Seimo nutarimo nuostatų, yra neproporcingas vertinant mūsų institucijos veiklą šioje srityje. Todėl priimant nutarimą Seimo narius kviesčiau atsižvelgti į mano pateiktą informaciją.
Toliau norėčiau apžvelgti veiklos auditus, kuriuos atlikome pagal patvirtintą programą. Įvertinę Seimo komitetų, viešojo sektoriaus institucijų, nevyriausybinių ir kitų organizacijų pateiktą informaciją, 2012 m. prioritetine veiklos auditų sritimi pasirinkome viešojo sektoriaus paslaugas, teikiamas piliečiams. Tokie auditai sudarė daugiau nei pusę 2012 m. Valstybės kontrolės atliktų veiklos auditų.
Sveikatos apsaugos srityje daug dėmesio skyrėme problemoms, susijusioms su ligoninių aprūpinimu vaistais. Socialinės apsaugos ir darbo srityje nagrinėjome didelį susirūpinimą visuomenei keliančius neįgalumo ir darbingumo lygio nustatymo klausimus. Atlikę vaiko teisių apsaugos auditą nustatėme, kad netinkamai organizuotas vaiko teisinis atstovavimas ir vaiko teisių apsauga teisiniuose procesuose, o darbas su socialinės rizikos šeimomis ir jose augančiais vaikais nepakankamai rezultatyvus.
Vidaus reikalų sistemos auditas atskleidė, kad Bendrojo pagalbos centro infrastruktūros kūrimas užsitęsė dėl planavimo trūkumų ir tarpinstitucinių veiksmų koordinavimo stokos. Auditas taip pat išryškino būtinybę tobulinti ikiteisminio tyrimo procesą. Nepakankamai operatyviai atliekami ikiteisminiai tyrimai ir atskleidžiamos nusikalstamos veikos, nepakanka žmogiškųjų išteklių ikiteisminiam tyrimui atlikti. Be to, per ankstesniais metais vykdytą viešųjų pirkimų sistemos apžvalgą nustatytos problemos paskatino ir toliau tęsti viešųjų pirkimų srities vertinimą, todėl valstybiniai auditoriai atlikdami auditus daug dėmesio skyrė viešiesiems pirkimams. Veiklos auditoriai atkreipė dėmesį, kad dabartinė viešųjų pirkimų sistema yra daugiau orientuota į procesą, bet ne į rezultatą. Viešųjų pirkimų įstatymas perkančiųjų organizacijų darbuotojams, vykdantiems viešuosius pirkimus, yra sudėtingas ir sunkiai suprantamas, o nuolatiniai jo pakeitimai neleidžia nusistovėti nuosekliai viešųjų pirkimų praktikai.
Praėjusiais metais Valstybės kontrolės auditoriai kartu su Danijos, Norvegijos, Suomijos, Latvijos ir Lenkijos auditoriais dalyvavo tarptautiniame aplinkos apsaugos audite, kurio metu buvo vertinama, ar efektyviai veikia šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų paskirstymo, naudojimo, prekybos ir registro sistemos. 2012 m. veiklos auditų metu audituotiems subjektams pateikėme 162 rekomendacijas. Daugiausia, 59 %, susijusios su veiklos efektyvumu.
Norėčiau priminti ir valstybinių auditų rezultatus vertinant Europos Sąjungos lėšų panaudojimą.
Praėjusiais metais atlikome Europos Sąjungos 2007–2013 m. struktūrinės paramos valdymo ir kontrolės sistemos efektyvumo auditą ir įvertinome 2011 m. Europos Komisijai deklaruotas 4,64 mlrd. Lt išlaidas. Audito metu statistinės atrankos metodu buvo atrinkti 87 mokėjimo prašymai iš 85 projektų. Daugiau nei trečdalyje jų buvo nustatyta finansinių klaidų. Europos Sąjungos ir nacionalinių teisės aktų reikalavimų neatitinkančios išlaidos sudarė 4,6 mln. Lt. Tačiau labiausiai tikėtina klaida deklaruotose išlaidose tesudarė 1,17 % nuo visų 2011 m. Europos Komisijai deklaruotų išlaidų ir neviršijo Europos Sąjungos teisės aktuose nustatyto toleruotino 2 % reikšmingumo lygio.
Taip pat Seimo nariams noriu pateikti informaciją apie Valstybės kontrolės institucinę veiklą. Siekdami tapti pavyzdžiu kitoms viešojo sektoriaus institucijoms, nuolat ieškome veiklos efektyvumo didinimo būdų, vykdome veiklos tobulinimo priemones. Praėjusiais metais ypač daug dėmesio skyrėme perėjimui prie tarptautinių audito standartų taikymo valstybiniame audite. Šiandien tarptautinius audito standartus taikome visuose šiuo metu atliekamuose finansiniuose teisėtumo audituose. Siekdami geriau įvertinti ir tobulinti valstybinių auditų kokybę jau antrus metus atliekame audituotų subjektų apklausą apie atliktų auditų naudą, kokybę, valstybinio audito procesą, auditorių bendradarbiavimą. Apklausos dalyviai procesus galėjo įvertinti nuo 1 iki 4 balų. Atlikto darbo kokybė buvo įvertinta 3,4 balo, o bendradarbiavimas, kaip ir pernai, įvertintas 3,5 balo.
Neatsiejama institucijos tobulėjimo dalis yra valstybinių auditorių profesinis tobulėjimas. 2012 m. organizavome 210 mokymo renginių, kuriuose dalyvavo beveik visi darbuotojai. Siekdami didinti valstybinio audito poveikį, žiniomis ir patirtimi dalijamės su kitomis viešojo sektoriaus institucijomis, tęsiame bendradarbiavimą su savivaldybių kontrolės ir audito tarnybomis. Praėjusiais metais bendradarbiavimo susitarimai pasirašyti su 36 tarnybomis. 2012 m. savivaldybių audito strategija buvo pristatyta savivaldybių vadovams ir savivaldybių kontrolieriams.
Nuolat bendradarbiaujame su Generaline prokuratūra, Specialiųjų tyrimų tarnyba, Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnyba ir Viešųjų pirkimų tarnyba, kitomis viešojo administravimo priežiūrą ir kontrolę vykdančiomis institucijomis. Įgyvendinant bendradarbiavimo susitarimus praėjusiais metais su teisėsaugos ir kitomis institucijomis organizuota 14 susitikimų ir konsultacijų. Joms perduoti 18 valstybinių auditų dokumentai.
2012 m. buvo svarbūs tarptautiniam bendradarbiavimui. Europos Sąjungos aukščiausių audito institucijų vadovų Ryšių palaikymo komiteto susitikime Portugalijoje Lietuvai oficialiai buvo perduotas pirmininkavimas komitetui 2013 metais. Pirmininkaudami atstovaujame Ryšių palaikymo komitetui principiniais ir praktiniais klausimais, rengiame komiteto metinę susitikimo programą, esame atsakingi už jo organizavimą Vilniuje šių metų spalio mėnesį. Parodytas pasitikėjimas pirmininkauti – didelė garbė ir įpareigojimas, tai dar kartą įrodo, kad tarptautinė auditorių bendruomenė aukštai vertina mūsų institucijos veiklą ir kompetenciją. Praeitais metais Vilniuje vyko 21-asis kasmetinis Europos Sąjungos struktūrinės paramos finansų kontrolės institucijų atstovų susitikimas. Renginyje dalyvavo daugiau nei 150 svečių iš visų Europos valstybių narių, Kroatijos, Europos Komisijos, Europos Audito Rūmų ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atstovai.
2012 metais suaktyvėjo regioninis ir dvišalis bendradarbiavimas su užsienio šalių aukščiausiomis audito institucijomis. Pernai Valstybės kontrolės tarnyboje lankėsi Lenkijos aukščiausios audito institucijos prezidento vadovaujama delegacija. Sėkmingai dalyvavome Šiaurės ir Baltijos šalių mobilumo programoje, metiniame Baltijos ir Šiaurės šalių bei Lenkijos audito institucijų atstovų susitikime, kartu su Danijos, Norvegijos, Lenkijos, Ukrainos, Bulgarijos ir Kroatijos audito institucijomis pasirašėme susitarimą dėl tarptautinio nacionalinių parkų audito, kurį koordinuoti pirmą kartą buvo patikėta Lietuvai. Džiaugiuosi galimybe mūsų institucijos įgyta patirtimi pasidalyti su kolegomis iš kitų šalių. Pernai iš Valstybės kontrolės gerosios praktikos sėmėsi Gruzijos bei Kirgizijos audito institucijų atstovai. Toks auditorių tarptautinis bendradarbiavimas mus suartina, mokomės vieni iš kitų, keičiamės patirtimi, sužinome, kaip mūsų kolegos sprendžia įvairias problemines situacijas, kokias audito metodikas taiko.
Baigdama noriu pažymėti, kad, kaip ir kiekvienais metais, 2012 metų Valstybės kontrolės finansinį auditą atliko Seimo paskirta nepriklausoma audito įmonė. Auditoriai institucijai nenustatė jokių pažeidimų ar klaidų.
Dėkoju Seimo nariams už dėmesį.
PIRMININKAS. Ačiū gerbiamajai valstybės kontrolierei. Jūsų nori paklausti keliolika Seimo narių. Pirmasis – Seimo narys K. Glaveckas.
K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamoji kontroliere, ačiū už pranešimą. Iš tikro įdomus, ir mes ataskaitą skaitėme. Kaip žinote, visiškai neseniai Europos Komisija pateikė nemažai rekomendacijų Lietuvai, viena iš tų rekomendacijų yra susijusi su valstybės turto efektyvesniu naudojimu ir geresniu įmonių naudojimu. Ta rekomendacija iš esmės jau tęsiasi daugelį metų, ir mes visą laiką kalbame apie vis geresnį naudojimą, apie geresnį valdymą valstybės įmonių ir turto, bet situacija mažai keičiasi. Sakykite, ką jūs, kaip valstybės kontrolierė, galite pasiūlyti ir padaryti, kad tas procesas iš tikro išjudėtų iš mirties taško, kad valstybės turtas būtų kur kas racionaliau ir efektyviau naudojamas, nes dabar, išskyrus pranešimus, pokalbius ir bandymus, mažai kas įvyko? Ačiū.
PIRMININKAS. Prašom.
G. ŠVEDIENĖ. Ačiū už klausimą. Iš tiesų mes kiekvienais metais pateikiame Seimui išvadą dėl valstybės turto naudojimo. Ir toje išvadoje mes pateikėme pasiūlymus ir rekomendacijas dėl to, kaip galėtų būti valstybės turtas naudojamas efektyviau. Labai gaila, kad kai kurios rekomendacijos kartojamos metų metais, pavyzdžiui, dėl miškų žemės apskaitos, taip pat dėl muziejinių vertybių apskaitos. Mes labai tikimės Seimo narių paramos ir pagalbos, parlamentinės kontrolės pagalbos, kad šios rekomendacijos būtų įgyvendintos ir valstybės turtas būtų apskaitomas taip, kaip turi būti apskaitomas.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega A. Mazuronis.
A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Gerbiamoji kontroliere, aš iš praeitos kadencijos patirties, tiksliau, darbo Audito komitete, norėčiau jūsų paklausti. Mes ne vieną ir ne du kartus esame diskutavę, kartais gana aštriai, dėl tam tikrų jūsų tokių operatyvių tyrimų atlikimo, arba greito reagavimo į situacijas, kai kartais iš tiesų iškyla į viešumą viena ar kita situacija, kaip ir pastaruoju metu buvo keletas, kai iš tiesų reikėtų pakankamai greito, operatyvaus ir aiškaus Valstybės kontrolės atsakymo į nemažai klausimų, iškilusių į viešumą. Sakykite, jūs vis kažkaip nenorėdavote daryti tokių dalykų. Ar dabar pasikeitė Valstybės kontrolės pozicija šiuo klausimu, ar nepasikeitė? Nes aš mačiau ir Audito komiteto siūlymus, ten yra tam tikrų pasiūlymų, ir kitų Seimo narių yra užregistruotus, kad reikia neakcentuoti būtent šito dalyko. Aš manau, bent jau praeitos kadencijos Audito komitetas manė, kad yra nepaprastai svarbu Valstybės kontrolei turėti galimybę vykdyti tokias funkcijas ir jas vykdyti.
G. ŠVEDIENĖ. Ačiū už klausimą. Taip, iš tiesų 2010 metais yra priimtas Seimo nutarimas dėl to, kad Valstybės kontrolė turėtų efektyviau reaguoti į pasirodančius įvairius įvykius. Mes žinome šitą nutarimą, mes tiek 2011 metų ataskaitoje, tiek 2012 metų ataskaitoje esame pateikę informaciją, kaip mes reaguojame ir kiek mes esame operatyviai reagavę į įvykius per metus.
Aišku, taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad Valstybės kontrolė kiekvienais metais dirba pagal savo audito programą. Audito programoje yra daugiau nei 130 auditų. Todėl, skirdami papildomus žmogiškuosius išteklius, skirdami papildomus finansinius išteklius kitoms veikloms, mes turime atitraukti savo darbuotojus nuo pagrindinių tikslų, nuo to, kas yra nustatyta Konstitucijoje, Valstybės kontrolės įstatyme, nuo pagrindinių mūsų užduočių vykdymo.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolegė B. Vėsaitė.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamoji kontroliere, aš iš tiesų sutinku su jumis, kad jūsų auditų vertinimas turbūt nėra visai proporcingas atliktai veiklai, kaip pasakė Audito komitetas. Manau, tą išvadą dar galima koreguoti.
Aš noriu padėkoti jums už pastabas dėl Viešųjų pirkimo įstatymo. Sutinku, kad viskas yra skirta procesui, procedūroms, bet ne ekonominio efektyvumo tiekimui. Mes Ūkio ministerijoje iš tikrųjų pataisėme Viešųjų pirkimų įstatymą pagal jūsų išvadas.
Dabar norėčiau paklausti jūsų dėl atlikto audito įmonėse „Versli Lietuvoje“ ir „Investuok Lietuvoje“. Jūs rašote, kad iš 1,4 mln. Lt 0,87 mln. „Verslios Lietuvos“… ir išreiškėte galimybę, kad iš 3,8 mln. beveik 2,4 mln. Lt yra, tiesą sakant, panaudotos lėšos ne pagal programą. Tačiau ką toliau daryti su tomis išvadomis? Kokie būtų jūsų patarimai? Kreiptis į prokuratūrą ar toliau analizuoti?
G. ŠVEDIENĖ. Atsiprašau, ar galėtumėte patikslinti, apie kurį auditą kalbate, apie kurių metų?
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gautas raštas 2013 m. birželio 6 d. dėl įmonių „Investuok Lietuvoje“ ir „Versli Lietuva“ audito. Dar sykį kartoju, jūs išreiškėte abejonę, kad šitos lėšos yra panaudotos pagal valstybės programą. Tai ką daryti su tokiomis išvadomis?
G. ŠVEDIENĖ. Aš, atsakydama į šitą klausimą, norėčiau atkreipti dėmesį, kad jūs kalbate apie 2013 metų auditus, kurie kol kas yra vykdomi ir kurie yra nepasibaigę. Pagal tarptautinius audito standartus, pagal susiklosčiusią praktiką mes, atlikdami auditus, audito metu, nuolat informuojame audituojamuosius subjektus apie savo pastabas ir apie klaidas, kurias mes randame audito metu, prašydami ir suteikdami galimybę tas klaidas, tas pastabas ištaisyti, jeigu tai yra įmanoma.
Kalbant apie jūsų minėtą situaciją, auditas nėra pasibaigęs. Mes vertinsime tiek, kiek jūs pasitaisysite, kiek bus atlikta korekcijų šioje srityje, galutines savo rekomendacijas suformuluosime galutinėje audito ataskaitoje.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega K. Komskis.
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamoji kontroliere, iš tiesų yra daug jūsų tyrimų pasibaigę, atrodo, gana aiškiais argumentais, kad yra pažeisti vieni ar kiti įstatymai – ir dėl VEKS’o, ir dėl Valdovų rūmų. Gaila, prokuratūra toliau netiria.
Aš noriu paklausti. Ar neturi tai reikšmės, kad paskutiniu metu labai didelė yra kadrų kaita? 2011 m. pasikeitė 44 darbuotojai, 2012 m. pasikeitė 28 darbuotojai, tarp jų ne vienas departamento direktorius. Ar tai neturi reikšmės, kad didelė kaita ir silpnėja kadrų kvalifikacija?
G. ŠVEDIENĖ. Informaciją apie darbuotojų kaitą mes esame pateikę 2012 metų ataskaitoje. Kaitos rodiklis yra 5,9 %. Todėl vertinant, atsižvelgiant į visus vadybos principus, į vadybinius vertinimus, kaita nuo 6 iki 10 %, % parodo sveiką institucijos būseną, sveiką situaciją institucijoje. Todėl aš vertinčiau darbuotojų kaitą 5,9 % kaip tikrai neženklią ir nedidelę. Jūsų paminėti skaičiai, aš norėčiau atkreipti, kad Valstybės kontrolėje iš viso dirba darbuotojų arti 400, nėra ženklūs.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega R. Šimašius.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Aš norėčiau jūsų paklausti daugiau apie veiklos auditus, o ne apie finansinius auditus. Paprastai veiklos auditą bet koks objektas kviečiasi tada, kai nori pagerinti savo veiklą ir patobulinti procesus. Deja, aš pastebėjau, kad su Valstybės kontrole yra kiek kitaip, visi bijo, kad ateis Valstybės kontrolė, nes veiklos pagerinimo receptų paprastai nebūna tiek daug, bet būna labai daug malkų viešumoje, kad tas ar anas padaryta blogai. Mano klausimas būtų galbūt iš dviejų dalių. Viena, ar jūs tiriate, kaip jūsų klientai vertina jūsų pačių veiklą, ar ji padėjo pagerinti veiklą. Ir antra, ar nemanote, kad iš tiesų reikėtų labiau orientuotis į pagalbą dirbti efektyviai, o nemojuoti bizūnu, net jeigu kažkas su operatyviais auditais ar kitais keistais instrumentais jus stumia į tą pusę.
G. ŠVEDIENĖ. Ačiū už klausimą. Taip, aš iš tikrųjų visiškai su jumis sutinku, kad auditas tai pirmiausia yra pagalba, ir mes audito procese būtent ir stengiamės orientuotis į pagalbą ir suteikti audituojamiesiems subjektams galimybę pasitaisyti vykstant auditui, jeigu tai yra įmanoma.
Jūsų klausimas dėl to, dėl mūsų auditorių darbo vertinimo. Kaip aš minėjau savo pristatyme, mes jau antrus metus taikome praktiką, kad atlikę kiekvieną auditą, tiek veiklos auditą, tiek finansinį auditą, visiems audituojamiesiems subjektams išsiunčiame anketas su klausimais, kuriuose prašome įvertinti mūsų auditorių darbą. Vertinimo maksimalus balas yra 4. Ir mano minėti skaičiai, juos minėjau pranešime, tai audituojamieji subjektai mūsų darbą, mūsų bendradarbiavimą, audito kokybę, mūsų pateiktas rekomendacijas, pasiūlymus vertina dauguma atvejų 3,5 balo.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamoji valstybės kontroliere. Klausimų laikas baigėsi. Ačiū jums. Kolegos, toks Statutas. Veikime pagal Statutą.

15.32 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos valstybės kontrolės 2012 metų veiklos ataskaitos“ projektas Nr. XIIP-639 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Antras klausimas 2-1b – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos valstybės kontrolės 2012 metų veiklos ataskaitos“ projektas Nr. XIIP-639. Projektą pateikia kolegė L. Graužinienė. Prašom, kolege. Pateikimas, svarstymas ir priėmimas.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Audito komitetas atidžiai nagrinėjo Valstybės kontrolės pateiktą 2012 m. veiklos ataskaitą. Ne vieną posėdį, norėčiau pažymėti, nagrinėjo ir teikia tokį nutarimo projektą, kuriuo Audito komitetas atkreipė dėmesį: atsižvelgiant į tai, kad iš esmės nėra vykdomas Lietuvos Respublikos Seimo 2010 m. rugsėjo 28 d. nutarimas Nr. 1043, antro punkto nuostata, pakartotinai siūlyti Valstybei kontrolei operatyviai reaguoti į atvejus, kai galbūt neteisėtai ir neefektyviai valdomas, naudojamas valstybės turtas ir disponuojama juo, ir atlikti riboto masto valstybės auditą. Noriu šiek tiek… Valstybės kontrolierė minėjo, kad buvo pateikta medžiaga Audito komitetui, bet turiu pažymėti, kas yra parašyta toje medžiagoje, tai visą tą darbą priklauso atlikti, atliekant auditus pagal tarptautinius standartus, pagal audito standartus, būtent įvertinant riziką. Ir jeigu yra pasirodžiusi informacija viešojoje erdvėje, be abejo, Valstybės kontrolė, atlikdama ūkio subjekto auditą, turi tą riziką įvertinti. Tai nėra tie darbai, apie kuriuos buvo kalbėta 2010 m. Lietuvos Respublikos Seimo nutarime.
Ir antra. Audito komitetas pasiūlė Valstybės kontrolei, atliekančiai valstybinį auditą, pastabas: pasikartojančias viešojo sektoriaus subjektų klaidas viešai paskelbti, taip pat rekomendacijas dėl tokių klaidų pašalinimo, siekiant prevenciškai užkirsti kelią pasikartojančioms reikšmingoms klaidoms.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamoji kolege, jūsų nori paklausti keletas kolegų. Kolega K. Glaveckas. Nenori. Kolega K. Komskis. Prašom.
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamoji pranešėja, iš tiesų jūsų sprendimą mes matome ir vis dėlto norėčiau paklausti, kodėl jūs manote, kad 2010 m. sprendimas nėra vykdomas. Kaip jūs vertinate? Kodėl mes anksčiau tylėjome ir nieko nesakėme? Ką, mus tenkina tokia padėtis, kad tik po dvejų metų pamatėme?
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Praeitą kadenciją buvo toks bendras Seimo sutarimas, kad visi komitetai svarsto visų institucijų, kurios pavaldžios Seimui, ataskaitas, bet nebūtinai kelia svarstyti į Seimo posėdžių salę. Taigi ir 2011 m. Audito komitete buvo svarstytas šitas klausimas ir dar kartą buvo tai akcentuota. Kadangi šiais metais Audito komitetas siūlė svarstyti ataskaitą būtent Seime, tai dar kartą tai ir pažymime. Noriu pasakyti, kad 2010 m., kai Seimas priėmė tą nutarimą, Valstybės kontrolė buvo sakiusi, kad ji ieškos galimybių sudaryti operatyvinę grupę, kuri kaip tik ir reaguotų į tokius įvairius atvejus valstybėje. Deja, kontrolierės pasiaiškinimas, kad tam neužtenka lėšų, manau, nėra visai pagrįstas, nes, pažiūrėję į jų biudžetą, pažiūrėję jų lėšų naudojimą ir nagrinėdami Audito komitete, mes tikrai dar matome tam tikrų rezervų ir manytume, kad valstybei būtų naudinga tokius tyrimus atlikti.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega S. Bucevičius.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamoji Loreta… Ačiū auditorei už pateiktą ataskaitą. Mano klausimas labai paprastas gerbiamajai Loretai. Auditoriams yra žinomas, ir iki skausmo, toks klausimas. Mokinių krepšelis. Audituojamas yra, kaip mes visi žinome… pagal Konstitucijos 134 straipsnį priklauso Valstybės kontrolei. Bet kaip šiandien pas mus yra taip atsitikę ir niekaip mes negalime tos problemos išspręsti, kad savivaldybių kontrolieriai patys sau nusistato, kad jie audituoja tokį valstybinį mokinių krepšelį? Ar mes kada imsimės į tą klausimą atsakyti iš tikrųjų kas ir atskirti tas visas funkcijas?
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Galbūt tiek aš galiu atsakyti, gal klausimas daugiau bendro pobūdžio. Bet šiuo metu teisės aktai tai ir numato. Iš esmės, jeigu detaliau panagrinėtume, tai turiu atsakyti, kad iki skausmo žinoma problema, nes savivaldybių kontrolieriai ir savivaldybių vidaus auditas ir Valstybės kontrolės funkcijos visą laiką yra tam tikro neapibrėžtumo, atskyrimo. Kodėl savivaldybėms yra ta problema? Todėl, kad įgyvendinant Europos teisės aktus kontrolierių tarnyba buvo dirbtinai priskirta prie išorės audito. Čia ir prasideda visa ta trintis ir funkcijų nepasidalinimas atliekant auditus. Tai tas pats tinka dėl krepšelio. Iš esmės, jeigu krepšelis yra valstybės finansuojamas, tai Valstybės kontrolė privalo jį tikrinti ir audituoti. Manau, kad ir Valstybės kontrolė ne vieną kartą yra pasakiusi. Pagal Valstybės kontrolės išvadas buvo pataisyti įstatymai dėl mokinio krepšelio, kiek aš atsimenu, ir jo naudojimo.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti kolegė V. M. Čigriejienė. Prašom.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamoji Loreta, sakykite, Valstybės kontrolės išvados yra, be abejo, rekomendacinio pobūdžio ir turi rekomendacinę galią. Prašom pasakyti, surašo pažeidimų aktus, pateikia rekomendacijas, administracija pagal tuos pateiktus nurodymus gali ir atleisti žmogų, paskui prasideda teisminis procesas, tas žmogus grąžinamas atgal į darbą ir taip muzika be galo, ir mūsų biudžetas visą laiką nukenčia. Prašom pasakyti, tai kokių reikėtų teisės aktų, kad padėtis valstybėje pagerėtų, kad būtų efektyviau valdomas turtas ir nedaromos tokios pražangos, nepasisavinamos Europos Sąjungos lėšos ir VIAP’o lėšos? Labai ačiū.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Labai ačiū, kolege, už gerą klausimą. Pirmiausia sakyčiau, kad visi Lietuvoje turėtų laikytis įstatymų. Jeigu visi preciziškai laikytųsi įstatymų, manau, visos Valstybės kontrolės išvados būtų teigiamos ir nebūtų jokių rekomendacijų. Bet jūsų klausimas yra labai aktualus. Visą laiką Seimo nariai kelia tą klausimą. Dar turėčiau pasakyti, kad šiuo metu mūsų Valstybės kontrolė, ne šiuo metu, jau ir anksčiau, dirba pagal audito standartus. Tai šiek tiek skiriasi nuo revizijos aktų, kai būdavo iš karto baudžiama. Bet tų problemų yra.
Jeigu pasižiūrėtume nuo 2004 m., kaip dirba mūsų komitetas, tai mes komitete vykdėm statistiką, kiek yra atiduota ikiteisminiams tyrimams, kiek išnagrinėta bylų ir kiek pasiekta rezultatų. Sumos Valstybės kontrolės pareikštų pretenzijų yra labai didelės, bet jeigu kalbėtume apie rezultatyvumą, tyrimo institucijų rezultatų, pasibaigusių teigiamais teisminiais procesais, nėra daug. Ypač tai susiję su investicinių lėšų naudojimu. (…) atvejai, pavyzdžiui, Valdovų rūmų atvejis. Man asmeniškai kyla klausimas, kas tada politikavo – Valstybės kontrolė ar dabar Generalinė prokuratūra – dvi Seimui atskaitingos institucijos. Viešojoje erdvėje tikrai buvo labai daug informacijos, kad netinkamai panaudota labai didelė suma, bet ikiteisminiai tyrimai yra nutraukti. Man, kaip Seimo narei, natūraliai kyla klausimas, kas tada netinkamai atlieka darbą? Taip valstybėje neturi būti. Aš manau, kad teisės aktų yra pakankamai, tik juos reikia labai subtiliai išnaudoti. Galimybių pagal mūsų teisės aktus yra labai daug.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega P. Urbšys.
P. URBŠYS (MSNG). Jūs teigiate, kad iš esmės…
PIRMININKAS. Arčiau mikrofono!
P. URBŠYS (MSNG). Jūs teigiate, kad iš esmės nebuvo vykdomas 2010 m. Seimo nutarimas dėl Valstybės kontrolės ir 2010 m., ir 2011 m. ataskaitų, todėl prašau nurodyti, kiek buvo atlikta riboto masto valstybinių auditų 2010 m., 2011 m., kad būtų galima palyginti su 2012 m. ir įvertinti pablogėjimo mastą.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Labai ačiū, kolega, už klausimą. Čia turbūt Valstybės kontrolė galėtų atsakyti, nes 2010 m. Lietuvos Respublikos Seimas prašė Valstybės kontrolės tokią funkciją pradėti vykdyti. Buvo toks Seimo nutarimas. Tačiau mes konstatuojame faktą, kad, kaip ir kalbėjo tuo metu Valstybės kontrolė, kad jie įsteigs atskirą padalinį, kuris operatyviai reaguos į tam tikrus galimus neteisingus valstybės turto naudojimo atvejus, tokių dalykų šiandien nėra. Iš esmės tas, ką jie surašė savo ataskaitoje, kaip aš ir minėjau, yra reagavimas į Seimo narių skundus arba atliekama… pavyzdžiui, paimkime Ukmergę. Jie atliko planinį auditą, bet įrašė kaip operatyvų reagavimą į pranešimus. Taip, galbūt buvo kokių nors pranešimų, bet tai buvo jų planinis auditas ir jie turėjo tiesiog padaryti tai pagal standartus. Seimas kalbėjo ne apie tai – Seimas kalbėjo apie galimą operatyvų reagavimą ir kelio užkirtimą, kad nebūtų neteisėtai naudojamas turtas arba valdomos lėšos. Tai mes… 2010 m. Lietuvos Respublikos Seimas kalbėjo apie tai.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega M. Zasčiurinskas. Prašom.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbimasis pirmininke. Gerbiamoji kolege, klausimas kaip Seimo kontrolierei, pavyzdžiui, kaip būsimai Seimo kontrolierei. Žiūrėkite, dirba 400 žmonių, sveika organizacija, kaip čia buvo pasakyta, per metus atlikta 1300 patikrinimų, išaiškinamumas… rekomendacijų tiek buvo surašyta, tų rekomendacijų vykdymas – daugiau kaip 90 %. Tas buvo pernai, tas buvo užpernai, tas buvo dar anksčiau. Mano klausimas: sakykite, kieno kvalifikacija yra netinkama? Ar mūsų ministerijose, žinybose dirba tokie nekvalifikuoti žmonės, ypač žemos kvalifikacijos, kad jie nesupranta, nežino ir nemoka dirbti, kad Valstybės kontrolė kiekvieną kartą, tūkstančius kartų, nurodo jiems tuos trūkumus, kasmet nurodo, ar yra problemų su Valstybės kontrole, ar yra problemų dėl įstatymų? Jūsų nuomonė kokia yra? Ačiū.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Labai ačiū, kolega. Pirmiausia atsakysiu į jūsų provokuojančią klausimo dalį. Esu dabar Seimo narė ir tikiuosi, kad ir kitą kadenciją Lietuvos Respublikos žmonės mane išrinks į Lietuvos Respublikos Seimą ir dirbsiu toliau Audito komitete.
O atsakydama į jūsų iškeltą klausimą pasakyčiau, išskirčiau atsakymą į dvi dalis. Kaip buvo nuskambėję posėdžių salėje, yra dvi skirtingos audito rūšys: finansinis teisėtumo auditas ir veiklos auditas. Finansiniai auditai griežtai reikalauja vykdyti teisės aktus. Tai jeigu dėl to yra Valstybės kontrolės konstatuojami pažeidimai, be abejo, trūksta kompetencijos valstybinėms institucijoms, nes kontrolė tikrina tiksliai pagal tai, ar veiksmai atitinka mūsų priimtų teisės aktų vykdymą, o jeigu yra veiklos auditas, tai, kaip ir buvo pasakyta, veiklos auditai turi šiek tiek kitą specifiką ir jie… Aš asmeniškai galvoju, kad jie negali būti vertinami kaip šimtaprocentiniai, turi būti vykdomi… Valstybės kontrolė, pateikdama rekomendacijas dėl veiklos audito, pasako savo nuomonę, kaip jiems atrodo, kad tos lėšos ar tas turtas turėtų būti valdomas priimant vienus ar kitus Vyriausybės ar kitų institucijų sprendimus. Bet aš, kaip politikė, turiu pasakyti, kad tam yra Vyriausybės programa, tam Seimas patvirtina biudžetus, kad nustatytų kryptį, kaip ta kryptimi eiti. Bet tos pastabos kartais būna vertingos ir daugeliu atveju atsižvelgia. Tai priklauso nuo kompetencijos žmonių, kurie tas pastabas surašo.
Valstybės kontrolėje tikrai yra daug kompetentingų ir aukštos kvalifikacijos žmonių. Turiu pasakyti, kad gaila, kad seniai Valstybės kontrolėje dirbę aukštos kvalifikacijos žmonės ją paliko. Man tenka apgailestauti iš šios tribūnos. Mes turėtume dėti pastangas, kad taip nebūtų. Turiu pasakyti, kad valstybės kontrolierių atlyginimai yra labai maži. Jeigu palygintume darbą to žmogaus, kuris kontroliuoja lėšas, ir paimtume mūsų padėjėjų kategoriją, tai piniginė išraiška daugeliu atvejų net sutampa. Manau, mes, kaip Seimas, nepakankamai gerai ir aukštai vertiname Valstybės kontrolės auditorių darbą, atlygindami jiems tinkamai finansiškai.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į visus Seimo narių klausimus.
Gerbiamieji kolegos… Gal palaukite tribūnoje, kad iš karto, jeigu kolegos pritartų, mes galėtume… (Balsai salėje) Taip, minutėlę. Balsuosime. Aš manau, tikrai balsuosime, bet aš manau, kad po pateikimo galėtume pritarti. Vis tiek norite balsuoti. Gerai. Kolegos, kadangi kalbėti norinčių nėra, balsuojame po pateikimo. Kas pritaria Seimo nutarimui „Dėl Valstybės kontrolės 2012 m. veiklos ataskaitos“, balsuoja už, kas nepritaria, balsuoja prieš arba susilaiko. Balsuojame.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 87 Seimo nariai: už – 85, prieš – 1, susilaikė 1. Pritarta.
Pereiname prie svarstymo. Ar galime po svarstymo pritarti bendru sutarimu? Galim. Pritariam.
Priėmimas. Yra pataisų. Pirmiausia gal pradėsiu nuo redakcinės pataisos. Turbūt pritariate, gerbiamoji kolege?
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Taip, komitetas pritaria Teisės departamentui.
PIRMININKAS. Pritaria. Čia vienas žodis keičiamas. Taip pat yra kolegos J. Razmos pataisa. Prašom, kolega, pritariate ar nepritariate, ar reikės balsuoti.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Kadangi negaliu komiteto vardu kalbėti, nes priėmimas, tai galbūt pristatys savo pataisą gerbiamasis J. Razma.
PIRMININKAS. Gerai. Prašysime kolegos J. Razmos. Prašom pristatyti savo pataisą.
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš manau, būtų nekorektiška kaltinti, kad Valstybės kontrolė neatliko, kaip komitetas formuluoja pirminiame projekte, tų operatyvių ribotos apimties tyrimų, tai aš parašiau visa tai korektiškesne forma, kad tie patikrinimai yra svarbūs ir kad ateity tai turėtų daryti, kaip komitetas ir formulavo, bet išbraukiau tas vietas, kur yra jau labai tiesmukai žeriami kaltinimai Valstybės kontrolei už praėjusius metus.
PIRMININKAS. Prašome, pirmininke, reaguoti.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Iš esmės komitetas lieka prie savo teiktos nuomonės, nes aš turiu įgaliojimus tik tokią patvirtinti, ir nemano, kad mes ten labai griežtai surašėme, bet tiesiog norisi, kad Seimo nutarimai būtų vykdomi.
PIRMININKAS. Reikės balsuoti, taip?
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Taip.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, yra norinčių kalbėti? A. Sysas – prieš. Prašau.
A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, kadangi esu Audito komiteto narys, mes tikrai nuolat bendraujame, kalbamės, aš neįžvelgiu čia kokio nors griežto Valstybės kontrolės vertinimo. Paprasčiausiai yra Seimo nutarimai, kurie kartais ne iki galo galbūt suprantami arba neįvykdomi. Todėl mes tik dar kartą primename, kad jeigu Seimas priima nutarimą (vienbalsiai ar daugumos balsais), paprasčiausiai tam tikri darbai turi būti padaryti. Tai niekas neturėtų priimti čia asmeniškai kaip kažkokio įžeidimo ar asmeninio vertinimo, bet paprasčiausiai yra tokių problemų. Tie, kas dirba Audito komitete, aiškiai supranta šitą reikalą ir vienbalsiai balsavo už tokias išvadas.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega D. Jankauskas kalbės už kolegos J. Razmos pataisą. Prašom.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Taip, kolegos, kadangi mes kalbame dėl pasiūlymo, kuris yra įregistruotas, aš pasisakau už J. Razmos pasiūlymą. Kviečiu kolegas palaikyti bent jau dėl dviejų priežasčių. Pirmiausia Valstybės kontrolė yra aukščiausia audito institucija, taip yra apibrėžta teisės aktuose, Konstitucijoje. Kai kas galbūt iš tikrųjų norėtų matyti kaip instrumentą įvairioms operatyvinėms veikloms ir kaip Revizijų departamentą, koks yra kažkada buvęs, bet vis dėlto šiandien Valstybės kontrolė yra aukščiausia audito institucija. Vienas iš pagrindinių principų šios institucijos veiklos, bent jau turėtų būti, yra nepriklausomumo principas. Taigi kviečiu palaikyti J. Razmos pasiūlymą.
PIRMININKAS. Ačiū, kolegos. Pereiname prie balsavimo. Manau, kad 1 straipsniui galime pritarti bendru sutarimu, taip? Pataisa yra dėl 2 straipsnio. Balsuojame dėl kolegos J. Razmos pataisos. Kas palaiko šią pataisą, balsuoja už, kas nepalaiko, balsuoja prieš arba susilaiko. Balsavimas prasidėjo.
Ačiū. Gerbiamieji kolegos, balsavo 93 Seimo nariai: už – 37, prieš – 39, susilaikė 17. Pataisai nepritarta.
Galime balsuoti dėl viso nutarimo projekto? Prašom. Kas palaiko nutarimo projektą, balsuoja už, kas nepalaiko, balsuoja prieš arba susilaiko. Motyvų… Motyvai yra tik prieš. Ar reikėtų kalbėti? A, yra, yra norinčių kalbėti. Atsisako. Gerai. Tada balsuojame. Kas palaiko, balsuoja už, kas nepalaiko, balsuoja prieš. Dėl viso!

Šio nutarimo priėmimas

Gerbiamieji kolegos, balsavo 96 Seimo nariai: už – 71, prieš – 2, susilaikė 23. Seimo nutarimui pritarta. (Gongas)
Pereiname prie 2-2… (Balsai salėje) Replika po balsavimo. Nematau, kas. Prašau.
P. URBŠYS (MSNG). Gerbiamasis pirmininke…
PIRMININKAS. Taip.
P. URBŠYS (MSNG). Aš buvau užsirašęs išreikšti nuomonę prieš, bet išgirdau nuomonę, kad niekas nėra pareiškęs išreikšti nuomonės dėl balsavimo…
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, turiu jūsų atsiprašyti, nes aš pažiūrėjau tik už, kažkas išsibraukė, galvojau, kad visi išsibraukė. Norite dabar, tai prašom pasisakyti.
P. URBŠYS (MSNG). Atleiskite, aš, kaip naujas Seimo narys, tokią pastabą. Tikrai vertinamas darbas atsakingos valstybinės institucijos. Na, tikrai norėtųsi išgirsti analizę, kuo remdamiesi jūs priimate sprendimą, kad iš esmės nevykdomas nutarimas. Nes jeigu priimamas toks vertinimas, tai jau kitas žingsnis yra reikšti nepasitikėjimą valstybės kontroliere, nes ji ignoruoja Seimo nutarimus. Jeigu jūs pateikėte Seimui tokį sprendimą, jūs turite įrodyti skaičiais mums, o ne tai, kaip aš girdėjau dabar subjektyvų vertinimą, man susidaro toks įspūdis. Praeitais metais patiko valstybės kontrolierė – vienas vertinimas, šiais metais nepatiko – tai kitas vertinimas.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis kolega. Gerbiamieji kolegos, nenorėčiau vėl pradėti diskusijos, nes mes jau priėmėme sprendimą. Gerbiamasis kolega, aš pasakyčiau taip: pirmu straipsniu mes pritarėme Valstybės kontrolės ataskaitai, tuo pasakyta; 2 straipsnis – yra tam tikrų pastabų. Nemanau, kad čia reikėtų dėl to… Korektiškos jos ar ne, na, galima ginčytis, visko būna šioje salėje, norėtųsi korektiškiau. Nori L. Graužinienė. Prašau.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Labai ačiū, gerbiamasis pirmininke. Aš tik norėjau pažymėti, ką sakė gerbiamasis Donatas, kad čia tikrai nepriklausomumas nėra pažeidžiamas. Kaip tai daryti, kaip organizuoti darbą, tai čia jau vidaus klausimas. Bet tai, kad valstybei (ir Audito komitetas mato) tokių dalykų reikia, tai mes ir prašome. Ir Seimas prašė tada. Tikrai, aš atsimenu, jūs peržiūrėkite stenogramas, kiek visas Lietuvos Respublikos Seimas kalbėjo apie tai, ne mes čia vieni esame sugalvoję.
Kitas dalykas. Gerbiamajam kolegai norėčiau atsakyti, kad Valstybės kontrolė, pateikdama ataskaitą, ir turėjo išvardinti, kiek jie atliko tokių operatyvių greitų reagavimų į tam tikras netinkamas situacijas. Tą, ką jie pateikė Audito komitete, mes konstatuojame, kad tai yra jų privalomos procedūros. Mes tikrai nesiruošiame kontrolierei reikšti nepasitikėjimo, mes džiaugiamės jos darbu, bet viešai kalbėti apie problemas – tai duoda tik pliusą, o ne minusą. Manau, mes turime tą daryti parlamente.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamoji kolege. Dėkojame valstybės kontrolierei. Dar nori A. Sysas. Prašau.
A. SYSAS (LSDPF). Pirmininke, dėl vedimo tvarkos.
PIRMININKAS. Prašom.
A. SYSAS (LSDPF). Aš norėjau paklausti. Buvo padaryta dviejų klausimų pertrauka. Jūs jau sakote, kad mes svarstysime 2-2 klausimą. Tai mano klausimas: kada mes svarstysime komisijų klausimus, dėl kurių buvo padaryta pertrauka iki kito posėdžio. Pagal Statutą turėtume iš karto svarstyti, nesvarstydami ir Valstybės kontrolės išvadų?
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, kitas posėdis, tai nebūtinai yra šitas. Be to, mes esame, kaip jūs gerai žinote, pakvietę žmones, kurie čia jau ir laukia. Todėl aš vis dėlto norėčiau padėkoti valstybės kontrolierei, pasveikinti ją, kad Seimas pritarė Valstybės kontrolės ataskaitai, ir pereiti prie 2, 2-2 a ir 2-2b klausimų. Specialiųjų… Daugiau neduosim kalbėti, nepykit…

15.58 val.
Specialiųjų tyrimų tarnybos 2012 metų veiklos ataskaita

Specialiųjų tyrimų tarnybos 2012 metų veiklos ataskaita. Pranešėjas – Specialiųjų tyrimų tarnybos direktorius S. Urbanavičius. Prašom. Kiek aš žinau, gerbiamieji kolegos, yra dar daug klausimų, nes pirmiausia ne visos frakcijos pateikė narius, yra pastabų iš Teisės departamento. Tiesiog mes dabar net ir negalime pateikti, jeigu ir norėtume. (Balsai salėje) Po ataskaitų kol kas, jeigu visi pateiks, visos frakcijos taip pat įvykdys savo įsipareigojimus. Prašom, gerbiamasis direktoriau.
S. URBANAVIČIUS. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, įgyvendindamas Specialiųjų tyrimų tarnybos įstatymo ir Seimo statuto nuostatas, norėčiau pristatyti 2012 metų veiklos ataskaitą, paminėti pagrindinius tarnybos veiklos rezultatus, aptarti iškilusias problemas ir pateikti tam tikrus mūsų lūkesčius.
Kaip ir kiekvienais metais, tarnybos veikla buvo vykdoma trimis viena kitą papildančiomis baudžiamojo persekiojimo, prevencijos ir antikorupcinio švietimo kryptimis. Kalbant apie baudžiamąjį persekiojimą, be abejo, tai buvo ta sritis, kuriai praeitais metais skyrėme daugiausia dėmesio, daugiausia resursų. Pastaruosius keletą metų Specialiųjų tyrimų tarnyba vis labiau orientavosi į sudėtingus tyrimus, apimančius didesnį nusikalstamų veikų epizodų, dalyvaujančių asmenų skaičių. Tad nors bendras ikiteisminių tyrimų skaičius yra stabilus, didėja sudėtingų tyrimų dalis. Tarnyba nesiekia pagerinti statistikos, jos tikslas – nuo paprastų korupcinio pobūdžio nusikalstamų veikų pereiti prie sudėtingų, sisteminių korupcijos atvejų, darančių didžiausią žalą valstybei, tyrimų.
2012 m. Specialiųjų tyrimų tarnyba pradėjo 92 ikiteisminius tyrimus, tai yra 14 % daugiau negu 2011 m. Šis skaičius jau keletą metų yra nusistovėjęs ir parodo mūsų galimybes kiekybine prasme. Iš mano minėtų 92 pradėtų ikiteisminių tyrimų 35 bylos, arba 38 %, buvo pradėtos gavus skundą, pareiškimą ar pranešimą apie nusikalstamą veiką, o kita dalis (ji sudaro 62 %) tai yra Specialiųjų tyrimų tarnybos pareigūnams patiems nustačius nusikalstamos veikos požymius kriminalinės žvalgybos veiklos pagrindu.
Norėčiau šiek tiek paaiškinti, kuo skiriasi ikiteisminiai tyrimai, pradėti STT pareigūnų iniciatyva, ir gavus piliečių pareiškimą. Kaip rodo praktika, tyrimuose, pradėtuose Specialiųjų tyrimų tarnybos pareigūnų iniciatyva, paprastai nustatoma daugiau nusikalstamų veikų, išaiškinama daugiau asmenų, įtariamų padarius nusikalstamas veikas. Kai ikiteisminis tyrimas pradedamas pagal asmens skundą ar pareiškimą, dažnai tyrimas apima tik vieno asmens padarytą konkrečią nusikalstamą veiką.
2012 m. iš 290 atliekamų ikiteisminių tyrimų kas trečias ikiteisminis tyrimas buvo, mūsų manymu, sudėtingas. Mes tarnyboje esame nusistatę tam tikrus kriterijus, pagal kuriuos ir skaičiuojama, tas tyrimas yra sudėtingas ar ne. Kaip minėjau, tokių tyrimų yra daugiau negu 31 %.
Kalbant apie atskiras nustatytas korupcinio pobūdžio nusikalstamas veikas mano minėtuose ikiteisminiuose tyrimuose, praeitais metais buvo tiriama 490 nusikalstamų veikų. Palyginti su 2011 m., tai yra šioks toks padidėjimas. Jeigu kalbėtume apie pačias nusikalstamas veikas, tai daugiausia (kas trečia veika) yra piktnaudžiavimas.
2012 m. Specialiųjų tyrimų tarnybos tirtose ikiteisminio tyrimo bylose įtarimai buvo pareikšti 273 asmenims, iš jų 148 valstybės tarnautojams ir pareigūnams, 7 juridiniams asmenims ir 118 kitiems asmenims. Palyginti su 2011 m., įtariamųjų skaičius padidėjo 26 %, arba 57 įtariamaisiais. Šalia atliekamų ikiteisminių tyrimų tarnyba papildomai inicijavo ir Valstybinės mokesčių inspekcijos atliekamas patikrinimo procedūras dėl 125 įtariamų valstybės tarnautojų ar pareigūnų pajamų ir turto įsigijimo deklaravimo teisėtumo įvertinimo ar mokestinio tyrimo. 2011 m. tokių atvejų buvo tik 30. Deja, papildomų resursų ar pajėgumų tarnyba šiai veiklos sričiai skirti negalėjo.
Kalbant apie baigtus ikiteisminius tyrimus, 2012 m. kaltinamojo akto surašymu ar pareiškimu dėl proceso užbaigimo teismo baudžiamuoju įsakymu buvo baigtos ir teismui perduotos 46 ikiteisminio tyrimo bylos, iš jų 34 surašant kaltinamąjį aktą ir 12 pareiškimu dėl proceso užbaigimo teismo baudžiamuoju įsakymu. Norėčiau atkreipti dėmesį į dabar pasakytą skaičių. Mano minėtose 46 ikiteisminio tyrimo bylose, kurios buvo perduotos teismui, buvo išnagrinėtos 265 atskiros nusikalstamos veikos ir perduoti 135 asmenys. Palyginti su 2011 m., tai net 64 % daugiau pačių nusikalstamų veikų ir 12 % daugiau kaltinamųjų, nors tai vėlgi buvo padaryta neskyrus papildomų pajėgumų ar finansinių resursų.
Didelį nerimą kelią ir 2012 m. padidėjęs išteisintų asmenų skaičius. Noriu patikinti, kad Specialiųjų tyrimų tarnyba tiek savo iniciatyva, tiek Seimo Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pavedimu atliko baudžiamųjų bylų, kuriose ikiteisminį tyrimą vykdė STT ir kuriose buvo priimti išteisinamieji nuosprendžiai, analizę. Jos metu buvo nustatyta, kad išteisinta 16 asmenų, tačiau daugiausia asmenų (12) buvo išteisinta baudžiamosiose bylose, nagrinėtose tik pirmos instancijos teisme.
Taip pat norėčiau pažymėti, kad šis išteisintų asmenų skaičius atspindi tik tarpinius rezultatus, o galutiniai rezultatai, nesant neskundžiamų teismo sprendimų, gali gerokai skirtis, nes galutiniais ir neskundžiamais teismo sprendimais 2012 m. buvo išteisinti tik 3 asmenys. Tai sudaro 3 % visų teisiamųjų.
Kaip minėjau, išanalizavus išteisinamuosius nuosprendžius, taip pat matyti, kad ikiteisminio tyrimo pareigūnai, prokurorai, teisėjai, tas pačias faktines aplinkybes ir įrodymus dažnai vertina skirtingai. Todėl tais atvejais, kai nėra teismų praktikos ir precedento, tai ir tampa pagrindine priežastimi, lemiančia išteisinamųjų nuosprendžių priėmimą.
Taip pat mes analizavome, lyginome rezultatus su kitų šalių panašių tarnybų veiklos rezultatais ir galime daryti tokią išvadą, kad ir kitų šalių teisėsaugos institucijos, kurios nebijo ir imasi rimtų, sudėtingų bylų tyrimo, visada susiduria su situacija, kai tam tikras skaičius asmenų yra išteisinami. To tikriausiai būtų galima išvengti, jeigu tirtume tik smulkius nusikaltimus. Iš kitos pusės, jeigu nebūtų išteisinamųjų nuosprendžių, vėlgi galėtume būti vertinami kaip neaktyvi, nedrąsi, rizikos neprisiimanti institucija. Užtikrinu, kad ir ateityje Specialiųjų tyrimų tarnyba ketina nuolat ir išsamiai analizuoti kiekvieną išteisinamojo nuosprendžio atvejį.
Keletas žodžių apie pareiškėjus. 2012 m. Specialiųjų tyrimų tarnyba gavo 1310 skundų, pranešimų, pareiškimų. Palyginti su 2011 m., jaučiamas didelis padidėjimas, t. y. beveik 46 %. Norėčiau pažymėti, kad ir šiai veiklos sričiai papildomų pajėgumų skirti negalėjome.
Didėjantis bendras gautų skundų, pranešimų skaičius rodo, kad daugėja Lietuvos piliečių, suvokiančių korupcijos keliamą grėsmę ir pasiruošusių veikti, pasipriešinti, tai yra išreiškiančių paramą ir pasitikėjimą Specialiųjų tyrimų tarnyba kovoje su korupcija. Taip pat norėčiau patikinti, kad tarnyba vertina kiekvieną į mus besikreipiantį pareiškėją. Kaip rodo duomenys, praėjusiais metais tarnyba pagal 35 piliečių pareiškimus pradėjo ikiteisminius tyrimus.
Gyventojų pranešimai mums yra vertingas informacijos šaltinis, net ir tais atvejais, kai pagal jų pateiktus duomenis pradėti ikiteisminio tyrimo negalime. Visada raginame žmones nedvejoti ir pranešti mūsų tarnybai apie jiems žinomus galimos korupcijos atvejus. Taip pat negalėčiau nepaminėti ir Specialiųjų tyrimų tarnybos ne pirmus metus keliamos problemos, kad būtina užtikrinti efektyvią pareiškėjų, pranešusių apie korupcinio pobūdžio nusikalstamas veikas, apsaugą.
Kita tarnybos veiklos sritis – tai korupcijos prevencija. 2012 m. mūsų tarnyba atliko 220 teisės aktų ar jų projektų antikorupcinį vertinimą, ir tai vėlgi yra šioks toks padidėjimas – apie 8 %, palyginti su 2011 m. Savo iniciatyva mes įvertinome 76 teisės aktus ar jų projektus. Turėčiau pasakyti, kad 2012 m. buvo atlikti visuomenei svarbiausių teisės aktų projektų antikorupciniai vertinimai labai įvairių sričių – nuo aplinkos apsaugos, teritorijų planavimo iki viešųjų pirkimų ir energetikos. Praeitais metais į mus dažniausiai kreipėsi Seimo Antikorupcijos komisija ir Aplinkos apsaugos komitetas.
Norint vykdyti pateiktų rekomendacijų stebėseną, būtina Korupcijos prevencijos įstatyme įtvirtinti subjektų, kuriems buvo pateiktas vertinimas, pareigą informuoti Specialiųjų tyrimų tarnybą apie rekomendacijų įgyvendinimą. Tarnyba, įvertinusi Korupcijos prevencijos įstatymo taikymo problemas, ketina tobulinti šio įstatymo teisinį reglamentavimą ir planuoja parengtą projektą artimiausiu metu pateikti Seimo Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetui.
Norėčiau dar trumpai pakalbėti apie kitą prevencijos priemonę – tikrintus asmenis. 2012 m. mes surinkome ir pateikėme informaciją apie 7002 asmenis. Palyginti su 2011 m., tai yra vėlgi 36 % daugiau. Pagal Korupcijos prevencijos įstatymo 9 straipsnį praeitais metais pateikėme informaciją apie daugiau nei 1500 asmenų, siekiančių eiti ar einančius pareigas valstybės ir savivaldybės įstaigose ir įmonėse. Vėlgi, palyginti su 2011m., tai yra beveik dvigubai daugiau, o palyginti su 2010 m., keturis kartus daugiau. Didelis tikrinamų asmenų skaičius rodo smarkiai padidėjusį mūsų darbo krūvį ir apimtis.
Kokios priežastys tai lėmė? Mūsų nuomone, priežastys, lėmusios tikrinamų asmenų skaičiaus augimą, yra tam tikri visuomeniniai, politiniai procesai, be abejo, Lietuvos Respublikos Seimo rinkimai ir su tuo susijęs Vyriausybės formavimas. Kita priežastis, kuri tikrai tarnybą džiugina, yra galimai pasikeitęs vadovų požiūris į šią prevencijos priemonę. Vis dėlto atsiranda noras, kad nepriekaištingos reputacijos, patikimi ir nekorumpuoti asmenys dirbtų valstybės tarnyboje.
Kita veiklos sritis – antikorupcinis visuomenės švietimas ir informavimas. Specialiųjų tyrimų tarnyba vykdo tikslinį trijų socialinių grupių: moksleivių, studentų, jaunimo ir valstybės tarnautojų, antikorupcinį švietimą. Vidutiniškai kasmet mes surengiame apie 100 antikorupcinio švietimo seminarų ir paskaitų įvairiose valstybės ir savivaldybės įstaigose. Maksimaliai savo jėgomis aktyviai padedame formuoti visuotinį, ypač moksleivių, nepakantumą korupcijai.
Turėčiau tikrai pasidžiaugti ir pateikti vieną pavyzdį. 2012 m. gruodžio mėnesį Specialiųjų tyrimų tarnybos ir Kauno miesto savivaldybės administracijos Švietimo ir ugdymo skyriaus iniciatyva buvo organizuota akcija „Mokiniai prieš korupciją“. Akcijos dalyviai su antikorupcine atributika žygiavo Laisvės alėja iki Kauno miesto savivaldybės. Akcijoje dalyvavo per 400 6–10 klasių moksleivių daugiau kaip iš 20 mokyklų. Moksleivių antikorupcinio švietimo iniciatyvą palaiko ir šioje srityje su mūsų tarnyba jau ne vienerius metus aktyviai bendradarbiauja Kauno, Šilutės, Gargždų, Neringos, Tauragės, Šilalės, Klaipėdos ir Panevėžio savivaldybių administracijos.
Deja, tenka tik apgailestauti, kad bet kokiems socialiniams projektams tarnyba negali skirti lėšų. Ši veikla vykdoma išskirtinai savo jėgomis. Taip pat manome, esame įsitikinę, kad antikorupcinis švietimas turėtų būti ne tik Specialiųjų tyrimų tarnybos, bet ir visų kitų valstybės institucijų ir nevyriausybinių organizacijų funkcija. Tarnyba veikiau norėtų tapti koordinatore skleidžiant šią antikorupcinio švietimo idėją.
Kas mums kelia nerimą? Tikrai negaliu nepaminėti problemų, susijusių su žmogiškaisiais ištekliais, personalu. 2012 m. Specialiųjų tyrimų tarnybos darbuotojų kaita sudarė 9 %. Iš viso buvo atleista 17 pareigūnų, kurių darbo stažo vidurkis buvo 19 metų. O priimtas 21 pareigūnas – tai dažniausiai mokslus baigę studentai arba darbuotojai su kelerių metų stažu. Jau vien per šiuos metus, per šiuos penkis šių metų mėnesius, tarnybą paliko 5 pareigūnai, kurių darbo vidurkis ir stažas – 26 metai.
Šią didesnę, nei mūsų planuota, darbuotojų kaitą galėjo lemti keletas priežasčių. Bet viena iš svarbiausių, mūsų manymu, – tai penktus metus besitęsiantis priedų už kvalifikacinės kategorijos ir pareiginės algos koeficiento Specialiųjų tyrimų tarnybos pareigūnams sumažinimas ir, kitaip nei kai kurių kitų institucijų, Specialiųjų tyrimų tarnybos darbuotojų darbo užmokestis buvo mažinamas ne vieną, o du kartus. Taip pat greičiausiai neprideda motyvacijos visuomenės ir žiniasklaidos reakcija, mūsų vykdomų tyrimų puolimas, kartais pavaizduojama, kad Specialiųjų tyrimų tarnyba – tai tarsi blogis, institucija, kuri sulaiko niekuo dėtus, visuomenės gerbtinus asmenis. Taip dirbtinai formuojama ne pati patraukliausia nuomonė apie tarnybą.
Taigi, mūsų nuomone, būtini teisinio reglamentavimo, susijusio su tarnybos patrauklumu ir veiklos veiksmingumo didinimu, pokyčiai. Specialiųjų tyrimų tarnybos statuto projektas užregistruotas Lietuvos Respublikos Seime ir, kiek žinome, šiandien jums bus pateiktas.
Mūsų nuomone, nepakankamas finansavimas neužtikrina tinkamos Specialiųjų tyrimų tarnybos veiklos. Labai sudėtinga visa apimtimi vykdyti priskirtas funkcijas esant nepakankamam finansavimui. Paminėsiu tik keletą skaičių.
2012 m. tiesioginėms funkcijoms… kurių didžiąją dalį sudaro nusikalstamų veikų tyrimo išlaidos, nesiekė net 2011 m. lygio, o palyginti su 2008 m., sumažėjimas siekia 4 kartus: nuo 4 mln. 600 tūkst. 2008 m. iki šiek tiek daugiau kaip milijonas 2012 m. Dėl šios priežasties neišvengiamai buvome priversti mažinti išlaidas nusikalstamoms veikoms atskleisti, tai yra kriminalinės žvalgybos ir ikiteisminio tyrimo išlaidas, taip pat baudžiamojo proceso išlaidas ekspertizėms, specialistų išvadoms, transportui, ryšiams.
Kalbant apie ikiteisminio tyrimo tyrėjų kvalifikacijos kėlimą, tarptautinį bendradarbiavimą, įslaptintos informacijos apsaugos stiprinimą, norėčiau pasakyti, kad šioms sritims arba neskyrėme lėšų apskritai, arba galėjome skirti tik minimalias. Deja, panaši situacija išlieka ir šiemet.
Baigdamas savo veiklos pristatymą ir atsižvelgdamas į šių dienų įvykių realijas, jausdamas, kad vis dėlto sulauksiu klausimų šia tema, norėčiau pateikti informaciją apie įvykius, neva tariamą provokaciją, kuri aktyviai aptarinėjama šiuo metu ir žiniasklaidoje. Nesiplėsdamas į detales, norėčiau Seimo narius atsakingai patikinti, kad nei atlikdama ikiteisminį tyrimą dėl Vilniaus miesto vicemero, nei kitomis aplinkybėmis ar atvejais Specialiųjų tyrimų tarnyba nerengė ir niekada neskatino kitų asmenų rengti jokių provokacijų nei prieš publikacijoje minimus, nei prieš kitus šalies politikus. Pasirodžius šiai informacijai žiniasklaidoje, Specialiųjų tyrimų tarnyba pradėjo šios informacijos patikrinimo procedūrą tarnyboje ir taip pat visą išsamią informaciją pateikė Seimo Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetui, Kriminalinės žvalgybos parlamentinės kontrolės komisijai, Generalinei prokuratūrai.
Ačiū, jeigu bus klausimų, mielai atsakysiu.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis direktoriau. Klausimų iš tikrųjų yra. Jūsų nori paklausti keliolika Seimo narių. Pirmasis – kolega A. Anušauskas. Prašom.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis direktoriau, iš tikrųjų per pastaruosius pusę metų Specialiųjų tyrimų tarnyba vis dėlto patyrė, sakyčiau, nemenką spaudimą dėl savo veiklos metodų, kurie numatyti įstatymuose, nuo antrankių, kaukių iki nusikalstamos veiklos metodo tariamai netinkamo naudojimo. Be abejonės, viskas priklauso nuo darbuotojų profesionalumo. Jūsų manymu, ar išvis tarnyba, stokodama pinigų, gali inicijuoti, pavyzdžiui, kokius nors rimtus didesnius tyrimus, nes tam tikru laiku tarnybos gebėjimai buvo, sakyčiau, gerinami keičiant įstatymus, mažinant biurokratinio darbo krūvį, kad pasiklausymams, pavyzdžiui, naudojant operatyvines priemones, būtų mažiau popierių naudojama vienam asmeniui, o ne telefono numeriui, dalinamasi su prokuratūra, kuriamos imuniteto tarnybos kitose institucijose? Ką dabar galima dar padaryti?
S. URBANAVIČIUS. Ačiū už klausimą. Kaip iš pradžių pristačiau, tarnyba tikrai nėra suinteresuota gerinti kokius nors statistinius rodiklius. Mūsų užduotis – pereiti nuo–į, pereiti ir tirti, atskleisti ir tirti kuo daugiau sudėtingų tyrimų, darančių didžiausią žalą valstybei. Tie mano pateikti skaičiai greičiausiai parodo, kad vis dėlto tų tyrimų daugėja ir mes einame teisinga linkme.
Ką galima padaryti? Be abejo, balsuoti šiandien už mūsų teikiamą Statuto projektą.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega K. Komskis.
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamasis direktoriau, iš tiesų prieš gerą savaitę mes turėjome progos paskaityti jūsų vieną iš tyrimų apie „Vilniaus vandenis“. Pasakykite man jūs tokį dalyką. Ar buvo imtasi kokių nors priemonių dėl informacijos nutekinimo? Sakykite, jeigu tai buvo ne informacijos nutekinimas prieš pat teismą, ar atidavus… atiduota teismo medžiaga, jūs ėmėtės kitokių priemonių dėl šmeižimo ar panašiai? Kokie bus jūsų veiksmai konkrečiai dėl šito įvykio?
S. URBANAVIČIUS. Ačiū. Kaip minėjau, tarnyboje šiuo metu atliekamas informacijos patikrinimas, tokia vadinamoji procedūra. Be abejo, ji kol kas nebaigta. Tačiau turėčiau atkreipti dėmesį, kad tai yra daugiau negu trejų metų senumo įvykiai. Dalis pareigūnų, dalyvavusių to meto aprašomuose įvykiuose, jau tarnyboje nedirba. Ir tiek, kiek mums šiandien pavyko išsiaiškinti, aš, kaip vadovas, nematau kokių nors objektyvių duomenų, kad būtų įvykdyta provokacija ar kurstymas atlikti kokius nors neteisėtus veiksmus, kaip minėjau, ar publikacijos minimų politikų atveju, ar kitų Lietuvos politikų atveju. Šitą visą informaciją, kurią surinkome, mes apibendrinome ir pateikėme, kaip minėjau, Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetui ir Kriminalinės žvalgybos parlamentinės kontrolės komisijai. Rytoj taip pat vyks minėtos komisijos posėdis, kur papildomai atsakysime į visus mums užduotus klausimus.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega E. Gentvilas.
E. GENTVILAS (LSF). Gerbiamasis direktoriau, vieną problemą, sprendžiant dėl žmogiškųjų resursų, bus bandoma spręsti Seime, tai yra dėl priedų prie atlyginimų. Tačiau tai yra tik motyvacijos padidinimas, saugant gerus specialistus, kad jie nepaliktų tarnybos, kai gali dirbti. Sakykite, kiek reikėtų dar darbuotojų, kad apskritai dirbtų tarnyba taip efektyviai, kaip jūs įsivaizduojate? Nes žmogui pridėjus priedą, jis vis tiek padarys tik tiek, kiek pajėgus padaryti. Kiek reikia etatų, kiek reikia finansinių išteklių visai tarnybai? Nes dažnai ypač Klaipėdoje man tekdavo girdėti: na, mes negalime šito pradėti, nes trūksta specialistų. Tai kiek apskritai dar, jūsų, kaip naujai pradėjusio dirbti vadovo, įsivaizdavimu, reikia žmonių jūsų tarnyboje?
S. URBANAVIČIUS. Ačiū. Jeigu prisimintume, kai prieš šešiolika metų tarnyba buvo kuriama, tai buvo tikrai gana daug surinkta informacijos ir argumentų, dėl ko apskritai tokia tarnyba reikalinga. Taip pat buvo atlikti skaičiavimai daugmaž, kiek tarnyboje galėtų dirbti žmonių. Jeigu gerai pamenu, tai buvo apie 300.
Be abejo, šiandien, kaip ir minėjau, mes nesiekiame kiekybės. Mes ir turėdami dabartinį žmonių skaičių galbūt sugebėtume vis dėlto išlaikyti tą kiekybinį skaičių, gerindami būtent… pereidami prie rimtų tyrimų, tačiau planuodami biudžetą, 2014 metų biudžetą, be abejo, mes pateikėme prašymą dėl dar dešimties papildomų etatų finansavimo. Tai susiję su nauja mūsų tarnybos planuojama funkcija – tai analitinių gebėjimų stiprinimu.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega M. Zasčiurinskas. Prašau.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis direktoriau, su pasigardžiavimu praeitą kadenciją buvo teikiama informacija, koks didelis korupcijos lygis Lietuvoje. Čia triūbijo visi. Liūdna girdėti, kad per tuos metus keturis kartus jums buvo sumažintas finansavimas. Jūsų darbas yra svarbus, didelis, reikalingas. Mano klausimai yra tokie.
Pastarąsias savaites viešojoje erdvėje viešai buvo paskelbta, kad pas mus čia klaidžioja atvira politinė korupcija. Nežinau, kas tai yra atvira politinė korupcija, kas yra uždara politinė korupcija. Gal jūs galite keletą žodžių tarti? Pasakykite, kai tokiu atveju tokia informacija pasirodo pakankamai oficiali, ar jūs pradedate tyrimą, ar ne? Tai viena.
Antras klausimas. Jūs paminėjote, kad palieka daug patyrusių pareigūnų jūsų darbą. Ar jūs stebite, kur jie įsidarbina? Ačiū.
S. URBANAVIČIUS. Ačiū jums. Dėl sumažinto finansavimo, be abejo, mes suprantame, kad buvo valstybės sunkmetis, tas buvo daroma turbūt visiems ir neišvengiamai. Na, šiek tiek jaučiamės daugiau nuskriausti, nes, kaip minėjau, mums buvo sumažinti atlyginimai šiek tiek daugiau. Dėl to mes tą, ką sugebėjome nuo tarnybos įkūrimo išlaikyti dvylika metų, tą šiek tiek didesnį mūsų tarnybos darbuotojų finansavimą… 2008 m. tiesiog buvo sulyginta, mes tapome ne tokie patrauklūs ir turbūt konkurencingi tarp kitų institucijų.
Dėl jūsų minėtos politinės korupcijos. Be abejo, nesvarbu, iš kur gaunama informacija, ar tai būtų iš žiniasklaidos, ar tai būtų iš mano minėtų 1300 pareiškimų, kur gauname per metus, ar iš kriminalinės žvalgybos, be abejo, jeigu tai atitinka Baudžiamojo proceso normas, jeigu atitinka Kriminalinės žvalgybos įstatymo normas, taip, mes pradedame tyrimą.
O kur įsidarbina mūsų darbuotojai? Galbūt tokio poreikio labai stebėti nėra, bet, aišku, tai neišvengiamai vis tiek sužinome. Taip, įsidarbina dažniausiai gerai apmokomame privačiame sektoriuje. Aš daug kartų esu minėjęs, kad iš tikrųjų ne visi, aišku, dar išėjo, nors ir tų penkių išėjusių stažo vidurkis 26 metai, bet dar ne visi išėjo, dar yra žmonių lojalių ir valstybei, ir tarnybai, jie tikrai pasiruošę dar tarnauti ir dirbti.
PIRMININKAS. Ačiū. B. Bradausko nematau. Kolega K. Kuzminskas. Prašau.
K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis direktoriau, jūs jau pateikėte šiek tiek minčių dėl nuteistųjų ir išteisintų asmenų skaičiaus. Ir aš čia turiu 2012 metų duomenis, kad buvo iš viso 104 teismai, 88 nuteisti, o 15 % išteisinta, o 7 jau įsiteisėjusi nutartis, tikrai jie nekalti, tą pripažįsta teismas. O kas toliau? Kas žmonėms kompensuos? Ir 7 % yra didelis skaičius žmonių. Kas kompensuos už suėmimus jiems, su antrankiais vedimus, laikymą izoliatoriuose, nušalinimą nuo darbo, nedarbą ir t. t.? Ar paliksite panašiai kaip mūsų Seimo narys V. Gailius, kad reikalaus iš ministro, kad atlygintų, nes jį neteisėtai atleido iš darbo? Ar tie žmonės gali reikalauti iš ko nors kompensacijos, ar ne? Ačiū.
S. URBANAVIČIUS. Ačiū. Turbūt galėčiau ginčytis, kad šiek tiek mažiau dar visiškai įsiteisėjusių, bet turbūt ne tai esmė. Esmė turbūt, kad mes esame tiktai baudžiamojo persekiojimo dalis viso proceso, taip pat šitam procese dalyvauja ir prokuratūra, ir teismai. Todėl vieni mes tikrai negalėtume prisiimti atsakomybės, nors, iš kitos pusės, mes pagrindą pradėti tyrimus kiekvienu atveju turėjome. Čia vėlgi galioja ir kontrolės mechanizmai, tiek tarnybos viduje, tiek ir prokuratūra kiekvienu pradėtu ikiteisminiu tyrimu atlieka kontrolę, priežiūrą ir taip pat priimame kolegialius sprendimus. Taigi tikrai užtikrinu, kad pagrindą pradėti ir tais atvejais, kai vėliau tie asmenys buvo išteisinti, aš šiek tiek pranešime minėjau, kokiais pagrindais tai atsitiko ar įvyko, tai pagrindą pradėti tyrimus jų atžvilgiu tuo metu tikrai tarnyba turėjo.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, laikas klausimams baigėsi, tačiau dar yra labai daug užsirašiusių. Iš tikrųjų paklausė mažesnioji dalis. Kokios yra Seimas nuomonės? Užtenka? Užtenka. Ačiū, gerbiamasis direktoriau.
S. URBANAVIČIUS. Ačiū.

16.30 val.
Seimo nutarimo „Dėl Specialiųjų tyrimų tarnybos 2012 metų veiklos ataskaitos“ projektas Nr. XIIP-673 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

PIRMININKAS. Pereiname prie 2-2b klausimo – Seimo nutarimo „Dėl Specialiųjų tyrimų tarnybos 2012 metų veiklos ataskaitos“ projektas Nr. XIIP-673. Pranešėjas – kolega A. Paulauskas, Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pirmininkas. Prašom, pirmininke.
A. PAULAUSKAS (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, ką tik išklausėme Specialiųjų tyrimų tarnybos vadovo informaciją apie praėjusių metų veiklą. Seimo Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas gegužės 22 d. posėdyje svarstė STT ataskaitą ir nusprendė pritarti. Teikiu Seimo nutarimo „Dėl Specialiųjų tyrimų tarnybos 2012 metų veiklos ataskaitos“ projektą. Noriu tik pasakyti, kad svarstant STT ataskaitą posėdyje dalyvavo, mes kvietėme Antikorupcijos komisijos pirmininką, prokuratūros vadovus, „Transparency“ Lietuvoje organizacijos vadovus. Kitaip sakant, pabandėme nuosekliai ir iš visų pusių pažvelgti į veiklos ataskaitą.
Teikdamas šį Seimo nutarimą, noriu atkreipti jūsų dėmesį, kad kova su korupcija yra XVI Vyriausybės programos vienas iš svarbiausių prioritetų. Ir tai suprantama, nes kova su korupcija turi būti nuolatinis valstybės svarbiausias uždavinys. Korupcija valstybę silpnina, stabdo jos augimą, griauna pasitikėjimą valstybe, bloškia kelis dešimtmečius atgal. Kova su korupcija negali būti popierinė ar vien tik žodžiais, jai turi būti skiriamas realus dėmesys. Mes esame viena iš nedaugelio valstybių, turinti atskirą specializuotą instituciją kovai su korupcija. Ir šis žingsnis – Specialiųjų tyrimų tarnybos sukūrimas – tuo metu parodė valstybės ryžtą ir norą imtis realių veiksmų. Tačiau pastaruoju metu darbai rodo ką kita: nuo 2008 m. tarnybai dramatiškai mažinami asignavimai. Galima sakyti, suprantama, sunkmetis, tačiau sunkmečiu darbo šiai tarnybai tik daugėjo, o lėšų buvo skiriama vis mažiau. Toliau laikantis šios krypties, tarnyba gali tapti nepajėgi kovoti su aukšto lygio korupcija. Vis dėlto šita kova taip pat turi savo kainą. Šiuolaikinė technika, patyrę, kvalifikuoti darbuotojai, ekspertizės bylose – visa tai kainuoja. Specialiųjų tyrimų tarnybai nuolatos keliami aukšti reikalavimai, iš tarnybos tikimasi, kad ji daugiausia dėmesio skirs sudėtingoms, didžiausią žalą valstybei darančioms korupcinio pobūdžio nusikalstamoms veikoms ir dirbs nepriekaištingai. Tačiau supraskime, kuo sudėtingesni atvejai, tuo sunkiau juos įrodyti, viskas tarpusavyje susiję. Taigi siekiame, kad tarnyba efektyviai kovotų su sudėtingiausiais atvejais, negalime iš jos atimti kvalifikuočiausių darbuotojų, galimybės tobulėti, įsigyti naujausią techniką, atlikti tiek ekspertizių, kiek jai reikia. Vien tai, kad šiandien mes svarstome šios tarnybos ataskaitą plenariniame posėdyje, rodo šios institucijos neginčijamą svarbą valstybėje. Jos nepriklausomumas ir tiesioginis atskaitomumas Prezidentui, Seimui yra unikalus reiškinys tarp Lietuvos teisėsaugos institucijų, kas tikriausiai ją ir išskiria iš kitų teisėsaugos institucijų.
Nesakome, kad tarnyba dirba be trūkumų. Kiekviena tarnyba turi stipriąsias, silpnąsias puses. Mūsų nuomone, reikia tobulinti nusikalstamos veiklos imitacijos modelio naudojimą, kai kurias kitas veiklos sritis, ir komitetas skirs tam dėmesį, stebės, analizuos informaciją ir bandys su tarnyba ieškoti būdų, kaip padaryti šią veiklą efektyvesnę, o tarnyba išlaikytų nepriklausomumą ir savo stiprumą.
Atsižvelgdami į komiteto svarstymo rezultatus, parlamentinės kontrolės rezultatus, mes siūlome Specialiųjų tyrimų tarnybai, organizuojant pareigūnų mokymus, ypatingą dėmesį skirti tyrimų kokybei, nusikalstamos veiklos imitacijos modelio taikymui, skirti daugiau dėmesio antikorupcinio teisės aktų vertinimo, korupcijos rizikos analizių atlikimo kokybei ir Specialiųjų tyrimų tarnybos analitiniams pajėgumams stiprinti. Šiandien tie pajėgumai tikrai yra silpni. Ieškant veiksmingų būdų, kaip efektyvinti korupcijos prevencines priemones, parengti iki Lietuvos Respublikos Seimo rudens sesijos pradžios naujos redakcijos Lietuvos Respublikos korupcijos prevencijos įstatymo pakeitimo projektą. Taip pat siūlome Vyriausybei užtikrinti, kad būtų laiku parengti Statutinių valstybės tarnautojų tarnybos socialinių garantijų ir darbo apmokėjimo tobulinimo gairėms, patvirtintoms Lietuvos Respublikos Seimo kovo 28 d. nutarimu, įgyvendinti reikalingų teisės aktų projektai. Taip pat siūlome Vyriausybei, atsižvelgiant į Vyriausybės programoje numatytus prioritetus, rengiant 2014 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą, numatyti papildomus asignavimus Specialiųjų tyrimų tarnybos tiesioginėms funkcijoms vykdyti: tyrimo kokybei, operatyvumui užtikrinti ir tinkamam pareigūnų darbo užmokesčiui garantuoti.
Paskutinis. Siekiant užtikrinti tinkamą valstybės informacinių išteklių tvarkymą, kuris padėtų teisėsaugos institucijoms kuo skubiau ir operatyviau įgyvendinti joms pavestas funkcijas, įteisinti administracinių teisės pažeidimų registrą, kuriam duomenis teiktų visos be išimties administracinių teisės pažeidimų bylas nagrinėjančios ir nuobaudas už šiuos pažeidimus skiriančios institucijos.
Visas tekstas yra jums pridėtas, komitetas bendru sutarimu siūlo jį priimti.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis komiteto pirmininke. Jūsų nori paklausti keletas kolegų. Pirmasis K. Komskis. Prašom.
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, iš tiesų jūsų pasiūlymui tikrai visi pritars, bet norėčiau paklausti vieną klausimą, į kurį direktorius man… ką tik aš neseniai uždaviau direktoriui. Vis dėlto matome, kad bylos vyksta 2–3 metus ir tankiai tos informacijos nutekėjimas labai didelis, net ir kadrų kaita, kaip matome, gana nemaža. Sakykite, kaip mes, Seimo nariai, galime padėti, būtent kokius įstatymus reikia priimti, kad nevyktų taip ilgai tyrimai? Ir gana tankiai ne tik kad tyrimai vyksta, įtariama, šešėlis šeimoms, žmonėms, politikams. Apskritai, kad tas procesas būtų greitas ir efektyvus?
A. PAULAUSKAS (DPF). Sutinku, kad greitas teisingumas, operatyvus, visada yra efektyvus. Ir kuo byla ilgiau tęsiasi, tuo labiau ir visuomenėje pamirštama, ir to aštrumo neliekama, ir ta bausmė paskui nežinoma, už ką paskirta. Tai čia, galbūt taip atsakyčiau, du komponentai turi būti. Visų pirma darbuotojų, pareigūnų kvalifikacija, darbo paskirstymas, konkrečiai krūviai kiekvienam darbuotojui. Ir jeigu iš tikrųjų yra bylų, kurios kelia visuomenės didžiausią rezonansą ar dėmesį, tiesiog sudaryti didesnes tyrėjų grupes ir daugiau dėmesio skirti būtent toms byloms, kad jos greitai pasiektų teismą. Iš tikrųjų, kai užsitęsia trejus ir daugiau metų, tai, aš manau, prarandama ta kovos su nusikalstamumu, juo labiau su korupcija, pagrindinė idėja.
Dabar dėl nutekinimo. Jeigu jūs turite minty tą paskutinę publikaciją, kuri buvo veikiausiai prieš savaitę ar dvi, tai aš galiu, bent jau tiek, kiek pavyko susipažinti su patikrinimo medžiaga, pasakyti, kad tai tikrai nebuvo STT darbuotojų padarytas žingsnis, o daugiau padaryta tų žmonių, kurie yra įtariami, nuteisti arba kurių bylos yra teismuose. Savotiškai jie bando tokiu būdu gintis ir šitą informaciją teikti į viešumą.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega M. Zasčiurinskas. Prašom.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis kolega, teko skaityti įvairios literatūros, kad korupcija yra uždaras, labai uždaras, dalykas ir kad visose valstybėse, ypač socialistinėse šalyse, kokios mes buvome, korupcijos lygis yra visur vienodas, absoliučiai visur vienodas. Mano klausimas yra toks: sakykite, kodėl viešojoje erdvėje, jūsų nuomone, Lietuva ir Estija taip skiriasi – Estijoje korupcijos nėra, o Lietuvoje siaubinga korupcija? Atsakykite į šį klausimą, kokia jūsų nuomonė? Ačiū.
A. PAULAUSKAS (DPF). Aš iš tikrųjų nežinau šalies, kurioje nebūtų korupcijos, skiriasi tik jos lygis. Turbūt Estijoje žemesnis lygis ir galbūt savo brolius estus galime pasveikinti, kad jie sėkmingiau kovoja. Supraskite, kad čia yra ne vien tik STT darbas. Čia reikia pradėti turbūt nuo mokyklų, nuo darželių, diegti žmonėms supratimą, kad imti kyšį yra ne tik blogai, bet turbūt tu griauni pamatus tos valstybės, kurioje gyveni, kaip nemokėti mokesčių ir visa kita. Kol mes neturėsime išsiugdę nuojautos ir veiksmų suvokimo, manau, kad bus sunku, netgi ir trys STT nebus pajėgios įveikti korupcijos.
Korupcija turi daug veidų. Jeigu vieną veidą atskleidžiame, ji gali turėti ir kitą, ir trečią. Be abejo, kova su korupcija yra sudėtingas reiškinys, bet noriu pabrėžti, kad vien tik baudžiamosiomis priemonėmis įveikti jos neįmanoma. Čia turi būti visa visuomenė, jeigu ne visa visuomenė, tai ta sveikoji dalis. Šiandien buvo kalbama apie sveikatos apsaugą, apie kitus dalykus, kur turbūt yra tapę norma atsiskaitymai ir panašiai. Nuo to turbūt reikėtų pradėti kalbėti.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolegė V. M.Čigriejienė. Prašom, kolege.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, aš nutarimo projekte pasigedau konkretumo. Jūs visą dėmesį skyrėte korupcijai, kas yra aktualu Lietuvai, o direktorius kalbėjo apie paprastą korupciją. Sakykite kaip teisininkas ir nutarimo projekto autorius, ar organizuota korupcija Lietuvoje yra, ar ne ir kokia yra geriau, už ką daugiau baudžiama – už organizuotą ar už paprastą?
A. PAULAUSKAS (DPF). Kiekvienas nusikaltimas, jeigu jį daro grupė arba organizuota gauja, susivienijimas, yra sunkesnis nusikaltimas ir už jį baudžiama sunkiau. Aišku, gali būti vienas vienintelis atvejis ir vienas kyšininkas, kuris ima, bet turbūt mes… Aš kaip tik ir kalbėjau apie tą korupciją, kuri yra aukštesnio lygio, kuri siekia galbūt vertikaliai į viršų einančius kyšius ir panašiai. Būtent su ta sistemine korupcija kovoti yra sunku, bet mes ir kalbame apie kovą su ja, visų pirma su ja. Man atrodo, kad nutarime yra apie tai kalbama – apie efektyvumą, kokybę ir reikalavimą kovoti su pačia sudėtingiausia ir didžiausią žalą darančia valstybei korupcija. Viskas tas yra paminėta.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolegė Z. Žvikienė.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų šiandien klausydami Lietuvos Respublikos Prezidentės pranešimo išgirdome gerą žinią. Cituoju: „Kovojant su korupcija neliečiamųjų neliko, tikrinami visi įtartini sandoriai, be jokių išlygų.“ Ar tai yra tiesa, kiekvienas iš mūsų galime svarstyti, tačiau noriu pasakyti, kad kaip korupcijos pasekmė iš tikrųjų yra įvairūs sandoriai turint tikslą užvaldyti turtą arba gauti neteisėtų pajamų iš neteisėtos veiklos.
Gerbiamasis pirmininke, norėčiau jūsų paklausti. Galbūt svarstant Specialiųjų tyrimų tarnybos veiklos ataskaitinį laikotarpį pavyko sužinoti, kiek realiai buvo sugrąžinta į biudžetą arba gauta pajamų į valstybės biudžetą iš žalos, padarytos dėl neteisėtos veiklos, atlyginimo? Tai būtų realus rezultatas, nes rezultatas turbūt nėra tik užkirsti kelią arba dirbti prevenciškai. Pagrindinis rezultatas yra dėl tokios veikos valstybei padarytos žalos atlyginimas. Tai gal jūs galėtumėte atsakyti, gal žinote?
A. PAULAUSKAS (DPF). Jeigu jūs minite neteisėto praturtėjimo atvejus, aišku, jie yra tiriami kartu su korupcijos nusikaltimais, su piktnaudžiavimais tarnyba. Čia kaip pasekmė, tarkim, kad tie žmonės negalėtų džiaugtis tuo neteisėtai įgytu turtu, turi būti sprendžiamas ir turto likimo klausimas. Bet, kaip žinote, tas įstatymas veikia ne taip seniai. Mes kalbėjome per ataskaitą ir vėliau, kad būtent šiai sričiai Specialiųjų tyrimų tarnyba skirs didesnį dėmesį, nes iki tol ir dėl įstatymo nebuvimo, ir galbūt praktikos nebuvimo dažnai bent jau tas bylas, kurios buvo paminėtos šiandien gerbiamosios Prezidentės, supratau, kad daugiausia tyrė Finansinių nusikaltimų tyrimų tarnyba, ne Specialiųjų tyrimų tarnybos buvo tos bylos. Specialiųjų tyrimų tarnyba pasiryžusi kartu nagrinėti tą klausimą ne tik neteisėto pinigų perdavimo atveju, bet ir neteisėto praturtėjimo. Aš galvoju, kad mes apie tai kalbėjome ir dėmesys atkreiptas. Tikėkimės, kai bus pristatoma šių metų ataskaita, jau bus galima kalbėti apie šituos atvejus.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis kolega, aš noriu pasakyti, kad tikrai kai kurioms jūsų mintims pritariu ir…
A. PAULAUSKAS (DPF). Tik kai kurioms?
K. MASIULIS (TS-LKDF). Ir jūsų veiksmams kai kada pritariu. Tačiau šiandieną jūs kalbėjote apie tai, kad nereikia kištis į teismų procesus, kad tokie dalykai neleistini. Kaip jūs vertinate šituos plakatus, kurie čia jūsų partijos yra, ir tas pastangas kaip nors pavairuoti šitą procesą politine linkme? Ar galite pasakyti, kaip jūs, turintis didelę teisininko, prokuroro patirtį žmogus, vertinate pats?
A. PAULAUSKAS (DPF). Teisininkas ir prokuroras – tas pats. Aš tik pasakysiu, kad tokios akcijos… Nors tas klausimas visiškai nesusijęs su svarstomu dalyku, bet galėčiau atsakyti tiek, kad jau tapo tradicija čia įvairiais nagrinėjamais klausimais reikšti savo poziciją plakatais… (Balsai salėje) Palaukite, aš galiu priminti: kai buvo LEO klausimas, kas čia plakatus laikė, kas išėjo iš salės? (Balsai salėje) Jūs lygiai taip pat nešėte tą plakatą. Aš manau, kad čia galime rasti… P. Gražulis, E. Klumbys ir visi kiti čia… Na, ne jūsų, bet buvęs. Aš galvoju, nepradėkime čia – jūsų–ne jūsų, mūsų–ne mūsų. Egzistuoja tokia praktika. Ji gera ar bloga, bet tokia yra ir ja naudojasi tiek viena, tiek kita partija ar frakcija. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Kolegos, grįžkime prie temos. Gerbiamieji kolegos konservatoriai, nesipiktinkite, nes ir jūs į šitą demokratinę kūrybą neseniai įnešėte naują žodį – lankstėte karvelius ir panašiai. Minutėlę, baigsime klausimus, tada bus galima kalbėti. Nors laikas jau pasibaigė, bet lieka dar K. Daukšys. Aš galvoju, mes jam suteiksime žodį klausti. K. Daukšys. Prašom.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš tikrai džiaugiuosi, kad mūsų partijos akcija atkreipė ne tik paprastų žmonių dėmesį, bet ir iškilių kolegų konservatorių, kurie aiškiai susinepatoginę dabar bando tuos plakatus kažkaip pavogti. Džiaugiuosi, kad tai pavyko mums padaryti.
O dabar klausimas pranešėjui. Iš tikrųjų Specialiųjų tyrimų tarnyba, Finansinių nusikaltimų tyrimų tarnyba, ekonominė policija, Lietuvos saugumo departamentas, Mokesčių inspekcija ir dar, ko gero, daugiau rastume žinybų, kurios tiria tiek pinigų srautų atsiradimo priežastis ir tuos srautus, tiek paskui jų panaudojamą. Ar, jūsų manymu, nėra per daug išskaidytas šitas reikalas? Nes man kartais taip atrodo, kad tiesiog per mažą gabaliuką kiekvienas tiria, ir paskui išeina taip, kad pačios problemos neiščiulpia iš esmės ir neišrauna su šaknimis.
A. PAULAUSKAS (DPF). Aš iš pradžių sakiau, kad Specialiųjų tyrimų tarnyba iš tikrųjų yra mūsų unikali teisėsaugos institucija. Aš manau, kad teisingai buvo padaryta, kad ji buvo įkurta. Jeigu mes dabar naikinsime arba jungsime, sujungsime, štai ta idėja, kad speciali institucija kovoja su korupcija, gali išsiplauti. Įsivaizduokite, sujungsime su FNTT, jiems rūpi kiti dalykai, galbūt kažkiek, aš nesakau, persidengia jų funkcijos, taip yra, sakysime, neteisėtas praturtėjimas, dar kitų pinigų srautai kažkiek persidengia. Bet dabar signalas būtų, kad gal Specialiųjų tyrimų tarnybos nereikia, kažkam trukdo, kažkam ji nepatinka, jeigu mes pradėtume galvoti apie jos sujungimą ir tokiu būdu dingimą iš akiračio.
Idėją sujungti politines funkcijas neseniai pati policija suformulavo, iškėlė tokią idėją. Beje, tame pasitarime dalyvavo ponas P. Saudargas, kiek prisimenu, ponas V. Gailius ir buvo džiaugsmingai pritarta tai idėjai. Kai aš paprašiau, sakau, kiek tai kainuos ir kaip jūs sujungsite į vieną žinybą penkis generolus, kai dviejų ligoninių sujungti neįmanoma, tai tada niekas negalėjo paaiškinti, kada ir kaip tai gali būti padaryta. Tai čia mes daugiau iečių prilaužysime, negu realiai padarysime naudos. Dabar Specialiųjų tyrimų tarnyba veikia, duokime jiems galimybę veikti, duokime to, ko jie šiandien prašo, gal ne maksimumą, bet duokime, kad tikrai galėtų… Nes dabar padaro ekspertizę, sumoka 10 tūkst. ir visus metus nebeturi ekspertizėms pinigų. Tai esant tokiam finansavimui, aišku, iš jų tikėtis ypatingos veiklos sudėtinga. Tegu tos idėjos kur nors brandinasi, tegul kas nors skaičiuoja, tegul atneša ir pasako, kad tas yra naudinga, bet dabar pats svarstymas būtų ne laiku.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Jūs atsakėte į visus klausimus.
A. PAULAUSKAS (DPF). Ačiū.
PIRMININKAS. Mes turėtume pereiti prie… Po pateikimo galėtume pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galime. Yra prieš? Yra prieš. Tada, gerbiamieji kolegos, A. Anušauskas kalbės už. Prašau, gerbiamasis kolega.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, iš tikrųjų Specialiųjų tyrimų tarnyba, kad ir kaip mes ją vertintume su visais privalumais ir trūkumais, vykdo savo veiklą, manyčiau, ganėtinai atsakingai. Žinoma, visada norisi daugiau, bet priminsiu, kad per tuos metus buvo keičiami įstatymai, kurie apibrėžia šių tarnybų veiklos metodų taikymą, leidžiant joms su teismų ir prokurorų priežiūra atsikratyti dalies popierinio darbo… Pavyzdžiui, koncentruotis ne į naujų, vis besikeičiančių kokių nors korumpuotų asmenų telefono numerių keitimą ir sankcionavimą, bet į asmenų sekimą. Taip pat dalis antikorupcinio veikimo buvo perkelta tiesiai į kitas institucijas. Priminsiu, kad policijos Imuniteto tarnyba taip pat pradėjo aktyvią veiklą. Atsisakyta dalies smulkių bylų, kurios lengvai, nesunkiai yra ištiriamos ir policijos, ir kitų teisėsaugos institucijų.
Taigi šiuo atveju Specialiųjų tyrimų tarnybos koncentravimasis prie svarbiausių tyrimų yra, manyčiau, labai svarbus pastarųjų metų pasiekimas. Tai siūlau pritarti ataskaitai po pateikimo ir apskritai pritarti.
PIRMININKAS. Ačiū. kolega P. Gražulis – prieš.
P. GRAŽULIS (TTF). Tie Seimo nariai, kurie yra ne pirmą kadenciją Seime, prisimena, kaip buvo kuriama šita organizacija, kokie keliami tikslai. Dabar aš užduodu sau klausimą: ar iš tikro įsteigus Specialiųjų tyrimų tarnybą (STT) sumažėjo korupcija Lietuvoje? Faktiškai korupcijos lygis nemažėja Lietuvoje. Jos buvo gana siaura specifika – kovoti su korupcijos apraiškomis Lietuvoje. Ne tik Specialiųjų tyrimų tarnybos vadovas, bet ir Seimas turėtų mąstyti plačiau. Ką mes turime padaryti, kad iš tikro korupcijos lygis mažėtų?
Be abejonės, mes išgirsime iš Specialiųjų tyrimų tarnybos pareigūnų, kad yra kadrų trūkumas, finansavimo trūkumas. Aš tai pripažinčiau, kad iš tikro reikėtų didinti kadrų skaičių, galbūt ir finansavimą, bet nemanau, kad vien tik šitos problemos. Pažiūrėkime, kas yra. Specialiųjų tyrimų tarnyba dažniausiai pagauna, na, kaip čia, liaudy vadinamą mailių, o stambios žuvies per šį laikotarpį nėra pagavę, bet meškerę užmesti ir kabliuką užnerti tiek pat laiko kainuoja tiek pagaunant stambią žuvį, tiek ir smulkesnę žuvį.
Aš manyčiau, kad Specialiųjų tyrimų tarnyba turėtų keisti savo politiką – ne už padangas, kad numontavo, ne už konjako butelį, kad kažkas kažkam nunešė prokuratūroj prokurorui ar teisėjui, ne už smulkius dalykus, kur mašiną kažkam nuplovė, bet ieškoti stambesnių korupcinių apraiškų ir su tomis apraiškomis kovoti. Deja, tas nėra daroma. Dažnai Specialiųjų tyrimų tarnybos visos tokios, pasakyčiau, akcijos yra parodomojo pobūdžio, jos dažnai baigiasi niekuo. Aš manau, kad ne tik mes… Jeigu Specialiųjų tyrimų tarnybai trūksta įstatymo pataisų ar ko, turėtų ateiti į Seimą ir kreiptis. Bet yra tikrai dėl ko susimąstyti, kaip gerinti ir efektyvinti šitos struktūros darbą. Nebalsuosiu prieš, bet matau didelį didelį broką, aš manau, šita institucija turi pasitempti labai stipriai, kad korupcijos lygis Lietuvoje mažėtų.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, kadangi nuomonės išsiskyrė, turime balsuoti po pateikimo. Kas pritaria pateiktam nutarimo projektui, balsuoja už, kas nepritaria, balsuoja prieš arba susilaiko. Balsuojame.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 103 Seimo nariai: už – 98, prieš nebuvo, susilaikė 5. Pritarta po pateikimo.
Gerbiamieji kolegos, jūs turite projektą, yra trys straipsniai. Po svarstymo galėtume pritarti? Galime.
Pereiname prie priėmimo. 1 straipsniui galime pritarti? Galime. Negalime 1 straipsniui? Galime.
2 straipsnis. Prašau? Balsuosime. Pataisų nėra. Galime pritarti? Galime.
3 straipsnis. Taip pat pataisų nėra. Galime pritarti? Galime.
Balsuojame dėl viso nutarimo projekto. Kas pritaria šiam nutarimo projektui Nr. XIIP-673, balsuoja už, kas nepalaiko, balsuoja prieš arba susilaiko. Balsuojame.

Šio nutarimo priėmimas

Gerbiamieji kolegos, balsavo 98 Seimo nariai: už – 95, prieš nėra, susilaikė 3. Seimo nutarimas priimtas. (Gongas)
Gerbiamieji kolegos, toliau pirmininkaus Seimo Pirmininko pavaduotojas K. Komskis.

16.59 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos sudarymo dėl galimo poveikio Lietuvos teismams ir šių teismų teisėjams“ projektas Nr. XIIP-638 (pateikimo tęsinys)

PIRMININKAS (K. KOMSKIS, TTF). Kolegos, grįžtame į rytinę plenarinio posėdžio darbotvarkę. 1-14 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Seimo laikinosios tyrimo komisijos sudarymo dėl galimo poveikio Lietuvos teismams ir šių teismų teisėjams“ projektas Nr. XIIP-638. Pranešėjas – R. Markauskas. Prašom. Dėl vedimo tvarkos.
V. BUKAUSKAS (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, frakcijos vardu norėčiau paprašyti pertraukos iki kito posėdžio.
PIRMININKAS. Kolegos, ar galime bendru sutarimu sutarti dėl pertraukos? Ne. Prašom balsuoti. Kas už tai, kad būtų padaryta pertrauka, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 95 Seimo nariai. Balsavo 91 Seimo narys: už – 47, prieš – 39, susilaikė 5. Pertrauka iki kito posėdžio. Dėl vedimo tvarkos? Ne. Ačiū.

17.01 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl 2007 m. Nacionalinėje energetikos strategijoje suformuluotų siekių įgyvendinimo rezultatų įvertinimo ir situacijos energetikos sektoriuje išsiaiškinimo“ projektas Nr. XIIP-637 (svarstymo tęsinys ir priėmimas)

Kitas rytinės darbotvarkės 1-15 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl 2007 m. Nacionalinėje energetikos strategijoje suformuluotų siekių įgyvendinimo rezultatų įvertinimo ir situacijos energetikos sektoriuje išsiaiškinimo“ projektas Nr. XIIP-637. Svarstymo stadija. Kolegos, į tribūną kviečiame K. Masiulį. Prašom. Diskusija, prašom, Kęstuti. Užsirašėte, gal nenorite kalbėti?
K. MASIULIS (TS-LKDF). Praklausiau, kuriuo klausimu mes diskutuojame, bet dabar išsiaiškinau. Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų aš esu nusiteikęs prieš komisijas ir nemanau, kad jose Seimui labai daug ką pavyksta išsiaiškinti, nebent tai būtų tokios komisijos, kurios yra neišvengiamos, kai reikia patraukti Seimo narį teisminėn atsakomybėn arba kai iš tikrųjų yra didelė problema ir ją reikia analizuoti. Šiuo atveju, kai pereitoje kadencijoje mums teko sudaryti valdančiąją daugumą, buvo aiškiai matoma keletas temų, dėl kurių irgi knietėjo sudarinėti komisijas, tačiau buvo priimtas sprendimas nekurti komisijos ir nenagrinėti praeityje nedarytų darbų arba kodėl jie buvo daromi prastai, o paprasčiausiai žiūrėti į priekį ir daryti gerus darbus tam, kad ateityje Lietuvai būtų geriau.
Aš dabar matau kažkokį valios paralyžių ir nesant jokių pozityvių idėjų stengiamasi, matyt, apkrauti mus darbu komisijose. Iš tikrųjų nelabai ką turime veikti, todėl galime kurti komisijas ir tose komisijose darbuotis aiškindamiesi, kas kada ką nors ne taip padarė arba nepakankamai gerai darbavosi. Jeigu mes kalbame apie energetikos dalykus, tai energetikos srityje strateginiai darbai pajudėjo tik dėl pereitos Vyriausybės pastangų. Galime svarstyti, gal jie galėjo būti labiau pastumti, galbūt jie yra apskritai pajudėję taip, kad mes neturime priekaištų, tačiau faktas yra tas, kad daugelis projektų buvo pradėti būtent tada. Lietuvos ir Lenkijos elektros linija į Švediją, III energetikos paketas elektros ir dujų sektoriuose, dujų terminalas, galų gale atominės elektrinės statyba – tai yra strateginiai objektai, kurie ėjo iš vienos strategijos į kitą. Anksčiau, be kalbų, nebuvo pereinama prie darbų. Dabar yra darbai ir kažkam, matyt, tai nepatinka.
Galima iš tikrųjų aiškintis, kas nuveikta, kas galėjo būti nuveikta geriau. Bet jeigu mes norime aiškintis žmonėms rūpimus klausimus, tai aš pateikiau keletą naujų klausimų, kuriems prašyčiau pritarti, ir jeigu mes sudarinėsime tokias komisijas, tada analizuokime iš tikrųjų svarbius klausimus.
Štai toksai klausimas. Kodėl žmonėms pabrango dujos? Kai 2004 m. buvo pasirašyta Lietuvos dujų pardavimo sutartis, buvo viena formulė, nepraėjus nė metams, atsirado kita formulė. Kaip ji atsirado? Kodėl atsirado? Kodėl žmonės nuo to nukentėjo ir kiek mes permokame, ir kas už to slypi?
Klausimas vertas dėmesio, nes, mano paskaičiavimais, gal aš ir klystu, šitas pakeitimas kainuoja nei daug, nei mažai – mes dabar mokame 57 % brangiau už dujas negu pagal pradinę formulę. Įdomu? Kaip tai įvyko? Įdomu.
Lygiai taip pat mes daug vargstame ir gauname net priekaištų iš Europos Sąjungos dėl sutarties su „Nukem“. Galime pasiaiškinti, kaip ji buvo sudaryta, ar buvo pakankamai apsaugoti Lietuvos interesai? Lygiai taip pat galime klausti, o kodėl buvo tiek daug konsultantų pasamdyta, kiek pinigų jiems buvo išleidžiama? Ar nereikėtų to aiškintis? Ir kas už to slypi? Kas tas sutartis sudarinėjo? Tada aiškinkimės iki galo, jeigu mes norime nagrinėti svarbius klausimus, o čia aš matau kai kuriuos klausimus, kurių neįmanoma arba nė neverta nagrinėti. Pavyzdžiui, kaip susidaro VIAP’as? Iš kokių lėšų ir kur jis nueina? Užtenka paklausti Seimo nario, nereikia nė klausti, tai yra viešai žinoma informacija.
Yra daug tokių klausimų, kurie turėtų būti išmesti, arba atsakymai yra trivialūs. Kolegos, kviečiu jus visus pamąstyti, ar tikrai tokia komisija reikalinga, o jeigu jūs manote, kad labai reikalinga, tai siūlau pritarti tų klausimų grupės išplėtimui. Gilinkimės tada į priežastis tokių procesų, kurie buvo skaudūs ir yra skaudūs mums visiems, žmonėms, ir panašiai.
PIRMININKAS. Kviečiame į tribūną R. Juknevičienę.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). 7 sekundes man nuėmėte. Gerbiamieji kolegos, gerbiamasis posėdžio pirmininke, tai, kas šiandien čia vyksta, nėra nieko naujo komisijai pritarusios valdančiosios daugumos politikoje. Kadangi patys neturi jokio strateginio mąstymo, nesugeba efektyviai dirbti, neturi vienijančio lyderio, dar daugiau, patys yra persigandę dėl savo premjero menkų gebėjimų einant sunkias pareigas, tai bando imituoti veiklą, rėkdami apie blogus konservatorius. Panašiai jau buvo 2004 m., kai varė demagogiją dėl „Mažeikių naftos“, 2007 m., kai L. Graužinienės vadovaujama komisija mus darė teroristais. Nuo to mums buvo tik geriau, tiesiog labai gerai mes pasirodėme per tuos rinkimus.
Prisipažinsiu, išgirdusi apie V. Vasiliausko iniciatyvą, galvojau siūlyti nedalyvauti tokioje Rusijos specialiosioms tarnyboms (…) pamėtėtoje viešųjų ryšių akcijoje. Tačiau mūsų frakcija apsisprendė dalyvauti tarpininko V. Vasiliausko, kaip tokius veikėjus šiandien įvardijo Lietuvos Respublikos Prezidentė, su Seimo dauguma kuriamame šou. Dalyvausime trise: A. Kubilius, K. Masiulis ir aš. Bus labai gera proga daug ką pasakyti bent jau tiems žmonėms, kurie tikrai nori sužinoti, kas yra kas.
Pone Vasiliauskai, jeigu būtumėte palankiai nusiteikęs pagrindinių energetinių projektų atžvilgiu, visus atsakymus į nutarime pateiktus klausimus galėtumėte lengvai gauti, nes jie tikrai nesunkiai surandami, ypač Seimo nariui. Jeigu būtumėte geranoriškas, suprastumėte, kad 2007 m. strategija pradėta realiai įgyvendinti tik prie buvusios Vyriausybės. Tik tada paaiškėjo realios datos numatytiems projektams pabaigti ir tik tada prasidėjo didelis vidaus ir išorės pasipriešinimas. Man atrodo, kad jūs net neperskaitėte tų strategijų, nes net jų pavadinimo nesugebėjote iš tribūnos prisiminti. Žinia, iš esmės 2007 ir 2012 m. strategijos niekuo nesiskiria. Kaip ir reikalauja teisės aktai, ji yra tikslinama kas penkeri metai. Štai jums ir atsakymas į pirmąjį jūsų klausimą. 2012 m. buvo patikslinti terminai, nes iki XV Vyriausybės projektai buvo tik stalčiuje tarp popierių. Jie fiziškai negalėjo būti įgyvendinami per metus ar dvejus.
Beje, daug įdomesnis klausimas, kokios įtakos ir jėgos pakeitė socialdemokratų ir kitų politikų, 2007 m. balsavusių už iš esmės dėl tų pačių nuostatų… Tarpininko V. Vasiliausko pasirinktas kelias įrodo, kad jam nepriimtina nei 2007 m., nei 2012 m. strategijos ir jis tiesiog tokiu suktu būdu bando pasipriešinti jų įgyvendinimui. Todėl esmė čia – ne suformuluoti klausimai, o pasirinktas įrankis – Seimo komisija. Per sukeltą viešumą paskleisti abejones dėl Lietuvos energetinio saugumo politikos.
Ir Seimo Ekonomikos komitetas, ir Energetikos komisija turi pareigą analizuoti pateiktus klausimus ir duoti atsakymus. Tą galima daryti ir Nacionalinio saugumo ir gynybos komitete, kuriame jūs dirbate. Energetikos klausimai jau ne kartą jame buvo svarstomi, labai išsamiai svarstomi. Negirdėjau, kad V. Vasiliauskas būtų uždavęs nors vieną iš čia pateiktų klausimų. Kam gi juos užduoti, jeigu posėdžiai uždari ir šou tikrai nepadarysi. Pakanka susipažinti su viešai paskelbtomis VSD ir (…) ataskaitomis, perskaityti tikrai aukšto lygio Estijos saugumo tarnybos analogišką ataskaitą apie Rusijos vykdomą soft power, arba „minkštąją“ galią energetikoje, informacinėje erdvėje, kad ir nieko nesuvokiantys ar apsimetantys tokie pagaliau susivoktų.
V. Vasiliausko iniciatyvoms apibūdinti labai tinka citata iš šiandieninio Lietuvos Respublikos Prezidentės pranešimo: „Dedamos didelės pastangos, norint sustabdyti viską, kas gali mus padaryti energetiškai savarankiškesnius. Įtaka daroma tiesiogiai, per oficialius asmenis, per suinteresuotus verslininkus, žiniasklaidos priemones, tarpininkus.“ Taigi kažkada turėjome dujų tarpininkus „Dujotekaną“, dabar turime tarpininką V. Vasiliauską. Ačiū.
PIRMININKAS. Kviečiame A. Kubilių.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos Seimo nariai, ypač šiek tiek naujesni ir užsiimantys plakatų gamyba. Aš iš tikrųjų noriu pasakyti, kad man šiek tiek linksma žiūrėti į šitos komisijos sudarymą, nes negaliu atsikratyti vaizdo, kad tai yra tam tikra prasme déjà vu, vėl tas pats kartojasi. Kai tik socialdemokratams valdžioje pasidaro blogai, jie sudaro komisiją konservatoriams tirti, ar tai būtų „Mažeikių nafta“, ar tai būtų tariami terorizmai, komisijos išvados visada būna visiškai niekinės savo visomis prasmėmis, visiškai politizuotos, bet dėl to socialdemokratai nieko nelaimi, o tik dar labiau pralaimi. Prisiminkite 2004 m., prisiminkite 2007 m. ir kaip mes, konservatoriai, atėjome į valdžią. Aš tiesiog noriu jums padėkoti už tą situacijos pakartojimą ir tam tikra prasme vėlgi konstatavimą tikros realybės, kodėl dabar ši komisija sudaroma. Aš manau, kolegos, ir B. Vėsaitė žiūri akis nuleidusi, be abejo, suvokimas yra labai aiškus ir čia nėra ko mums daug spėlioti, kodėl tos komisijos sudaromos. Jeigu reikia, mes sutinkame pakartoti tą patį vaidmenį, kurį turėjome atlikti 2004 ir 2007 m., kad tik Lietuvai būtų geriau.
Jeigu kalbame jau rimčiau apie tai, ką iš tikrųjų turime mes matyti ir ką turėtume tirti, šiandien Prezidentė savo metinėje kalboje labai aiškiai pasakė „istoriniai ankstesnės Vyriausybės pasiekimai įgyvendinant strateginius energetikos projektus“ ir paragino šią Vyriausybę pradėti dirbti. Premjeras iki gegužės 15 d. žadėjo pateikti Nacionalinės energetikos strategijos pataisas ir nacionalinį partijų susitarimą. Rezultatas – kuriama komisija istoriniams pasiekimams tirti ir plakatai salėje. Darbo nėra ir nebus. Štai ką mes turime ir tą turime vėlgi taip pat konstatuoti.
Dabar pažiūrėkime, labai gerai suformuluotas klausimas. Prisiminkime 2007 m. strategiją. Iš tiesų aš paskaitęs, be abejo, pasižiūrėjau ir savo užrašus, pažiūrėjau internete – 2007 m. strategija Seime priimta vienbalsiai, konservatoriams būnant opozicijoje. Ir balsuojant vienbalsiai už Nacionalinę energetikos strategiją vienintelis amžinąjį atilsį J. Veselka balsavo prieš. Daugiau niekas nei balsavo prieš, nei susilaikė. Vienbalsiai visos partijos patvirtino tikrai neblogą strategiją su visais svarbiausiais strateginiais projektais, įrašytais į strategiją: ir jungtys, ir europinių direktyvų įgyvendinimas dujų sektoriuje, ir terminalo statyba, ir, svarbiausia, atominės elektrinės statyba. Visiškai aišku, visi skaičiai sudėti, ir pritarėme šiam planui.
Kas vyko toliau? 2009 m. mes įkūrėme Energetikos ministeriją ir pradėjome įgyvendinti realiai visus 2007 m. strategijoje įrašytus, bet iki tol teorinius projektus, juos pradėjome įgyvendinti realybėje. Ir čia iš esmės paaiškėjo esminis dalykas, kurį ir reikia tirti – tai politinių partijų silpnumas įgyvendinant tokius strateginius projektus. Nes kas pasikeitė po 2008–2009 m.? Mes pradėjome realiai įgyvendinti strateginius projektus ir kairiosios opozicijos ir socialdemokratų nuostatos iš esmės pasikeitė. Jie pradėjo priešintis įgyvendinimui visų strateginių projektų, kurie buvo įrašyti į jų pačių parengtą ir mūsų parama patvirtintą vienbalsiai 2007 m. strategiją. Aš vis galvoju, kodėl taip įvyko?
Iš tikrųjų čia komisija turėtų atlikti nuoseklų darbą ir atsakyti į šitą klausimą, nes politinių partijų silpnumas, mano įsitikinimu, ir buvo pagrindinė kliūtis, kodėl kai kurie svarstomi projektai strigo arba nebuvo taip greitai įgyvendinti, kaip mes norėjome juos įgyvendinti. O įvyko štai kas. Aš pradžioje galvojau, kad gal tai tik neatsakomybės arba lyderystės problema tarp socialdemokratų, išeina į opoziciją ir pamiršta bet kokią atsakomybę, bet paskui aš supratau, kad yra kita priežastis. Kai mes pradėjome realiai įgyvendinti visus projektus, be abejo, ir tai, ką Prezidentė sakė, didžiausią rezistenciją šių projektų įgyvendinimui, be abejo, reiškė didieji Rusijos gigantai: „Gazpromas“, „Rosatomas“, „Inter RAO JES“. Ir visiškai akivaizdu, kad šitų stambiųjų kompanijų veikla buvo nukreipta į tai, kas yra vadinama „minkštoji galia“, paiešką, kam galima daryti įtaką Lietuvos viešajame gyvenime, kurioms partijoms, kuriems veikėjams, kuriai žiniasklaidai, ir atrado, kam galima daryti įtaką. Šiuo atveju, mano įsitikinimu, komisija turi labai didelę užduotį nustatyti, kam galima daryti įtaką tose partijose, kurios taip lengvai keičia savo poziciją…
PIRMININKAS. Laikas!
A. KUBILIUS (TS-LKDF). …ir čia aš ypač sakyčiau, kad reikia tirti socialdemokratų…
PIRMININKAS. Andriau!
A. KUBILIUS (TS-LKDF). …socialdemokratų nuostatų pokytį šitokiais svarbiais klausimais, nes kaip tik todėl iš tikrųjų ir atsirado iniciatyvos dėl referendumo, atsirado visos kitos problemos, kurių galėjo nebūti, jeigu partijos būtų kur kas atsparesnės štai tokiai įtakai. Todėl, jeigu ir sudarysime komisiją, tai komisija turi labai nuosekliai dirbti ir atsakyti, dėl kokių priežasčių kokie konkretūs asmenys per kokius tarpininkus gali šitaip lengvai daryti įtaką tokių svarbių politinio gyvenimo proceso dalyvių kaip socialdemokratai nuostatų pasikeitimui šitokiais svarbiais klausimais.
Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad komisijai bus ką veikti. Ne veltui mes su R. Juknevičiene ir K. Masiuliu pasiruošę eiti į šią komisiją, nes matome tikrai labai svarbius klausimus, į kuriuos reikia labai aiškių atsakymų, ir plakatai čia nepadės. (Plojimai)
PIRMININKAS. Kalba B. Vėsaitė.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų šiai komisijai tenka svarbus darbas – išnagrinėti, kokią žalą pinigine prasme Lietuvos žmonėms padarė buvusios Vyriausybės veikla energetikos srityje. Aš noriu pasakyti štai ką. Gerbiamieji konservatoriai, šiandieną suskystintų gamtinių dujų terminalas jau veiktų, jeigu ne jūsų veikla. Aš noriu priminti, kad suskystintų dujų terminalo statyboje buvusi „Achemos“ bendrovė turėjo tik 10 %, dabar privataus kapitalo yra daugiau negu 20 %, bet jokio konkurso jūs neskelbiate. Noriu pasakyti, kad jungtis su Švedija pradėta dar G. Kirkilo laikais, „LitPol Link“ – taip pat. Taigi nesisavinkite, džiaukitės, kad yra tęstinumas ir tai yra bendri projektai, nepaisant to, kas juos pradėjo.
Dabar kokią žalą patyrė Lietuvos žmonės, lyginant su estais ir latviais, mokėdami už dujas 18 % ar 20 % daugiau? Štai šitą reikės… (Balsai salėje) Ir kokią žalą konkurencingumo prasme patyrė Lietuvos verslas, gerbiamieji kolegos?
Dėl saulės energijos ir nusikalstamos veiklos. Kiekvienas pensininkas ir pensininkė šiandien neša pinigėlius tiems verslininkams, kurie gauna už saulės energiją 1,80 Lt už kilovatvalandę. (Balsai salėje) Žinote, gerbiamieji, B. Vėsaitė kaip tik sakė mažinti. Ir mano pasiūlyta Atsinaujinančių gamtinių išteklių įstatymo pataisa buvo sumažinti saulės energijos kiekį. (Balsai salėje)
Toliau, gerbiamieji, tikrai reikėtų paviešinti auditą, audito išvadas, kurias pradėjo Ūkio ministerija iki tol, kol nebuvo atimta energetika iš Ūkio ministerijos kompetencijos, dėl mįslingai išleistų, galima sakyti, 25 mln. konsultantams. Toliau, gerbiamieji. Prisiminkime buvusio energetikos ministro A. Sekmoko veiklą ir 100 mln. Lt žalą, stabdant Ignalinos atominės elektrinės statybos darbus, ir kiek žalos patyrė mūsų verslas. Tai yra kiek įmonių po to bankrutavo, statybos įmonių, statybos grandų. Tai čia ne žala Lietuvos verslui padaryta? (Balsai salėje)
Kalbam apie LESTO, „Litgrid“ dividendų apmokestinimą. „Litgrid“ skolinosi 300 mln. Lt, kad sumokėtų dividendus privatiems akcininkams. Štai jūsų politikos išvada.
Namų renovacijos stagnacija visus ketverius metus, kur mes galėjome tikrai padaryti proveržį ir taupyti būtent šilumos energiją, mažinti apskritai importuojamų dujų kiekius. Tai prisiminkite, tai yra žala, kurią reikia skaičiuoti.
Jūs žinote, man kartais susidaro įspūdis, kad didžiausi gamtinių dujų lobistai yra konservatoriai, tik labai gerai užsimaskavę. Labai gerai užsimaskavę, kaltindami kitus, kurie visiškai dėl to nekalti.
Toliau dėl Visagino atominės elektrinės. Gerbiamieji kolegos, norėčiau pateikti jums naujausią informaciją, kurią gavau dalyvaudama Konkurencingumo taryboje. Specialiai apklausiau estų ekonomikos ministrą, latvių, lenkų atitinkamus ministrus. Paklausiau, ar jūs dalyvausite mūsų Visagino regioniniame atominės elektrinės projekte? Štai ką man bylojo estų ekonomikos ministras. Jis pasakė: klausykite, kaip Estija gali investuoti į tokią šalį, kurios gyventojai referendumu pasisakė prieš atominę elektrinę? (Balsai salėje) Toliau, gerbiamieji kolegos, paklausykite! Kada buvo 2006 m. statoma atominė elektrinė, mes, sakė, dalyvavome lygiais pagrindais kaip regioniniai partneriai. Gi 2009 m. jūsų valdančioji koalicija mūsų nepakvietė, dabar mes, tiesą sakant… (Balsai salėje) Estų, latvių ir lenkų. Ir dabar jie sako: mes tikrai nematome šito projekto ekonominio gyvybingumo. Taigi vieną kartą pasakykime sau drąsiai, nes verslas laukia sprendimų, verslui reikia žinoti, kiek galima investuoti į kogeneraciją, nes, tiesą sakant, trypčiojimas vietoje mus tikrai žudo ir daro nekonkurencingus.
PIRMININKAS. Laikas!
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Taigi, gerbiamieji kolegos, socialdemokratai be ypatingo entuziazmo, bet iš tikrųjų pritars ir paanalizuos buvusį laikotarpį, o siūlo į šitą komisiją A. Skardžių, B. Vėsaitę ir E. Šablinską. Ačiū.
PIRMININKAS. Į tribūną kviečiame A. Anušauską.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, sunku buvo klausyti, kai nelabai aišku, apie ką kalbama. Manau, kad ir ką dabartinis premjeras būtų pasirinkęs į ūkio ministro postą, bet kokiu atveju bent jau suprasiu, ką kalba ir žino, matyt, ką kalba.
Dabar nuo darbo grupių prie komisijų. Iš tikrųjų labai radikalus žingsnis, aš jį sveikinu. Aš manau, tikrai mes turėsime ką veikti šioje komisijoje, aiškindamiesi per pastarąjį dešimtmetį atliktus ar neatliktus darbus. Priminsiu, kad Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetui dabartinis energetikos ministras J. Neverovičius pristatė apytiksliai 35 konservatorių ir liberalų Vyriausybės atliktų darbų energetikos srityje sąrašą. Atliktų darbų sąrašą! Ir savo tuos darbus, kuriuos žada atlikti 2013 m. Tai yra realūs darbai, kadangi gerą dešimtmetį apie energetines problemas ir būsimas problemas, kurias sukels ir atominės elektrinės uždarymas, apie naujus projektus buvo tik kalbama. Realiai kalbų lygio atsisakyta 2009–2010 metais. Kaip žinote, iki tol bet kokie žingsniai, pavyzdžiui, Nacionalinio investuotojo projektas, virto tik neskaidriu darbeliu, kuris visuomenės buvo įvertintas neigiamai.
Uždarant atominę elektrinę, beje, ne statant atominę elektrinę, o vykdant elektrinės uždarymo projektus, tas įgyvendinimas jų buvo anuomet, tai 2009 m. pradžios duomenys, pavėlintas dvejais, trejais ar ketveriais metais. Tai, be abejonės, buvo akivaizdus tuometinės Ūkio ministerijos kontrolės trūkumas, buvo padaryta žala Lietuvos interesams, didelė dalis tos žalos nelikviduota iki šiol. Nuo kalbų prie realių energetinių projektų tuo metu dar nebuvo prieita.
Manyčiau, kad ne veltui ir dabartinės pozicijos bent jau objektyviau žvelgiantys nariai įvertina, kad be 2009–2012 m. įvykdytų realių darbų, kurie susiję ir su elektros stabdymo linijų tiesimu į Lenkiją, į Švediją, suskystintų dujų terminalu, be tų parengiamųjų darbų, be projektinių darbų, be užsakymų, be viso to, kas lydi kiekvieną projektą, jokių stebuklų dabar 2013–2014 m. nebūtų. Kiek galima dabar suprasti iš dabartinės Vyriausybės labai vangių žingsnių, iš viso nieko nebūtų buvę, kaip neatsirado nei peržiūrėtos Energetikos strategijos, nei atsirado tų veiksmų, kurie buvo žadėti iki gegužės mėnesio, dabar iki liepos. Kiek suprantame, mes išeiname į pertrauką tarp sesijų, vadinasi, bus rudenį, ir tai geriausiu atveju.
Manau, norint įgyvendinti su energetika susijusius projektus, reikia mažiau žvalgytis į Rytus, išties galvoti, matyt, kalbant Prezidentės žodžiais, savo galva, galvoti savo galva ir dirbti, nes priešingu atveju tų valstybių, kurios tikrai suinteresuotos savo interesų įgyvendinimu, be abejonės, Rusija yra būtent tokia, ji rūpinasi savo interesais, interesai pažeis mūsų interesus. Šiuo atveju, aš manau, konkrečių energetinių projektų įgyvendinimas, konkretūs žingsniai, ne komisijos gali padėti Lietuvai energetikos srityje išties atsistoti ant savo kojų.
Baigdamas galėčiau pasakyti, kad mes komisijų tikrai nebijome. Sieksime, kad jos darbas būtų kuo viešesnis, o ne uždaresnis, kad būtų paviešinta ta informacija, kurios visuomenė, deja, nesugebėjo gauti, apie vykdomus energetikos projektus, arba nesugebėjo, gal ir nenorėjo gauti apie vykdomus energetikos projektus 2009–2012 m.
PIRMININKAS. Į tribūną kviečiame P. Gražulį.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, galvojau nekalbėti, bet toks jautrus reagavimas konservatorių iš tikrųjų prakalbino ir mane. Tai tikrai nelabai dažnai būna, galėčiau kalbėti dažniau. Bet, gerbiamieji konservatoriai, jūs man pasakykite, jeigu jūs šitaip puikiai priėmėte tokias puikias strategijas, tokius puikius darbus nudirbote energetikos sektoriuje, tai ko jūs visi taip raudonuojate ir bijote šitos komisijos? A. Kubilius net dabar neatgauna normalios veido spalvos. Kas čia yra? Man atrodo, kad jūs tikrai… Šita komisija panagrinėjusi įžvelgs daug ne tik aferų, bet galbūt atskleis tai, ką jūs sugebate per 20 metų maskuoti – dirbate Rusijai, o sakote, kad rusai jums tarnai, jūsų priešai. Aš į tokį jūsų meną… Nė viena Europos Sąjungos šalis taip nemoka priešui brangiai už dujas, kaip moka Lietuva. Taigi, Dieve mano, kaip rusai turi būti dėkingi jums, kad jūs taip brangiai mokate už dujas, tikrai turi būti dėkingi jums už šitas visas jūsų, kaip sakoma, už jūsų strategiją. Pažiūrėkime į įvairiausias jungtis su Lenkija, su Švedija, terminalus – tai tik jūsų vien kalbos, o darbų gi realiai tai jų nėra. (Balsai salėje: „Ooo…“) Dabar darbai pajudėjo tik atėjus naujam energetikos ministrui. Taip. Tiek jungtys su Lenkija, tiek jungtys su Švedija, o jūs daugiau kalbėjote. Net paskutinę dieną jūs atsisakėte, A. Sekmokas parašė Europos Sąjungai įsakymą, kad nereikia atominės elektrinės uždarymui 660 mln. Lt. Taip! Ir kam tai naudinga, klausiu, tokia jūsų politika? Ar ne tiems patiems jūsų priešams rusams? Dabar jūs pasakykite… Man atrodo, gerbiamasis Kubiliau, jūs esate tikrai šiandien kažkaip gal neišsiblaivęs, nes labai raudonas esate kažkodėl.
Dabar kitas dalykas, jūs pagalvokite, aš net negaliu suprasti tokio klausimo. Ateina į valdžią, nuolat elektros kainas kelia, priima kažkokius absurdiškus sprendimus, dabar jau saulės baterijos tai bus panacėja ir išgelbės Lietuvą, ir būsime nepriklausomi nuo Rusijos. Gerbiamieji, kai kilovatvalandė 1,65 Lt, nebalsavau, o aš balsavau prieš. Kaip aš galiu už tokius konservatorių projektus balsuoti?! Nesąmonė! Nebent proto neturėčiau, tai gal balsuočiau, bet dar kažkiek to proto turiu ir už tai nebalsavau už tokius įstatymus. Taigi, priima visiškai absurdiškus įstatymus, ir dar svarbiausia, kad jau leidimų didelė dalis išduota saulės baterijoms statyti, dar nepriėmus įstatymo. Kubiliau, tai ar ne jūsų draugai ir draugeliai gavo tuos leidimus? Kas žinojo, kad bus priimtas įstatymas? Ar neturėtų panagrinėti šita komisija, kas gi tie tokie jūsų bičiuliai, kurie, nepriėmus įstatymo, leidimus jau gavo statyti saulės baterijas. Mat jūs ir šito, matyt, klausimo nenorite, kad nagrinėtų komisija. Tikrai jums labai bus didelė galimybė pasireikšti ir paviešinti jūsų gerus darbus tėvynei Lietuvai, kai bus sudaryta šita komisija. Neturėtumėte jūs taip jautriai reaguoti į visus šiuos klausimus. (Balsas salėje: „Darbo nebus.“)
Dar kitas dalykas. Kokio darbo nebus? Dirbsime visi Lietuvos labui. Dabar pažiūrėkite, aš noriu atkreipti dėmesį dar į suskystintų dujų terminalą. Kažin, jeigu pažiūrėsime, ar tai yra projektas, ekonomiškai pagrįstas, ar sąmatos nėra išpūstos dvigubai, kur kainuos didelius pinigus, kur galima tą patį darbą atlikti už daug mažesnes pajamas? Manau, kad komisija panagrinės, kiek gavo įvairiausios konsultacinės firmos, konsultuodamos priimant strategijas, įgyvendinant įvairiausius projektus. Ir čia, aš manau, tikrai ne vienas šimtas, milijonas litų, į kokias kišenes galutinai nusėdo, gal niekas ir neatsakys į šitą klausimą, tos visos konsultacinės lėšos.
Gerbiamieji konservatoriai, aš jūsų pusėje pats būčiau inicijavęs tą komisiją, o ne atvirkščiai, dabar blokavęs tos komisijos priėmimą. Dėkokite pozicijai, kad nori paskelbti jūsų kilniausius darbus.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, reikėtų mums pasitarti, mes turime du pasiūlymus dėl 4 punkto, tiek K. Masiulio, tiek Seimo nario J. Razmos. Ar galime, kolegos, sutarti, kad gal pirmiausia balsuojame už svarstymo stadiją, o paskui priimdami jas apsvarstytume? Ar tiktų? Kolegos, tai nieko nekeičia, iš tiesų… Ar tinka, kolegos? Tinka. Prašom balsuoti. Dėl motyvų yra užsirašę. Prašom dėl motyvų. Už – P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš motyvus išsakiau. Valdančioji dauguma, nori pagerbti, išryškinti tuos konservatorių darbus, gerus mūsų tėvynei, nes patys nesugebėjo jų išryškinti, tai mes tikrai tai padarysime, todėl aš siūlau balsuoti už šitą komisiją. Manau, kad dabar, kaip ir kalbėjo A. Kubilius, jis irgi pritars šios komisijos sudarymui kartu su visais savo konservatorių partijos Seimo nariais.
PIRMININKAS. Prieš – R. Žilinskas. Prašom.
R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, ar mums iš tiesų reikia specialios tyrimų komisijos, kad pirmą kartą į Seimą išrinkti nariai pasimokytų parlamentinio darbo? Ar mums iš tiesų reikia specialios tyrimų komisijos, kuri atsakytų į klausimus, į kuriuos galima gauti atsakymus per šakinius komitetus ir komisijas? Ar mums iš tiesų reikia laikinosios tyrimo komisijos, kad atsakytume į tokius klausimus, kas inicijavo ir kas priėmė pataisytas energetikos strategijas? Juk inicijavo Vyriausybė, priėmė Seimas, gerbiamieji. Ar mums iš tiesų reikia tokios komisijos, iš kurios išėję Seimo nariai vėl pasakytų, nieko nesužinoję, nes jie nesugeba to sužinoti būdami Seimo nariais ir pasiremdami Seimo nario įgaliojimais? Taigi siūlau balsuoti prieš.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kas už, kad būtų sudaryta laikinoji tyrimų komisija po svarstymo, prašom balsuoti už. Kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 100 Seimo narių. Balsavo 100 Seimo narių: už – 63, prieš – 23, susilaikė 14. Pritarta po svarstymo.
Kolegos, kviečiu dėl Lietuvos Respublikos Seimo kanceliarijos Teisės departamento išvadų pranešėją V. Vasiliauską į tribūną. Po to pradėsime priimti pastraipsniui. Prašom į tribūną. Ar turite išvadas?
V. VASILIAUSKAS (DKF). Dėkoju Teisės departamentui už pastabas, jos yra visos labiau redakcinės. Aš visoms joms pritariu.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Atsižvelgta į Teisės departamento išvadas, nes tikrai dauguma jų labiau neesminės.
Kolegos, einame pastraipsniui. Ar galime pritarti 1 straipsniui? Galime. Bendru sutarimu. ačiū.
2 straipsnis. Kolegos, ar galime sutarti dėl 2 straipsnio, kad būtų sudaryta komisija iš 12 Seimo narių, pagal frakcijas yra nustatytos tokios kvotos. Lietuvos socialdemokratų partijos frakcijai priklauso 3-ų kvota, Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijai taip pat 3 vietos, Darbo partijos frakcijai – 2, frakcijai „Tvarka ir teisingumas“ – 1, Liberalų sąjūdžio frakcijai priklauso 1, Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcijai – 1, frakcijai „Drąsos kelias“ – 1 ir Mišriai Seimo narių grupei nepriklauso. Būtų sudaryta iš 12 Seimo narių. Ar sutinkate, kolegos? Galime sutarti bendru sutarimu? Kolegos, pavardės yra duotos, aš norėčiau jas paskelbti: K. Daukšys, E. Gentvilas, R. Juknevičienė, A. Kubilius, M. Mackevičius, K. Masiulis, R. Paliukas, A. Skardžius, E. Šablinskas, V. Vasiliauskas, B. Vėsaitė ir R. Žemaitaitis.
Kolegos, yra siūlymas komisijai susirinkti dabar pat, išsirinkti pirmininką ir nusistatyti datą, iki kada galėtų išrinkti, o mes galėtume padaryti pertrauką ir svarstyti kitus klausimus. Kolegos, ar taip tinka? 10–15 minučių. Kolegos, prašom eiti visus prie A. Skardžiaus. Gal netrukdytumėte, net išeitumėte į fojė. Artūrai, gal į fojė, kad galėtumėte svarstyti.
Kolegos, darome pertrauką, kol išrinks pirmininką, ir pereiname prie kito klausimo.

17.40 val.
Kolektyvinio investavimo subjektų įstatymo 1, 2, 4, 25, 36, 42, 46, 84, 128, 133, 134, 140, 142, 143, 147, 152, 156 straipsnių pakeitimo ir papildymo, 129 straipsnio ir VIII skyriaus šeštojo skirsnio pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIP-4672(2), Informuotiesiems investuotojams skirtų kolektyvinio investavimo subjektų įstatymo projektas Nr. XIP-4673(2), Finansų įstaigų įstatymo 4 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4674(2), Įmonių restruktūrizavimo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4675(2), Administracinių teisės pažeidimų kodekso 17316 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4676(2) (svarstymas)

Kolegos, 2-3a, 2-3b, 2-3c, 2-3 d ir 2-3e klausimai – įstatymai Nr. XIP-4672, Nr. XIP-4673, Nr. XIP-4674, Nr. XIP-4675 ir Nr. XIP-4676. Kolektyvinio investavimo subjektų įstatymo 1, 2, 4, 25, 36, 42, 46, 84, 128, 133, 134, 140, 142, 143, 147, 152, 156 straipsnių pakeitimo ir papildymo, 129 straipsnio ir VIII skyriaus šeštojo skirsnio pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas ir jį lydintieji įstatymai. Pranešėjas – Biudžeto ir finansų komiteto narys A. Nesteckis. Dėl visų iš karto.
A. NESTECKIS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Norėčiau pasakyti, kad pagrindinis įstatymas, kuris buvo parengtas pirminės darbo grupės ir patobulintas Biudžeto ir finansų komiteto, yra Informuotiesiems investuotojams skirtų kolektyvinių investavimo subjektų įstatymas. Tai yra naujai parengtas įstatymas, visi likusieji yra kitų įstatymų pataisos, kurios inicijuotos pagal pagrindinį įstatymą.
Norėčiau pasakyti, kad Biudžeto ir finansų komitetas nagrinėjo pagrindinį įstatymą, šį įstatymą svarstydamas buvo padaręs pertrauką, nes buvo kreiptasi į Valstybės saugumo departamentą dėl išvados pateikimo. Buvo gautos net 24 pastabos ir pasiūlymai. Buvo gauta viena Specialiųjų tyrimų tarnybos pastaba. Biudžeto ir finansų komitetas atsižvelgė į gautas Valstybės saugumo departamento pastabas, visiškai atsižvelgė į 12 pasiūlytų pastabų, į 13 pastabų buvo atsižvelgta iš dalies ir nepritarta. Be to, buvo gautas netgi 21 Audito komiteto pasiūlymas ir pastabos. Biudžeto ir finansų komitetas visiškai atsižvelgė į visas jo pasiūlytas pastabas. Taip pat buvo gauta Teisės departamento 13 pastabų, iš kurių dešimčiai Biudžeto ir finansų komitetas pritarė. Dėl visų kitų papildomų įstatymų, kurie yra susiję su šiuo įstatymu, buvo pritarta, tik Biudžeto ir finansų komitetas išreiškė norą ir pageidavimą, kad visi įstatymai įsigaliotų vienodai – nuo šių metų liepos 1 d.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Audito komiteto nuomonę pasakys J. Vaickienė.
J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Audito komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė Kolektyvinio investavimo subjektų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimą ir papildymą ir visiems įstatymų projektams pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū. Ir Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pirmininkas A. Paulauskas. Prašom.
A. PAULAUSKAS (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, yra keturi įstatymai, kalbantys apie tą patį Kolektyvinio investavimo subjektų įstatymą. Galbūt pasakysiu numerius. Įstatymo projektui Nr. XIP-4672 komitetas pritarė bendru sutarimu.
Projektas Nr. XIP-4673. Dėl šio įstatymo. Mes tik iš esmės pritarėme iniciatorių pateiktam Lietuvos Respublikos informuotiesiems investuotojams skirtų kolektyvinio investavimo subjektų įstatymo projektui. Užtikrinant teisinio aiškumo principo įgyvendinimą ir siekiant, kad ateityje būtų išvengiama neigiamų padarinių nacionaliniam saugumui strategiškai svarbiame finansų sektoriuje dėl skirtingo teisės akto traktavimo bei taikymo, siūlyti pagrindiniam komitetui iš esmės tobulinti svarstomą įstatymo projektą pagal Seimo kanceliarijos Teisės departamento, Specialiųjų tyrimų tarnybos ir Valstybės saugumo departamento išvadas.
Dėl kitų dviejų projektų – Nr. XIP-4674 ir Nr. XIP-4675. Komitetas svarstė ir jiems iš esmės pritarė. Čia, aišku, lydimasis, bet tas, kurį, kaip sakiau, reikia tobulinti, yra pagrindinis.
PIRMININKAS. Kolegos, kadangi nėra užsirašiusių kalbėti dėl viso, gal galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Galim. Ačiū.

17.46 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl 2007 m. Nacionalinėje energetikos strategijoje suformuluotų siekių įgyvendinimo rezultatų įvertinimo ir situacijos energetikos sektoriuje išsiaiškinimo“ projektas Nr. XIIP-637 (priėmimo tęsinys)

Grįžtame prie laikinosios komisijos. Kolegos, kadangi 2 straipsnį priėmėme, 3 straipsnis – komisijos pirmininku paskirtas Seimo narys A. Skardžius. Ar galime pritarti? Yra motyvai. Prašom.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš tik noriu pasakyti, kad buvo du kandidatai – A. Skardžius ir E. Gentvilas. V. Vasiliausko apsisprendimas balsuoti už A. Skardžių lėmė šitokį išrinkimą. Tą faktą reikia fiksuoti, kad V. Vasiliauskas ir „Drąsos kelias“ balsavo už A. Skardžių.
PIRMININKAS. Ačiū. (Balsai salėje) Kolegos, ar galime bendru sutarimu? Dar prašo J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Prieš apsisprendžiant dėl pirmininko vis dėlto būtų svarbu žinoti. Būtų gerai, kad jis pasakytų, ar neturi interesų energetikos sektoriuje, nes praėjusią kadenciją, kai jis dar nebuvo Seimo nariu, matėme aktyviai vaikštantį į Seimą dėl atsinaujinančios energetikos reikalų, faktiškai vykdantį lobistinę veiklą. Galbūt kai kurie buvusios Vyriausybės sprendimai neatitiko jo asmeninių interesų. Klausimas yra, ar pirmininkas bus objektyvus, vadovaudamas tai komisijai?
PIRMININKAS. Kolegos, kaip žinote, vis dėlto komisija tirs tuos klausimus, kurie jau yra parengti. Kadangi A. Skardžius nori replikuoti, prašom. Prašom, Artūrai.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū gerbiamajam V. Vasiliauskui už palaikymą. Išties tikrai pasižadu būti objektyvus. Gerbiamojo J. Razmos nuogąstavimai yra visiškai nereikalingi. Gerbiamieji kolegos, būsiu dėkingas. (Balsai salėje)
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Galite pasakyti, ką veikėte praeitą kadenciją? (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Kolegos, matau, kad nesutariate. Prašome balsuoti. Kas už tai, kad komisijos pirmininku būtų paskirtas Seimo narys A. Skardžius, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 91 Seimo narys, balsavo 91: už – 58, prieš – 19, susilaikė 14. Komisijos pirmininku paskirtas Seimo narys A. Skardžius.
Kolegos, dėl 4 straipsnio yra du pasiūlymai. K. Masiulis pateiks savo pasiūlymą, dėl kurio bus balsuojama. Prašom. K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikro pažiūrėjęs į klausimus supratau, kad daugelis tų klausimų net nereikalauja komisijos. Galbūt gerbiamasis V. Vasiliauskas neturėjo toje srityje pakankamos patirties, bet atsakymai į klausimus nesunkiai surandami. Tačiau, kaip sakiau, nors ir nenorėčiau kapstytis praeityje, bet yra klausimų, į kuriuos reikėtų atsakyti. Štai, tarkime, kiek lėšų Ignalinos atominė elektrinė kiekvienais metais nuo 2005 m. sumokėdavo konsultantams? Kokius darbus jie atliko? Taip pat iš kokių lėšų buvo plėtojami gamtinių dujų tranzito į Karaliaučių darbai? Kokios pajamos ar investicijos tai atpirko? Visa tai yra gana svarbūs klausimai. Kai kuriuos kitus aš irgi minėjau, sakykime, kieno sprendimu buvo keičiama „Lietuvos dujų“, Vyriausybės ir „Gazpromo“ pasirašytos (čia A. Brazausko pasirašyta) privatizavimo sutarties priede nurodyta gamtinių dujų tiekimo į Lietuvą formulė. Manau, kad ji buvo labai nenaudingai pakeista Lietuvai, taip aš spėju, ir tikrai reikėtų pasigilinti, kaip ten viskas vyko. Mes dabar dėl to mokame didelę kainą.
Taip pat reikėtų, aš siūlyčiau pateikti duomenis, dėl kokių priežasčių 2004 m. buvo atsisakyta finansuoti darbus, reikalingus Vaškų gamtinių dujų saugyklai įrengti. Taip pat prašyčiau panagrinėti, ar 2004–2005 m., rengiant branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų saugyklų statybos konkursus, buvo tinkamai įvertinta konkurso dalyvių kvalifikacija, ar pasirašyta sutartis su konkurso laimėtoju užtikrino tinkamą Lietuvos interesų apgynimą rangovams vilkinant darbus, ar kokybė buvo tinkamai kontroliuojama? Visa tai buvo labai svarbūs klausimai, kurie iš tikro reikalautų politinio nagrinėjimo. Aš prašau palaikyti mano klausimą.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, iš tiesų yra papildomai įtraukti šeši klausimai. Ar, Kęstuti, siūlot… Gal galima balsuoti už visus, pasisakyti ir balsuoti, ar už kiekvieną atskirai reikėtų balsuoti?
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, nežinau, ar jūs būsite apsisprendę visus palaikyti in corpore, tai aš siūlyčiau atskirai už kiekvieną balsuoti.
PIRMININKAS. Supratau. Kolegos, aš dėl to klausiu, kad galėsite pasisakyti. Jeigu už kiekvieną atskirai, tada ir dėl motyvų galima dėl kiekvieno pasisakyti. Kadangi buvo pristatyti kartu, tai, kolegos, prašom pasisakyti už visus iš karto.
Už – E. Gentvilas. Balsuosime atskirai už kiekvieną pataisą.
E. GENTVILAS (LSF). Tik tiek, kad aš dar irgi norėjau papildyti, bet pasisakysiu ir dėl tų klausimų. Taip, aš jiems pritariu. Manau, tikrai reikėtų išplėsti tematiką. Mano trys siūlomi klausimai papildomai: ką nuveikė ankstesnė Vyriausybė po 2007 m. sausio 18 d. strategijos priėmimo…
PIRMININKAS. Eugenijau, jūs pasisakote dėl motyvų, o reikėjo raštu užregistruoti. Jūsų pasiūlymų nėra, tai jūs…
E. GENTVILAS (LSF). Aš tikėjausi, kad nebus sudaryta komisija, todėl neteikiau.
PIRMININKAS. Ačiū. Bet visiems tik raštiškai pagal reglamentą…
E. GENTVILAS (LSF). Gerai. Tada ne trys, tačiau dar antras klausimėlis: kas pardavė uosto akvatorijos viduryje stulpą privačiam asmeniui, kad niekada nebūtų pastatytas suskystintų gamtinių dujų terminalas ir kas jį nuvertė, ir kiek valstybės lėšų tas kainavo? (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš – B. Bradauskas.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Man nuostabu, kada buvo valdantieji, taip priešinosi įvairių komisijų sudarymui – dėl „Snoro“ banko gulė tiesiog po traukiniu ant bėgių, dabar vėlgi gula. Ko čia bijoti? Sudarome komisiją. Jeigu jūs absoliučiai skaidriai dirbote, tai dar kartą patvirtins Seimas, kad jūsų Vyriausybė, jūsų frakcija, jūsų valdančioji koalicija, dirbo skaidriai, iš viskas gerai. Mes jus pasveikinsime. Tai galbūt jeigu, tamsta K. Masiuli, siūlote, tai pradėkime nuo 1996 m., kai jūs atėjote į valdžią, gal ten dar pasižiūrėkime. Bet čia yra noras tik užglostyti nūdienos problemas, kad kuo daugiau būtų nueita į šalį ir nebūtų iškeltos tos problemos, kurios yra tikrai aktualios šiandien. Todėl man kelia, dar kartą sakau, didelę nuostabą pasipriešinimas sudarymui tų komisijų, kur bus tiriama buvusiosios valdančiosios daugumos, buvusios Vyriausybės, veikla. Tai aišku kaip dieną – bijoma skaidrumo, o drumstame vandeny žuvį sugauti kur kas lengviau, ačiū.
PIRMININKAS. Dėl vedimo tvarkos – R. Juknevičienė. Prašom.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Dėl vedimo tvarkos ir taip pat reikalaudama skaidrumo. Kažkada čia buvo kalbama apie alkotesterio būtinybę salėje, tai gal būtų galima panaudoti šiuo atveju po B. Bradausko kalbos.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Tai pirmoji jūs pasitikrinkite, aš antras. (Šūksniai salėje)
PIRMININKAS. Kolegos, iš tiesų prašau nenukrypti nuo pagrindinio klausimo svarstymo. Dabar prašom už – A. Kubilius, nes buvo siūloma papildomai įtraukti šešis klausimus. Prašau.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš tik noriu pasakyti, kad K. Masiulio visi suformuluoti klausimai yra siejami vienos nuostatos, tai yra esminiai klausimai, kurie yra susiję su 2004–2008 m. laikotarpiu, tai yra kai valdžioje buvo socialdemokratai. Tai mes siūlome socialdemokratams taip pat drąsiai panagrinėti ir savo valdymo laikotarpiu labai svarbius atliktus veiksmus tiek pasirašant sutartį su „Nukem“, tiek parduodant, kaip ponas A. Brazauskas pardavė „Lietuvos dujas“ „Gazpromui“, tai siūlome tirti ir šituos klausimus. Jeigu jūs tokie drąsūs, tai kviečiame paremti šį papildomų klausimų paketą. Jeigu bijote, tai tą ir parodysite.
PIRMININKAS. Prieš – K. Daukšys. Prašau, Kęstuti.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų nesuprantu, ko mes čia ietis laužome. Realiai pažiūrėjus, šitos komisijos uždavinys – ištirti, ar 2005 metų Nacionalinė energetikos strategija buvo vykdoma ir kaip dviejų vyriausybių (XIV ir XV), o ne vien tik konservatorių Vyriausybės.
Antras dalykas. Mūsų uždavinys dabar yra ne papeikti kurią nors Vyriausybę, o pamatyti, kas buvo padaryta gerai, kas buvo padaryta blogai, iš to padaryti išvadas, ir galbūt šitos komisijos darbas padarytų net tam tikrą nacionalinį susitarimą visų partijų dėl energetikos, kad nebūtų keičiami kas dvejus metus siekiai ir tikslai, kad nebūtų juokaujama su energetika, kuri nėra pusės metų reikalas. Tai aš manyčiau, kad tų papildomų klausimų kėlimas iš tikrųjų svarbus. Ir jeigu K. Masiulis pasiūlytų kitą komisiją, kuri tirtų energetikos klausimus nuo pat pradžių, aš už ją balsuočiau, bet dabar ir šiuos klausimus įtraukti, nes yra gerokai ankstesni negu 2007 metų, kadangi tai gerokai apsunkintų komisijos veiklą, – aš siūlyčiau vis dėlto neprasidėti.
PIRMININKAS. Kolegos, kadangi išsiskyrė nuomonės, kadangi visi… Ką tik K. Masiulis pristatė klausimus, balsuosime už pasiūlymą, kad būtų įtrauktas 18 straipsnis. Kolegos, aš jo neskaitysiu iš naujo, nes ką tik Kęstutis pristatė. Kas pritariate, kad būtų įtrauktas 18 punktas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Balsai salėje) Kaip sakote? Bet ką tik jūs pristatėt, Kęstuti. Visi turi… (Balsai salėje) Gerai, nutraukiame. Kęstutis vis dėlto nori pristatyti. Stabdome balsavimą. (Triukšmas, balsai salėje: „Broniau, palauk, stok, Broniau…“) Kolegos…kolegos… (A. KUBILIUS: „Galima dėl vedimo tvarkos?“) Bet labai trumpai…
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Labai trumpai, replika. Gerbiamieji kolegos, tai iš tikrųjų nėra gerai, nes R. Juknevičienė štai ateina su alkotesteriu, pati gali jį papūsti ir parodyti nulius, o kur dingo B. Bradauskas?
PIRMININKAS. Na, kolegos, aš kiek suprantu, tai čia ne Seimo narių darbas ir siūlyčiau to nepradėti. Kęstuti, prašau pristatyti 18 klausimą, ir iš karto balsuosime. (Balsai salėje) Prašau.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš labai rimtai žiūriu į…
PIRMININKAS. Prašau pristatyti tik esmę.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Skaitau klausimą. (Šurmulys salėje) Ar galiu dėmesio, kolegos?
PIRMININKAS. Prašau.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kokie svarbiausi darbai ir kada buvo padaryti įgyvendinant svarbiausius projektus, kurie buvo numatyti 2007 m. priimtoje Nacionalinėje energetikos strategijoje. (Balsai salėje) Visiškai į temą, absoliučiai.
PIRMININKAS. Kolegos, kai pritariate K. Masiulio pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Balsuojame už K. Masiulio pasiūlymą, 18 punktą.
Užsiregistravo 94 Seimo nariai. Už – 39, prieš – 15, susilaikė 40. Klausimui nepritarta.
Kolegos, pereiname prie 19 klausimo, kurį siūlo K. Masiulis. Prašom pristatyti.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Klausimas skamba taip: „Kieno sprendimu buvo keičiama „Lietuvos dujų“, Vyriausybės ir „Gazpromo“ pasirašytos privatizavimo sutarties priede nurodyta gamtinių dujų importo į Lietuvą formulė, dėl ko galėjo smarkiai pabrangti gamtinės dujos Lietuvos vartotojams.“
PIRMININKAS. Kolegos, kas pritariate K. Masiulio…
K. MASIULIS (TS-LKDF). …vėl nerūpės jums, dėl ko gamtinės dujos pabrango.
PIRMININKAS. …pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Balsuojame.
Užsiregistravo 93 Seimo nariai. Balsavo 93 Seimo nariai: už pasiūlymą 38, prieš – 13, susilaikė 42. Nepritarta, kad būtų įtrauktas 19 klausimas.
Papildomas 20 klausimas. Prašom, pone Masiuli, pristatyti.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš prašau pateikti duomenis, dėl kokių priežasčių 2004 m. buvo atsisakyta finansuoti darbus, reikalingus Vaškų gamtinių dujų saugyklai įrengti?
PIRMININKAS. Kolegos, prašom balsuoti. Kas už K. Masiulio pasiūlymą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Balsai salėje)
Užsiregistravo 95 Seimo nariai. Balsavo 95 Seimo nariai: už pasiūlymą 39, prieš – 13, susilaikė 43. Pateiktam pasiūlymui nepritarta.
Prašom, Kęstuti, pristatyti 21 klausimą.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gaila, kad žmonės iš tikrųjų bijo sužinoti tiesą.
PIRMININKAS. Prašom pristatyti, Kęstuti.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kiek kainavo infrastruktūros, reikalingos gamtinių dujų tranzitui į Karaliaučiaus sritį, išplėtimo darbai? Iš kokių lėšų jie buvo finansuoti? Kokios pajamos gautos iš tranzito? Ir ar tos investicijos atsipirko?
PIRMININKAS. Kolegos, kas pritariate K. Masiulio pasiūlymui…
K. MASIULIS (TS-LKDF). Bus labai įdomu…
PIRMININKAS. …balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Balsuojame. (Balsai salėje)
Užsiregistravo 92 Seimo nariai. Balsavo 91 Seimo narys: už – 38, prieš – 11, susilaikė 42. Pasiūlymui yra nepritarta.
Kolegos, dėl vedimo tvarkos. Prašom, Petrai.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, yra sudaryta darbo grupė, aiškiai apibrėžtas darbo grupės laikotarpis, už kurį mes norime, kad būtų atsakyta į klausimus. Jūs ketverius metus buvote valdžioje, gerbiamasis Masiuli, ir nieko nežinote, kas kiek kainavo, kam pinigai buvo skirti? Kada atsipirko ir kada neatsipirko? Tai ką jūs darėte, jūs man pasakykite? Aš manyčiau, kad yra tikrai… Balsuokime už visus tuos pasiūlymus kartu.
PIRMININKAS. Dėl vedimo tvarkos K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Dėl vedimo tvarkos. Gerbiamieji kolegos, aš suklydau balsuodamas pereitą kartą, nepaspaudžiau mygtuko. Prašom įskaityti už. Antras dalykas, ką noriu pasakyti. Ne 2007 m. prasidėjo strategija, o 2002 m. Iš tikrųjų buvo panaši strategija ir tie darbai…
PIRMININKAS. Kęstuti, kadangi nepritarė, tai nelabai turi reikšmės. Ir dėl protokolo įtrauksime, kad jūs esate už. Kęstuti, prašom pristatyti, matyt, dėl numeracijos jūs suklydote, antrą kartą kartojasi 21 klausimas, tai dabar turbūt 22. Šitą skaitysime. Prašom pristatyti 22 pasiūlymą.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Atsiprašau už klaidą. Klausimas skamba taip: ar 2004–2005 m. rengiant branduolinio kuro radioaktyviųjų atliekų saugyklos statybos konkursus buvo tinkamai įvertinta konkurso dalyvių kvalifikacija? Ir ar pasirašyta sutartis su konkurso laimėtoju užtikrino tinkamą Lietuvos interesų gynimą rangovams vilkinant darbus ar atliekant juos nekokybiškai? Dėl kokių priežasčių saugyklų projektai nebuvo įgyvendinti laiku ir kodėl jie pabrango? Gal irgi neįdomu?
PIRMININKAS. Kolegos, prašom, kas pritariate K. Masiulio pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 91 Seimo narys. Balsavo 91 Seimo narys: už – 41, prieš – 13, susilaikė 37. K. Masiulio pasiūlymui nepritarta.
Prašom pristatyti paskutinį pasiūlymą dėl 23 klausimo.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Kolegos, man labai liūdna, matant tokį balsavimą. Rimti klausimai. Paskutinis klausimas irgi rimtas. Kiek lėšų Ignalinos atominė elektrinė kiekvienais metais (nuo 2005 m.) sumokėdavo konsultantams, kokius darbus jie atliko? Turbūt irgi neįdomu? (Balsai salėje) Ir mūsų laikotarpiu.
PIRMININKAS. Kolegos, prašom balsuoti. Kas pritariate K. Masiulio pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 90 Seimo narių. Balsavo 90 Seimo narių: už – 42, prieš – 10, susilaikė 38. Nepritarta K. Masiulio pasiūlymui.
Kolegos, pereiname prie J. Razmos pasiūlymų, kurių irgi yra gana nemažai. Prašom pristatyti. Kolegos, iš karto kalbėsime dėl visų motyvų prieš ir už. Prašom pristatyti.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš siūlyčiau bent jau į mano pasiūlymus pažiūrėti ramiai. Jie iš tikrųjų yra tik redakcinio pobūdžio. Nė vienas iš jų ko nors principingo ar naujo nesiūlo. Aš bandau ištaisyti kai kuriuos autoriaus netikslumus, galbūt V. Vasiliauskas pirmą kartą rengė tokį nutarimo projektą. Pažymėčiau, kad tokiame projekte, kur siūloma kažką tirti, netinka formuluoti galutinius teiginius. Tarsi jau žinotum, kaip yra. Dėl to aš kai kuriuos klausimus ir pakoregavau, kad jie būtų korektiški.
Žiūrėkime iš eilės. 4 punkte aš siūlau rašyti neteigiant iš karto, kad Lietuvoje yra didžiausia elektros kaina, o tiesiog formuluojant klausimą, kokia yra Lietuvos elektros kaina, ją lyginant su Baltijos šalimis, ir kokios priežastys tai lemia? Lygiai taip pat 5 punkte aš siūlau neformuluoti iš karto teiginio, dar be tyrimo, kad Lietuvoje kaina yra pati didžiausia. O formuluoti bendriau – kodėl Lietuva moka vieną iš didžiausių kainų? 6 punkte absoliučiai redakcinis pasiūlymas vietoj „kuruojamos įmonės“ – „kontroliuojamos įmonės“, nes tokio žodžio kaip „kuruojamos įmonės“ turbūt teisine prasme iš viso nėra.
Toliau. 7 punkte siūlau atsisakyti teiginio, kad Europos Sąjungos lėšos jau panaudotos, o atliekų saugykla nepastatyta. Siūlau formuluoti, kiek procentų reikalingų darbų atlikta ir kokia tam tikslui skirta lėšų dalis jau išleista. Jeigu yra šimtas ir šimtas procentų, tai tyrimas tą ir parodys.
Toliau. Dėl 8 punkto redakcinis pasiūlymas, dėl 9 punkto – absoliučiai redakcinis, čia nėra net ką komentuoti. 10 punktas. Vėlgi aš siūlau neformuluoti kaip teiginio, kad vienam konkurso dalyviui „Klaipėdos naftos“ konkurse buvo sudarytos sąlygos susipažinti su konfidencialia informacija, o formuluoti kaip klausimą, ar vienam konkurso dalyviui buvo tokios sąlygos sudarytos ir, jeigu taip, kas ir kodėl tokias sąlygas sudarė. Jeigu nepadarysime tų pataisų, tai patiems iniciatoriams bus nepatogu balsuoti už tokias formuluotes, kurios tikrai yra teisiškai nekorektiškos. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Kolegos, ar galime pritarti J. Razmos pasiūlymams, nes iš tiesų patys matote, tai yra tikrai daugiau techninio pobūdžio, jos tikrai apibrėžtų aiškiau visus klausimus. V. Vasiliauskas pritaria?
V. VASILIAUSKAS (DKF). Taip.
PIRMININKAS. Kolegos, galime bendru sutarimu pritarti? Galime. Tada prašome balsuoti dėl 4 straipsnio, nes išsiskyrė nuomonės. Kaip žinote, K. Masiulio pasiūlymams nebuvo pritarta. Prašom balsuoti už 4 straipsnį. Kas pritariate šiam straipsniui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Su J. Razmos pasiūlymais, kolegos. (Balsai salėje) Už 4 straipsnį. Taip. Kolegos, kaip suprantu, nesupratote. (Balsai salėje) Kolegos! Kolegos, iš tiesų, kadangi… (Balsai salėje) Kolegos, baikite. Jūs žinote, kad daugelis galvojo, kad pritarėme J. Razmos pataisoms. (Balsai salėje) Gerai. Prašom, Kęstutis. Balsuosime dėl 4 straipsnio iš naujo. Pirmininko pagrindu, kolegos.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, aš sveikinu. Buvau užsirašęs, norėjau pasveikinti, kad mes dabar dirbsime žiniasklaidai drabstydami purvais vieni kitus, o mes tikrai, ir viena, ir kita pusė, tą mokame. Dabar, atrodo, nebereikės dirbti. Tai tikrai atsiimu savo priekaištus. Sveikinu!
PIRMININKAS. Ačiū. Prašom. L. Graužinienė.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Frakcijos vardu prašau perbalsuoti, nes dešinėje pusėje taip triukšmauja žaisdami su alkotesteriu, kad mes negirdėjome. Supratome, kad gerbiamasis profesorius pristatė, atsiprašau, gerbiamasis J. Razma pristatė pataisas ir balsuojame už jas. Prašyčiau dešiniuosius baigti žaisti su savo žaisliukais ir dirbame toliau.
PIRMININKAS. Frakcijos pasiūlymas yra perbalsuoti. Prašom perbalsuoti dėl 4 straipsnio. (Triukšmas salėje) Kolegos, siūlome balsuoti. Balsuojame už 4 straipsnį su J. Razmos pasiūlymais, kuriems pritarėme. Kas pritariate 4 straipsniui, kuriame yra išdėstyta 17 klausimų, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 87 Seimo nariai, balsavo 87: už – 55, prieš – 24, susilaikė 8. 4 straipsniui yra pritarta.
Prašom.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, toks perbalsavimas yra visiškai neteisėtas, mes tą fiksuojame dėl stenogramos, atitinkamai Etikos ir procedūrų komisijai taip pat surašysime raštą.
Bet prieš pereinant prie kitų straipsnių, aš matau, ta mašina įjungta, aš noriu paklausti A. Skardžiaus. Štai skaitau Seimo rinkimų praeitų metų, 2012 m., Vyriausiosios rinkimų komisijos puslapyje A. Skardžiaus išdėstytą biografiją. Labai aiškiai pabaigoje pasakyta apie darbovietę. Tai yra visuomeninė veikla. Lietuvos atsinaujinančių išteklių energetikos asociacijos prezidentas. Taip? Aš klausiu, taip? (Balsai salėje) Aš klausiu, taip ar ne? Jūs to nepaneigiate. Buvote prieš atominę, prieš visus kitus svarbius projektus. Aš tą irgi fiksuoju, aš manau, kad…
PIRMININKAS. Galėsite tai pasakyti, kai bus dėl viso, jūs tik tada turėsite teisę.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Yra akivaizdus interesų konfliktas, kurį taip pat siūlau nagrinėti.
PIRMININKAS. Ačiū. Prašau, Kęstuti.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, man lieka tik apgailestauti. Matyt, Vyriausybė neturi ką veikti ir Seimas neturi ką veikti. Mes dabar leisimės į tendencingą komisiją, jūs savo balsais pabrėžėte, kad ji tendencinga, tendencingai suformuota, ir joje kausimės vieni kitus drabstydami purvu. Žiniasklaida, aišku, turės ką veikti, ir jūs, ir mes pasistengsime, kad jie turėtų ką veikti. Galėsite taip pridengti Vyriausybės neveiklumą, bet dėl to energetikos srityje jokių proveržių nebus ir dėl to nepaaiškės, kodėl žmonės moka didžiausias kainas, dėl to nepaaiškės, kodėl tokie milžiniški pinigai, po 50 mln. kasmet, buvo išmokami konsultantams. Daugelio dalykų nepaaiškės.
PIRMININKAS. Kęstuti, čia dėl vedimo tvarkos, gal dėl viso pasisakykite.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Viso to čia nereikėjo mums absoliučiai aiškintis, mes galėjome jums palikti…
PIRMININKAS. Ačiū. Čia visas pasisakymas. Prašom. Bet prašau trumpą repliką.
K. DAUKŠYS (DPF). Pirmininke, aš siūlau pabaigti šitą darbą, nes mes balsavome papunkčiui, bet už visą nutarimą dar nebalsavome. Tai balsuokime, po to galės pasisakyti kas nori.
PIRMININKAS. Visiškai teisingai. Prašom. Dar A. Skardžius.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Labai trumpai. Kolegos, mes vis tiek kažką gyvenime darėme. Kažkas priiminėjo Atsinaujinančių išteklių įstatymą, kažkas balsavo už atominę, kažkas skyrė pinigų terminalo statybai, kažkas neleido a. a. B. Lubiui statyti terminalo. Suprantate, visi mes kažkiek esame šiame gyvenime susiję su energetika. Galų gale naudojame elektros šviesą, naudojamės elektros energija. Tad tokių kvailų pasisakymų, kaip buvusio gerbiamojo premjero A. Kubiliaus, aš tikrai šioje salėje nesitikėjau išgirsti.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, 5 straipsnis. Ar galime bendru sutarimu sutarti, kad komisija dirbs iki lapkričio 15 d.? (Balsai salėje) 2013 m., Eugenijau. Ar galime sutarti, ar reikia balsuoti? Galime. Ačiū. Ir 6 straipsnis. Galime bendru sutarimu dėl įsigaliojimo? Kolegos, už visą nutarimą. Pažiūrime, ar nėra kas nors užsirašę. Yra užsirašę. Už kalba B. Vėsaitė. Prašom.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, argumentai išsakyti, komisija sudaryta. Siūlau balsuoti už.
PIRMININKAS. Ačiū. K. Masiulis – prieš.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kalbėjau ir dar kartą kalbėsiu. Kolegos, iš tikro yra tokių valstybių kaip Ukraina, kurios ne tik sudaro komisijas, bet ir nuteisia buvusius premjerus už tai, ką jie dirbo Vyriausybėje. Po to visa Europa jaudinasi ir spaudžia Ukrainą, kad to nedarytų. Yra panašiai besielgianti Gruzija, kur opozicijai dabar bando užkimšti burnas, teisia ir smerkia buvusią poziciją.
Prieš ketverius metus mes atėję į valdžią ne komisijas sudarinėjome, o kaip galėjome, taip vykdėme jūsų 2007 m. strategiją. Dabar jūs bandote mus už tai pasmerkti, bandote politikuoti lygioje vietoje, kur mes, tiesą sakant, jaučiamės labai stiprūs, šioje srityje jaučiamės labai stiprūs. Nemanykite, kad į šią komisiją patekę asmenys… mes nežinome politinio darbo (…) pusių viešųjų ryšių. Jeigu manote, kad mus prikalsite prie sienos, pasmerksite, kad nebūtų taip, kaip su darbu V. Uspaskicho komisijoj, kad jūs patys gailėsitės, kad šitą komisiją sudarėte. Tikrai mes vilksime į dienos šviesą klausimus, kurie jums bus labai neparankūs. Ir ką? Norite, kad dirbtume, dirbsime.
PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame. A, dar keturi. Tik po vieną šnekėjo. Atsiprašau. Už – K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Iš tikrųjų man pagailo dabar A. Kubiliaus, nes vienas artimiausių jo bendražygių pasiūlė jį sodinti į kalėjimą. Kaip Darbo partijos atstovas galiu jus tik patikinti, kad jeigu reikės, mes (…) paskolinsime.
Dabar iš esmės. Aš manyčiau, kad šita komisija yra sudaroma ne tam, kad nuteistų ką nors, kad pasakytų, kokie buvo blogi konservatoriai. Šita komisija, mano galva, yra sudaroma tam, kad vieną kartą Lietuvos valstybėj mes, visos politinės partijos, išsiaiškintume, ką mes blogai padarėme, ką mes gerai padarėme ir ko neturime daryti ateity, o ką kaip tik turime daryti. Ir tais pavyzdžiais pagrįstume tolesnį darbą dėl energetikos. Ir nereikia čia iš anksto mojuoti vėzdais ir sakyti, kad čia vienas kitam galvas suksime politiškai.
Kęstuti, aš suprantu, kad jūs stipriausias būtumėte dėl kalbėjimo viešai. Bet būtų labai gerai, kad mes labai stiprūs būtume visi, visas Seimas būtų, ir energetikos klausimais laikydamiesi savo nepriklausomybės, pigios energetikos ir kitų dalykų, kad pasiektume strateginių tikslų. Todėl siūlau į šitą komisiją žiūrėti kaip į rimtą dalyką, kuris veiks ir nuspręs, ne ką nuteisti, o nuspręs, kaip mums elgtis kaip valstybei, kaip visai visumai. Jeigu mes taip dirbsime, iš tikrųjų Lietuvos žmonės galės turėti ir pigesnę elektrą, ir pigesnę šilumą, ir geresnį supratimą apie tai, ką valdžia daro ir kodėl taip daro. Štai ir viskas, dėl ko aš ir siūlau balsuoti už tokią komisiją.
PIRMININKAS. Už… Prieš – A. Anušauskas.
A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, ką gi, turėsime dar vieną komisiją su pirmininku, akivaizdžiai supainiojusiu viešuosius ir privačius interesus. Galite kiek norite užsiimti reliatyvizmu: visi tokie, visi mes elektrą naudojame, esmės tai nepakeis, interesų konfliktas egzistuoja. Be abejonės, komisijos išvados, galima sakyti, iš anksto niekinės ir pasmerktos. Manau, šiuo atveju galime tik pasveikinti su nauju politiniu proveržiu, dabar turėsime violetinę daugumą bent jau energetikos srityje. Ar ji padės įgyvendinti realius strateginius energetinius projektus, kol kas nematyti. Kol kas jų vykdoma yra tai, kas jau buvo pastatyta ant bėgių konservatorių ir liberalų Vyriausybės. Daugiau jokių proveržių nematyti. Taigi ir komisijos darbas tikrai nepadės tam proveržiui atsirasti. Gaišite savo laiką, gaišinsite kitų laiką. Bet kokiu atveju mes nebijome nei klausimų, nei atsakymų. Tikrai dalyvausime tos komisijos darbe. Aš manau, bent jau visuomenei pasidarys aiškiau, kas už ko stovi ir kas išties gina Lietuvos nacionalinius interesus.
PIRMININKAS. P. Gylys – už.
P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Iš tikrųjų tokios komisijos reikia, nes energetika yra vienas svarbiausių viešųjų interesų. Mane stebina tai, kad kai kurios politinės partijos, turiu galvoje pirmiausia konservatorius, taip smarkiai nervinasi. Nervinasi taip smarkiai, kad peržengia tam tikras padorumo ribas. Aš pirmiausia turiu galvoje ponios R. Juknevičienės pasisakymą ir įžeidinėjimus bei žeminimus V. Vasiliausko atžvilgiu. Netinka buvusiai ministrei, Vyriausybės narei elgtis taip, kaip ji elgiasi šiandien čia. Manau, komisija atliks darbą, atskleis tiesą. Palinkėkime jai sėkmės. Ačiū.
PIRMININKAS. Prieš – R. Juknevičienė.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Pirmas dalykas, kol dar nesibaigė posėdis, aš vis tiek labai prašau I. Šiaulienės, frakcijos seniūnės, dar pakviesti B. Bradauską į salę, jis turėtų įvykdyti savo pažadą. Deja, neįvykdė.
Antras dalykas. Einant balsuoti dėl pirmininko vienas komisijos narys, paklaustas, kas gi bus komisijos pirmininku, pasakė, kad labai nori komisijos pirmininku būti A. Skardžius. Dabar supratau, kodėl labai nori, tuomet nežinojau jo šitų interesų, kuriuos jis jau bando įdiegti tapdamas komisijos pirmininku.
Trečia, jau visiškai rimtai. Manau, didžiausia grėsmė Lietuvos nacionaliniam saugumui, kaip rodo ši istorija, istorijos, buvusios su visomis teroristų komisijomis ir panašiai, yra neatsakingos, silpnos politinės partijos. Deja, įskaitant šiandien ir socialdemokratus, kurie kartu su tokia keista partija – dariniu „Drąsos kelias“ užkibo ant šito kabliuko. Tai šitą tik noriu fiksuoti.
O balsavau prieš dar ir todėl, kad mano siūlymas būtų buvęs šitos komisijos darbą pratęsti iki 2016 m. rugsėjo mėnesio. Štai tada atitiktų tikruosius interesus, kodėl ta komisija yra sudaryta. Kadangi dabar nepadarėte to, tai balsavau prieš.
PIRMININKAS. Už – E. Šablinskas.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui posėdžio pirmininkui. Aš norėčiau, kad tikrai nusiramintume ir pasižiūrėtume, ką mums šneka profesorius. Tikrai gerbiu jį, kaip žmogų. Bet pastebėkite, šitiek pasiūlymų pateikė, bet užmiršo patį pavadinimą, kur aiškiai sakoma: nutarimo „Dėl Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl 2007 m. Nacionalinėje energetikos strategijoje suformuluotų siekių įgyvendinimo rezultatų įvertinimo ir situacijos energetikos sektoriuje išaiškinimo“ projektas. Jūs vis traukiate kaldrą į 2002, 2003, 2004 metus. Tai kaip teisės profesorius jis turi pamatyti tą didžiausią klaidą. Mes sugaišome daug laiko veltui. Gerbiamasis J. Razma pateikė iš tikrųjų puikių pataisų, pakoregavo, ir tai iš karto priimta. Todėl tikrai pirmiausia, jeigu norėjote įtraukti tuos savo klausimus, galėjote, kai buvote dauguma ir kai priėmėte 2008–2009 m. reformą, iš karto galėjot spausti ir išsiaiškinti.
Dabar ne piktai, bet kartu įeina ir gerbiamasis A. Kubilius, kuris žino daug, ir komisija sudaryta teisingai. O ne taip, kaip gerbiamoji R. Juknevičienė sakė. Buvo trys pasiūlymai: už A. Skardžių – 7, už gerbiamąjį E. Gentvilą – 3, na, gerbiamasis V. Vasiliauskas ten buvo pasiūlytas, bet už jį nereikėjo ir balsuoti. Nereikia pykti vieniems ant kitų. Pirmiausia norime pasižiūrėti, kaip ir kas buvo. Man įdomiausia – tie dešimt jūsų kilovatų, kurie buvo išdalinti kaip didžiausi iki įstatymo. Tai yra įdomu ir visa kita. Nežinau, kodėl atominis srokas, atsiprašau, Rokas, balsavo prieš tą komisiją. Jos kaip tik reikia, kad išsiaiškintume ir nedarytumėte klaidų. Todėl kviečiu balsuoti už.
PIRMININKAS. Prieš – M. Adomėnas.
M. ADOMĖNAS (TS-LKDF). Ačiū, pirmininke. Iš tiesų keistas toks rūpesčio ir jautrumo atbudimas, kai visi tie žmonės, kurie labiausiai priešinosi 2007 metų Nacionalinės energetikos strategijos įgyvendinimui, kad prie tų tikslų būtų priartėta, dabar štai kuria komisiją, kad ištirtų, kodėl prie jų nebuvo pakankamai priartėta.
Ką gi, kolegos iš tiesų kalbėjo apie korupcinį komisijos sudarymo pobūdį, visi matėme, kaip bet kokie į objektyvumą pretenduojantys klausimai buvo atmesti. Klausėte, ką ši komisija pasieks. Man atrodo, kad jie pasieks bent keturis tikslus. Viena, tai suteiks galimybę dar pasimakaluoti viešojoje erdvėje numirusiai partijai „Drąsos kelias“, kaip vienam dalykui eketėje. Ji suteiks galimybę šiek tiek užgožti viešojoje erdvėje neišvengiamą nuosprendį Darbo partijos byloje. Ji (…) mesti purvo į tuos žmones, kurie iš tiesų siekė, kad tie tikslai būtų įgyvendinti, nes matome iš tiesų politizuotą šios komisijos pobūdį, kuris primena jau net nebe Ukrainos susidorojimą su J. Timošenko, bet greičiau Baltarusijoje ar kokioje Vidurinės Azijos valstybėje vykstančius procesus. Ir galų gale ji padės politizuoti visą energetikos tikslų siekimo procesą taip, kad juos pasiekti būtų dar sunkiau. Kartais po to, kai būna išsakomos tokios pranašingos mintys, kokias girdėjome Prezidentės metiniame pranešime apie tai, kaip yra trukdoma siekti energetinės nepriklausomybės, tenka palaukti iliustracijos. Kartais po to, kai VSD paskelbia savo analizę, praeina bent keletas dienų, kol žmonės pailiustruoja, kaip tuos aprašytus veiksmus įgyvendina. Dabar mes gi tą pačią dieną matome, kaip yra akivaizdžiai Lietuvai trukdoma pasiekti toje Energetikos strategijoje įvardytų tikslų. Tie, kurie balsuos už, ir bus tie žmonės, apie kuriuos kalba ir VSD ataskaita, ir Prezidentės metinis pranešimas, jie bus Lietuvos energetikos nepriklausomybės priešai. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Kolegos, kas pritariate, kad būtų sudaryta laikinoji tyrimo komisija, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio nutarimo priėmimas

Užsiregistravo 84 Seimo nariai. Balsavo 84 Seimo nariai: už – 55, prieš – 25, susilaikė 4. Seimo nutarimas „Dėl Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl 2007 m. Nacionalinėje energetikos strategijoje suformuluotų siekių įgyvendinimo rezultatų įvertinimo ir situacijos energetikos sektoriuje išsiaiškinimo“ priimtas. (Gongas)
Kolegos, nori replikuoti K. Masiulis. Pirmas, pradėsime nuo kairės.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš trumpai. E. Šablinskui, kuris mano pavardę minėjo, noriu pasakyti…
PIRMININKAS. 10 minučių.
K. MASIULIS (TS-LKDF). …kad visos strategijos turi ištakas. Ir 2007 m. strategija turi ištakas. Ir visiškai pagrįsta yra nagrinėti, dėl ko ir kas kada prasidėjo.
PIRMININKAS. E. Gentvilas.
E. GENTVILAS (LSF). Aš dėl savo balsavimo motyvų. Man kolegos atrodo, kad artėjame J. Neverovičiaus siūlymu link partijų susitarimo, ką darysime ateityje energetikos srityje, galbūt energetikos strategiją keisime. Dabar man tampa aišku, tikrai mes nieko nekeisime. Krapštysimės po A. Sekmoku. Man, beje, irgi įdomu pažiūrėti, ką ten A. Sekmokas pridaręs, lygiai taip pat įdomu pažiūrėti, ką buvę ūkio ministrai, kol nebuvo atskiros Energetikos ministerijos, ką jie yra pridirbę, bet nenoriu to analizuoti. Matau revanšą, revanšizmą tarp partijų. Valdančioji dauguma puola konservatorius, gerai, paanalizuokime. Bet kada mes pradėsime dirbti į priekį? Jeigu lygiagrečiai šiandien mes būtume susitarę dėl to, ką reikia daryti kitą savaitę, kitąmet ar kitą mėnesį, gerai, susitarkime, tada analizuokime, kas praeityje blogai. Šiandien darbo į priekį nebus. Deja, Prezidentė apsiriko šiandien, sakydama, kad 2015 m. tapsime jau laisvesni ir nepriklausomesni. Deja, taip nebus.
PIRMININKAS. L. Graužinienė, replika.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Labai ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš šiek tiek ne apie energetiką. Aš noriu pasakyti, kad tikrai teko dirbti su gerbiamuoju A. Skardžiumi, buvo labai principingas Audito komiteto pirmininkas 2004–2008 m. kadencijoje, noriu pasakyti, kad yra apgynęs viešąjį interesą. Tai jeigu jūs pažiūrėsite, viešojo intereso gynimas pasitelkus parlamentinę kontrolę galbūt tai buvo vienintelis atvejis iki Aukščiausiojo Teismo ir buvo laimėta. Todėl nereikia pulti žmogaus, dar nematant, kaip jis dirbs.
O kita. Norėčiau dešinei pusei ir ypač ministrei pasakyti, nereikia šaipytis iš Juro Abromavičiaus komisijos, nes ten yra žuvę mažų mažiausiai trys žmonės. Gerbkime jų atminimą.
PIRMININKAS. Ir paskutinis K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Aš suprantu taip, jeigu nori darbo, tikrai dirbsime. Bet jeigu čia ne daktarai nustatinės, kuri partija mirusi, o kuri ne, jeigu aiškins, kokie kiti blogi, o kokie jie geri ir nematys savo dalykų, tai gaus tai, ko nusipelnė. Aš siūlau iš tikrųjų dirbti ir nevaidinti čia kažkokių cicių micių.
PIRMININKAS. Matau, dar nori R. J. Dagys. Prašom trumpai, gal galima.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Po šios dienos debatų, man visiškai aišku, kad jokios mokestinės reformos jau nebebus, progresinių mokesčių jau nebebus ir „Sodros“ sistemos reformos, kur turėjome svarstyti dar šią kadenciją, nebebus. Tą vakuumą užpildėte kitokiu nieko neveikimu ir demonstruodami savo visišką neįgalumą, absoliutų neįgalumą visose srityse. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Kolegos, kadangi iš esmės baigėsi popietinė posėdžio darbotvarkė, norėčiau ją pratęsti tol, kol išnagrinėsime visus šiandieninius klausimus. Kolegos, ar sutinkate? Kolegos, padirbėkime dar pusvalandį ir, matau, pabaigtume. Nenorite? Kolegos, siūlau balsuoti. Kas už tai, kad šiandien pratęstume popietinę darbotvarkę iki to laiko, kol bus išnagrinėti visi klausimai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Balsuojame. Už – pratęsti.
Užsiregistravo 64 Seimo nariai. Kad būtų pratęstas vakarinis posėdis, balsavo 54, prieš – 6, susilaikė 4. Kolegos, tęsiame posėdį.

18.35 val.
Sveikatos draudimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-268(2) (svarstymas)

2-4 klausimas – Sveikatos draudimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-268. Pranešėja… Nematau Sveikatos reikalų komiteto, kas galėtų pristatyti? Gal, Alma, galite? Neturite. Kas iš Sveikatos reikalų komiteto, kolegos, galite ateiti? Prašom, Alma, ateikite, labai trumpai. Mes duosime. A. Monkauskaitė pristatys, tuoj pat paduosime. Prašom, Alma. Atsiprašau, buvo vicepirmininkė. Prašom.
A. MONKAUSKAITĖ (LSDPF). Komitetas svarstė šitą klausimą ir jam pritarė. Buvo atsižvelgta į Vyriausybės pastabas. Kviečiu balsuoti už.
PIRMININKAS. Atmesti?
A. MONKAUSKAITĖ (LSDPF). Už atmetimą, taip.
PIRMININKAS. Kolegos, buvo pasiūlyta komiteto… Ačiū Almai. Komitetas pasiūlė atmesti. Ar galime bendru sutarimu pritarti, kad atmestume? J. Razma nesutinka. Atsiprašau, visai nematau, kai jūs čia pakilote eiti, niekas neaišku. Prašom. J. Razma – prieš komiteto…
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų aš kviečiu didesnio jautrumo, negu tą parodė pagrindinis komitetas. Kolega E. Žakaris, suprantama, kad yra labiau socialinius dalykus jaučiantis žmogus. Ir pasiūlė jis ne tokį jau finansine prasme stambų reikalą. Jo finansinė išraiška yra tik 8 mln. Lt. Pasiūlė jis, kad žmonėms virš 80 metų kompensuojami vaistai būtų visai kompensuojami. Iš tikrųjų tai nedideli pinigai, suprantame, kiek ligų užgriūva tokio amžiaus žmones. Žinoma, ten gali būti vienas kitas, kuris gauna didelę pensiją. Bet iš esmės, jeigu imsime vyraujančius atvejus, tai daugumos žmonių kuklios pensijos, jie tikrai sunkiai išsprendžia tą didesnį vaistų poreikį. Aš kviečiu vis dėlto balsuoti prieš atmetimą ir skirti kitą pagrindinį komitetą – Socialinių reikalų ir darbo komitetą.
PIRMININKAS. Kolegos, iš tiesų aš norėčiau pasakyti, kad mes pažiūrėjome protokolą, vienas protokolas, komitetas vis dėlto siūlė įstatymo projektą grąžinti iniciatoriams tobulinti. Tai aš kiek suprantu, Jurgi, netenkina šitas visas pasiūlymas.
J. RAZMA (TS-LKDF). Ne.
PIRMININKAS. Tada kas už tai, kad būtų grąžinta tobulinti, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš. Kolega nebuvo užsirašęs.
Užsiregistravo 53 Seimo nariai. Balsavo 53 Seimo nariai: už – 31, prieš – 19, susilaikė 3. Yra grąžintas tobulinti.

18.39 val.
Valstybės ir savivaldybių turto privatizavimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-483(2) (svarstymas)

Kolegos, pereiname prie kito 2-5a, 2-5b, 2-5b klausimų. Čia po vieną. Bet čia gal visi atmesti? Siūlome po vieną. J. Vaickienė. Valstybės ir savivaldybių turto privatizavimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Prašom, Jolita. Jolita, prašom. Audito komiteto pirmininkė. Po vieną vis dėlto siūlau, nors, man atrodo, jie lydimieji. Prašom.
J. VAICKIENĖ (TTF). Audito komitetas, kaip pagrindinis komitetas, 2010 m. gegužės 19 d. svarstė Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių turto privatizavimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Komitetas, atsižvelgdamas į Vyriausybės nutarime „Dėl Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių turto privatizavimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto“ išdėstytus pasiūlymus ir Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas bei Specialiųjų tyrimų tarnybos antikorupcinio vertinimo išvadas, siūlo įstatymo projektą grąžinti iniciatoriui tobulinti.
PIRMININKAS. Ačiū Jolitai. Prieš komiteto nuomonę – E. Žakaris. Jolita, jeigu neturite kortelės, įdėkite, matyt, balsuosime.
E. ŽAKARIS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš manyčiau, kad vis tiek Seimas turėtų gerbti savo laiką, nes šito projekto esmė (čia keleto savivaldybių prašymas) yra tokia, kad patuštintas gyvenamąsias patalpas, jeigu jos yra nereikalingos arba jų negalima pritaikyti pagal paskirtį, jeigu tai yra valstybės turtas, savivaldybių tarybos… valstybės įgaliota institucija galėtų privatizuoti. Tarkime, konkretus pavyzdys. Šiaulių savivaldybė kadaise įsigijo butą Šventojoje, kurio neturi kur dėti. Jo negalima nei skirti pagal eilę, nei parduoti ir t. t. Vyriausybė, jeigu pažiūrėtumėte į išvadas, pritarė šiam projektui, tik pasiūlė šiek tiek sukonkretinti siūlymą ir pakeisti du žodžius. Pagrindinis komitetas, užuot tuos du žodžius pakeitęs, tai yra patobulinęs, siūlo grąžinti į pradinę stadiją. Vadinasi, mes, autoriai, tuos du žodžius pakeičiame, vėl pateikiame Seimui ir vėl iš naujo svarstome, tarytum neturėtume ką veikti. Aš siūlyčiau nepritarti pagrindinio komiteto išvadai, kadangi tai yra savivaldybių prašymai, siūlyti Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetui, ir tada, kai bus apsisprendimas, kaip bus, taip. Ačiū.
PIRMININKAS. Kolegos, prašom balsuoti. Kas pritariate komiteto nuomonei grąžinti iniciatoriams tobulinti, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 49 Seimo nariai, balsavo 49: už – 29, prieš – 7, susilaikė 13. Yra pasiūlyta grąžinti iniciatoriams tobulinti.

18.43 val.
Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 22 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-973, Valstybės paramos būstui įsigyti ar išsinuomoti bei daugiabučiams namams modernizuoti įstatymo 12 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-974 (svarstymas)

Kolegos, 2-5b ir 2-5c klausimai – Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 22 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas ir Valstybės paramos būstui įsigyti ar išsinuomoti bei daugiabučiams namams modernizuoti įstatymo 12 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Pranešėja – Audito komiteto pirmininkė J. Vaickienė. Abudu. (Balsai salėje) Ne, ne lydimieji. Dėl to, kad galėjo būti kaip lydimieji, bet buvo kita komiteto nuomonė, todėl mes svarstėme atskirai. Ten komitetas siūlė tobulinti, čia yra siūlomas kitoks pasiūlymas. Todėl juos išskyrėme. Prašom.
J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkoju. Dėl dviejų kitų įstatymų projektų Audito komitetas priėmė sprendimą atmesti, tai yra lydimieji įstatymų projektai. Projektus atmesti buvo nutarta todėl, kad ne šių įstatymų prerogatyva spręsti klausimą. Tai yra du lydimieji, o esmė, kad pagrindinis turi būti Savivaldybių turto privatizavimo įstatymas, ir šiame įstatyme turi būti viskas parašyta.
PIRMININKAS. Kolegos, gal galime bendru sutarimu pritarti komiteto nuomonei? Galim. Ačiū. Pritarta.

18.45 val.
Valstybės ir savivaldybių turto privatizavimo įstatymo 7 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-565 (svarstymas)

Pereiname prie 2-6 klausimo – Valstybės ir savivaldybių turto privatizavimo įstatymo 7 straipsnio papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-565. Pranešėja – Audito komiteto pirmininkė J. Vaickienė.
J. VAICKIENĖ (TTF). Audito komitetas, kaip pagrindinis komitetas, 2010 m. birželio 2 d. svarstė Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių turto privatizavimo įstatymo 7 straipsnio papildymo įstatymo projektą ir, atsižvelgdamas į Vyriausybės nutarime „Dėl Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybių turto privatizavimo įstatymo 7 straipsnio papildymo įstatymo projekto“ išdėstytus argumentus, siūlo įstatymo projektą atmesti.
PIRMININKAS. Kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti komiteto nuomonei? Ačiū, pritarta. Ačiū Jolitai.
J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkoju.

18.45 val.
Viešųjų įstaigų įstatymo 9 ir 10 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-1449(2) (svarstymas)

PIRMININKAS. Kolegos, pereiname prie 2-7 klausimo – Viešųjų įstaigų įstatymo 9 ir 10 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto. Pranešėjas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Kas iš šio komiteto, prašom. A. Mitrulevičius. Prašom.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė šį klausimą ir priėmė sprendimą grąžinti įstatymo projektą iniciatoriams tobulinti. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū Albinui. Nuomonė prieš – J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš manau, kad iniciatorius P. Auštrevičius pasiūlė gerą principą renkant viešųjų įstaigų vadovus, kur bent vienu iš dalininkų yra ir valstybės bei savivaldybių institucijos, kad būtų renkama viešo konkurso tvarka. Nesuprantama, kodėl komitetai nenori tokio skaidresnio principo. Aš siūlau nepalaikyti komiteto išvados, balsuoti prieš ir skirti kitą komitetą.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, balsuojame. Kas pritaria sprendimo projektui, tai yra komiteto nuomonei grąžinti iniciatoriams tobulinti, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.
Užsiregistravo 49 Seimo nariai, balsavo 49: už – 32, prieš – 11, susilaikė 6. Pritarta komiteto nuomonei grąžinti iniciatoriams tobulinti.

18.48 val.
Švietimo įstatymo 2 ir 67 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-90(2) (svarstymas)

2-8 klausimas – Švietimo įstatymo 2 ir 67 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-90(2). Pranešėjas E. Žakaris (Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas) pristatys komiteto nuomonę. Prašom.
E. ŽAKARIS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas dviejuose posėdžiuose svarstė šiuos įstatymų projektus. Buvo du analogiški įstatymų projektai, komitetas juos sujungė ir teikia jums sujungtą projektą. Vyriausybė minėtiems projektams nepritarė, Biudžeto ir finansų komitetas siūlė tobulinti. Komitetas svarstydamas atsižvelgė į visas Vyriausybės pastabas ir pataisė taip, kad neprieštarauja tam, dėl ko Vyriausybė davė neigiamą išvadą. Svarstant komitete dalyvavo ir Švietimo ir mokslo ministerijos viceministras, nes ši ministerija ir buvo teikusi neigiamą išvadą. Viceministras pritarė, kad dabar projektas yra visiškai sutvarkytas, atitinka visus reikalavimus. Komitetas pritarė šio įstatymo projekto antram variantui bendru sutarimu. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū Edvardui. Ir R. Tamašunienė, Biudžeto ir finansų komiteto narė, pristato komiteto nuomonę.
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Komitetas svarstė šitą projektą ir pasiūlė pagrindiniam komitetui grąžinti įstatymo projektą iniciatoriams tobulinti. Pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū Ritai. Ir G. Purvaneckienė pristato Socialinių reikalų ir darbo komiteto nuomonę. Prašau.
G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Socialinių reikalų ir darbo komitetas svarstė šias įstatymo pataisas ir iš esmės pritarė išdėstytai idėjai efektyviau reglamentuoti vaikams su specialiaisiais ugdymo poreikiais teikiamas lėšas bei siūlymui tokiems vaikams numatyti galimybę neformaliojo švietimo programas finansuoti iš valstybės biudžeto lėšų. Komitetas pasiūlė pagrindiniam komitetui, atsižvelgus į Teisės departamento išvadas, taip pat į Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarime pateiktas pastabas, performuluoti taip, kad ta idėja būtų išreikšta tinkamai, ką komitetas ir padarė.
PIRMININKAS. Ačiū Giedrei. Kolegos, gal galime bendru sutarimu pritarti pagrindinio komiteto nuomonei? Galime. Ačiū. Pereiname prie kito klausimo.

18.51 val.
Specialiųjų tyrimų tarnybos statuto 30 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-612 (pateikimas)

2-9 klausimas – Specialiųjų tyrimų tarnybos statuto 30 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-612. Pateikimas. Pranešėjas – A. Paulauskas.
A. PAULAUSKAS (DPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, neseniai išklausėme Specialiųjų tyrimų tarnybos ataskaitą, priėmėme nutarimą dėl jų veiklos už 2012 metus, todėl aš sutrumpinu savo pristatomąją dalį, nes būtų daug kas kartojama. Tik noriu pasakyti, kad šį įstatymo projektą pasirašė visi komiteto nariai, nepaisant to, kokiom partijom jie priklauso. Esmė yra tai, kad Specialiųjų tyrimų tarnybos statuto 30 straipsnio pakeitimas leistų šitos tarnybos pareigūnams priedą už tarnybinį rangą padidinti nuo 10 % iki 30 % pareiginės algos. Mes visi čia kalbėjome, kad Specialiųjų tyrimų tarnyba turi kovoti su sistemine korupcija, su aukšto lygio korupcija, sutikite, kad tai turi daryti geriausi atitinkamos kvalifikacijos teisėsaugos pareigūnai.
Šiandien, jau kalbėjo Specialiųjų tyrimų tarnybos direktorius, tiesiog labai keičiasi darbuotojai. Kaita yra tokia, kad per praėjusius metus 25 išėjo, bet išėjo patyrę darbuotojai, turintys virš 15 metų darbo stažo, o į jų vietą priimti 24 studentai. Pabrėžiu, studentai. Į tokį darbą, kad žmogus būtų kvalifikuotas ir galėtų tinkamai atlikti sudėtingus tyrimus, minimum reikia, aš manau, 5–7 metų darbo stažo. Todėl šiandien tas įstatymo projektas ir yra skirtas tam, kad būtų galima parinkti kvalifikuotus, aukštos kvalifikacijos pareigūnus, kurie ir atliktų tuos sudėtingus tyrimus.
Kuriant Specialiųjų tyrimų tarnybą, buvo pasakyta, kad šitiems darbuotojams turi būti keliami aukštesni reikalavimai, bet ir atitinkamai darbo užmokestis taip pat turėtų būti didesnis. Ir tai buvo įtvirtinta ir teisės aktuose. Vėliau, 2009 m., ši sistema buvo pakeista. O dabar kaip ir visiems ketveri metai iš eilės karpomi, Specialiųjų tyrimų tarnybos darbuotojams netgi ne po vieną, o du kartus buvo apkarpyti atlyginimai. Taigi, norėdami kelti tai tarnybai aukštus reikalavimus, mes turime bent šiek tiek prisidėti prie jų problemų sprendimo.
Baigdamas noriu pasakyti, kad šitas pakeitimas labiausiai palies jaunus pareigūnus, kurie turi tik trečią rangą, tai yra žemiausią grandį, kad ją galėtų išlaikyti ir padėti jiems įgyti patirties ir tinkamos kvalifikacijos. Reikės, labai tiksliai paskaičiuota, 1,7 mln. papildomų biudžeto asignavimų. Su Vyriausybės vadovu buvo aptartas tas projektas, jis patikino, kad Vyriausybė tikrai nuo kitų metų gali rasti tiek asignavimų ir padidinti jais Specialiųjų tyrimų tarnybos biudžetą. Todėl prašyčiau pritarti po pateikimo siūlomam projektui.
PIRMININKAS. Kiek suprantu, vis vien Vyriausybės išvados mes prašysime, nes tai yra jau pinigai. Jūsų nori paklausti penki Seimo nariai. Klausia S. Šedbaras. Prašau.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, jeigu tribūnoje būtų buvęs Policijos departamento generalinis komisaras arba Finansinių nusikaltimų tyrimų tarnybos vadovas ar kitų statutinių, turbūt būtų pasakę tą patį. Policijos tyrėjai tikrai yra didžiulė problema. Dar klausimas, kas daugiau „produkcijos“ atiduoda į teismus, kas daugiau inicijuoja ir išplėstinio turto konfiskavimo. Kaip jums atrodo, ar tikrai bus išlaikytas įvairių statutinių tarnybų pareigūnų atlyginimų balansas? Ir kaip tai derės su Seimo patvirtintom gairėm, su būsimu statutinės tarnybos įstatymu?
A. PAULAUSKAS (DPF). Ačiū už klausimą. Aš tikrai nekvestionuoju policijos tyrėjų darbo sudėtingumo. Aš šiek tiek žinau, susipažinęs su jų darbu. Iš tiesų tai sunkus darbas. Aš dar kartą norėčiau pasakyti, kad, kuriant 1997 m. Specialiųjų tyrimų tarnybą, įstatymu buvo įtvirtinta, kad jų atlyginimai turi šiek tiek skirtis nuo kitų teisėsaugos institucijų, kad ten tikrai darbas yra šiek tiek kitokio pobūdžio ir sudėtingesnis.
Dabar dėl gairių. Iš tikrųjų kovo mėnesį pavesta Vyriausybei, ir aš žinau, kad premjeras pasirašė pavedimą iki rugsėjo mėnesio jau pateikti įstatymų projektus. Dėl to man kyla šiokių tokių abejonių, ar bus spėta. Bet kitų metų biudžete tų papildomų lėšų nei Specialiųjų tyrimų tarnybai, nei policijai, nei kitiems tikrai neatsiras, nes biudžeto projektas faktiškai bus jau iki rugsėjo mėnesio parengtas. Tikrai nebus galima į tai atsižvelgti, gal geriausiu atveju nuo 15-tųjų. Mes tikrai kalbame apie sunkią Specialiųjų tyrimų tarnybos padėtį, jie tampa nebekonkurencingi. Jūs sakote, policijos tyrėjai, o tie patys Specialiųjų tyrimų tarnybos pareigūnai sako, kad šiandien iš jų jau išeina į policiją, kad jau ten atlyginimas vos ne didesnis. Aš nenoriu šiandien kokios nors konkurencijos tarp jų rodyti, šito visai nereikia. Aš sutinku su jumis, kad geriausia būtų vienoda sistema, šiek tiek išskiriant pagal specifiką, bet laukti reikės dvejus metus. Gali taip atsitikti, kad Specialiųjų tyrimų tarnyboje neliks kvalifikuotų darbuotojų, išeis paskutiniai, dirbs studentai, ir tada mes galėsime reikalauti, bet realiai jie nieko negalės padaryti. Mano pasiūlymas 1,7 mln. Mes įsivaizduojame, apie kokias sumas policijai kalbame, 1,7 – tai ta suma, kurią tikrai galime padaryti, padaryti dar 2014 metams, premjero ir Vyriausybės pritarimas, jis pažadėjo, bus. Štai tie trys argumentai, kurie leidžia man čia stovėti ir jums teikti tą projektą.
PIRMININKAS. Klausia A. Mitrulevičius. Iš tiesų pasistenkite, pranešėjau, trumpiau atsakinėti.
A. PAULAUSKAS (DPF). Viskas, aš trumpai atsakinėsiu.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamasis pranešėjau, aš giliai įsitikinęs ir manau, kad reikia spręsti kompleksiškai visų statutinių valstybės tarnautojų darbo apmokėjimą. Toliau, aš manau, yra ydinga, kad priedai turėtų būti mokami už rangą, tai tikrai neskatins geriau dirbti. Aš manau, turėtų būti skatinama už darbo rezultatus, tai būtų teisingiausias variantas. Kaip jums atrodo?
A. PAULAUSKAS (DPF). Aš vėl pakartosiu. Čia kalbama apie rangus pradedančių, žemiausią kategoriją turinčių ir tik juos palies šitas padidinimas. Kada mes tą padarysime? Jeigu kas nors man pasakys, kad mes vienodai visiems padidinsime, atsižvelgsime į specifiką, kam sunkiau, truputį daugiau, kam mažiau… Aš bent iki 2015 metų realiai nematau galimybės tą padaryti, o vėlgi pakartosiu, STT situacija šiandien yra dramatiška, ir bent jau kitais metais mes galėtume tą priedą pridėti, kad jie išaugotų žmones, kurie dar dirba ir turi patyrimo. Trumpai atsakau.
PIRMININKAS. Klausia J. Sabatauskas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis kolega, iš tiesų jau ir kiti kolegos atkreipė dėmesį į tai, kad visai neseniai, šiek tiek daugiau nei prieš mėnesį, Seimas praktiškai beveik visų balsavusiųjų balsų dauguma patvirtino nutarimu Statutinių pareigūnų, statutinių valstybės tarnautojų gaires dėl garantijų į darbo apmokėjimą. Ir jų 17 punkte nurodoma, kad statutinių valstybės tarnautojų darbo apmokėjimas turi būti reglamentuotas vienodai. Ir kaipgi čia derės su tomis gairėmis?
Turiu priminti, kad šitomis gairėmis sustabdytas Policijos veiklos įstatymo tolesnis svarstymas, nes ten irgi buvo numatomi panašūs dalykai. Buvo pasakyta, kad taip negalima. Iš tikrųjų norėjau pasakyti, kad jeigu šiemet neišspręsime policijos problemų, tai sukanka daugeliui pareigūnų jų tarnybos atitinkamas stažas, ir jie išeis, ir mes neturėsime naujų. Tai bus daug didesnis praradimas valstybei, nebus kam užtikrinti viešosios tvarkos, atlikti tūkstančius ikiteisminių tyrimų. Šiemet 83 tūkst. nusikalstamų veikų.
Tai mano klausimas, jūs sakote, kad tai dera, aiškinamajame rašte, o aš klausiu, ar iš tikrųjų dera su gairėmis?
A. PAULAUSKAS (DPF). Su gairėmis tikrai dera ir pasakysiu kodėl. Jūs vadovaujatės 8 punktu, aš jums perskaitysiu 20.3 papunktį, kad „turi būti atsižvelgta ir į specifinius tarnybos ypatumus“. Ne visiems turi būti vienodas. Įvertinus statutinių įstaigų ir institucijų atliekamas funkcijas ir nustačius būtinybę kompensuoti už su tomis funkcijomis susijusius tarnybos ypatumus, specialiuose teisės aktuose gali būti nustatomos specialiosios socialinės garantijos ir papildomas darbo apmokėjimas. Vadinasi, mes patys tose gairėse kovo mėnesį parašėme. Kaip tai atsispindės įstatyme, aš nežinau, bet leidžia tai padaryti. Ir aš manau, kad STT bus viena iš tų tarnybų, kur tas specifiškumas turėtų atsispindėti dėl gairių.
Jūs turbūt irgi žinote, kiek kainuoja dabar priimti ir suvienodinti policijos ir visų kitų tarnybų… Turbūt kalbame apie šimtus milijonų ir čia biudžetui tikrai yra didelė našta, ir čia reikia tikrai ir Vyriausybės, ir politinių sprendimų. O čia kalbama apie 1,7 mln., kuriuos Vyriausybė iš esmės ras ir pritars.
Aš jau pakartosiu. Gairės gali būti parašytos geriausiu atveju rugsėjo mėnesį. Atsiprašau, įstatymų projektai pagal gaires. Ar jie pasieks Seimą dar šiais metais, aš turiu didelių abejonių. Vadinasi, kitų metų biudžete STT, policija ir visos kitos institucijos papildomų asignavimų negaus. Ir tai, jeigu bus priimti tie įstatymai, jie bus išdėlioti per kažkokį ilgesnį laikotarpį. Čia kalbama apie 1 mln. 700 tūkst. STT tarnybai, kuri prašo, jūs girdėjote ataskaitą, ir direktorius kalbėjo, ir pasisakiusieji. Reikia kaip nors jiems padėti ir spręsti.
Mano tik tokie argumentai, nėra kitų argumentų. Jeigu čia būtų didelė suma, aš irgi nedrįsčiau prieš jus stovėti, bet kalbėjau su premjeru, jis irgi mano, kad ta suma įmanoma. O policija, mes ir jūs, gerbiamasis Juliau, žinote, kiek tai kainuos. (Balsai salėje) Niekas nesako laidoti, aš iš tikrųjų nesakau, ir nebėgs iš policijos į STT.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jums skirtas laikas jau yra išnaudotas. Kolegos, už kalbės J. Sabatauskas. Prašom.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, iš tiesų yra įstatymų, kurių galiojimas yra iki 2013 m. gruodžio 31 d. Tai yra praktiškai sumažinimas visai valstybės tarnybai, taip pat ir statutiniams pareigūnams, policijos, Specialiųjų tyrimų tarnybos ir t. t. Vienas dalykas, mes šitaip galėtume padėti statutiniams pareigūnams, kad tas laikinas galiojimas ir liktų galioti tik iki gruodžio 31 d., o nuo 2014 m. sausio 1 d. jau grįžtų į ankstesnę vietą. O toliau mes galėtume nustatyti valstybės statutinių pareigūnų socialinių garantijų… Darbo apmokėjimo įstatyme, kurį visiškai įmanoma, jeigu rugsėjo mėnesį jis bus parengtas, priimti iki gruodžio 25 d. Gruodžio 23 d., t. y. iki sesijos pabaigos. Ačiū.
PIRMININKAS. Prieš – G. Purvaneckienė.
G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Man nereikia kartoti argumentų, juos iš dalies išsakė J. Sabatauskas klausdamas. Aš dar kartą noriu pakartoti, negalima… Dabar sistema yra išbalansuota, negalima jos išbalansuoti dar daugiau. Yra Vyriausybei įpareigojimas parengti įstatymą dėl visų statutinių ir ten bus atsižvelgta, žinoma, į kiekvieno specifines sąlygas, į kiekvienos tarnybos. Todėl aš siūlyčiau gerbiamajam pataisų autoriui siųsti savo pasiūlymus Vyriausybei, kad jie būtų inkorporuoti į tą įstatymą. Dabar mes negalime to priimti, nes kiekviena tarnyba ras savo užtarėją ir kiekvienas temps paklodę į savo pusę. Atrodo, buvo visų partijų sutarimas, kad reikia pagaliau sistemą suvienodinti ir kad nebūtų ten tokių tampymų. Todėl aš kviečiu visus balsuoti prieš.
PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 43 Seimo nariai. Balsavo 42 Seimo nariai: už – 24, prieš – 4, susilaikė 14. Projektui po pateikimo yra pritarta. Pagrindiniu siūlomas Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomais – Biudžeto ir finansų komitetas, Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, Teisės ir teisėtvarkos komitetas ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Siūloma svarstyti rudens sesijoje. Kolegos, ar galime pritarti? Galime. Prašom.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Aš norėčiau priminti. Įskaitykite mano balsą už.
PIRMININKAS. Ačiū. Įskaityti V. Kamblevičiaus balsą už.
A. PAULAUSKAS (DPF). Aš prašyčiau Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetą skirti pagrindiniu.
PIRMININKAS. Kolegos, matau, kaip tik prieštarauja pirmininkė. Prašom.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Aš noriu paprašyti Vyriausybės išvados dėl šio projekto.
PIRMININKAS. Vyriausybės išvada iš karto buvo sakoma, kad bus. Bet gal sutinkate, kad pagrindinis komitetas būtų Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, ar prašysite, kad būtų jūsų?
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Šiaip lyg ir mūsų kompetencija.
PIRMININKAS. Kolegos, prašom, dar Mečislovas dėl to paties, dėl komiteto.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Taip, dėl to paties. Gerbiamieji kolegos, pagal Statutą darbo užmokestis ir darbo užmokesčio politika yra Socialinių reikalų ir darbo komiteto prerogatyva ir kitokio sprendimo negali būti.
PIRMININKAS. Kolegos, aš tikrai sutinku. Ar komiteto pirmininkas A. Paulauskas prašys, kad būtų jūsų komitetas, ar mes galėtume bendru sutarimu sutarti, kad būtų Socialinių reikalų ir darbo komitetas?
A. PAULAUSKAS (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, visaip yra buvę, mes visai neseniai svarstėme kariškių atlyginimus, kaip pagrindinis komitetas. Čia nėra vienos taisyklės. Aš tik tam, kad išgelbėtume tą projektą, kad jis nebūtų palaidotas šiame komitete, dėl to prašau.
PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame. Kas už tai, kad būtų paskirtas Socialinių reikalų ir darbo komitetas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, kad būtų Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, balsuojate prieš. Alternatyvus balsavimas dėl pagrindinio komiteto. Kas balsuoja už, bus Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Kas – prieš, balsuojate už Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetą.
Užsiregistravo 41 Seimo narys, balsavo 40: už – 20, prieš – 20.
Kolegos, vienas balsas turi… Jolita nebalsavo. Prašom dar kartą perbalsuoti. Kas už, balsuojate už Socialinių reikalų ir darbo komitetą, kas prieš, – už Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetą.
Užsiregistravo 43 Seimo nariai, balsavo 42: už – 23, prieš – 19. Pagrindinis komitetas – Socialinių reikalų ir darbo komitetas.
Kolegos, pereiname prie 2-10 klausimo. Nėra surinkta 29 parašų.

19.11 val.
Civilinio kodekso 2.40 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-596 (pateikimas)

2-11 klausimas – Civilinio kodekso 2.40 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-596. Pranešėjas – R. Šimašius. Surinkti 29 Seimo narių parašai. Pateikimas.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Kolegos, mes visi žinome, kad apie kai kuriuos dalykus, kaip ekonominės krizės, dažnai kalbame dideliais žodžiais, bet visa tai susiję su labai mažais ir paprastais dalykais. Tai yra verslo sąlygos, tai yra galimybės steigti verslą, tai yra įvairūs reguliavimo aspektai. Būtent dėl vieno iš tų reguliavimo aspektų noriu pristatyti įstatymo projektą. Jį teikiu ir aš, ir daugelio kitų frakcijų atstovai, iš viso 14 Seimo narių. Iš verslo pusės noriu pasakyti, kad mums, norint saugoti darbo vietas ir turėti verslumą, reikia būti konkurencingesniems negu kiti. Deja, šiuo aspektu, juridinių asmenų pavadinimo aspektu, mes esame mažiau konkurencingi negu bet kuri kita šalis. Iš Europos Sąjungos valstybių tik mes ir Slovėnija turime tokį apribotą reguliavimą, koks šiandien egzistuoja Lietuvoje. Mūsų kaimynai: latviai, estai, lenkai, švedai, danai, kas tik nori, visur gali registruoti pavadinimus laisvai lotyniškais rašmenimis, ką iš esmės ir siūlau.
Parengtas projektas panašaus modelio kaip ir Latvijoje. Aš suprantu, kad verslui tai nėra pats svarbiausias dalykas, mokesčiai, be abejo, yra svarbiau, tačiau kai jaunas vietinis nedidelės korporacijos verslininkas nori steigti įmonę, kuri galbūt prekiaus ne čia, o užsienyje, kitoje valstybėje, prekės ženklus registruoti yra per brangu, natūralu, kad jis turi prisistatyti taip, kaip supranta klientai. Jeigu kas nors iš užsienio nori registruoti įmonę čia, Lietuvoje, kas yra naudinga mums, Lietuvai, tai vėlgi yra labai svarbu, kad jis galėtų užregistruoti tokį pavadinimą, kuris būtų suprantamas tarptautiniu mastu, ne tik mums. Todėl dėl verslo sąlygų tai yra labai svarbu. Juo labiau kad realybė, ką noriu pabrėžti, yra tokia, kad jeigu yra didelė korporacija, tai pagal dabartinį Civilinį kodeksą, jeigu susijusi su kita įmone, tai ir taip gali užregistruoti užsienietišką pavadinimą. Tik mažam vargšui pradedančiam lietuviui negalima. Didelei korporacijai arba užregistravusiam brangų prekės ženklą galima. Aš nesuprantu tos nelygybės.
Suprantu, kad čia ne tik verslo sąlyga, čia ir kalbos dalykai. Pirmiausia noriu pasakyti, prašau priimti tai gana rimtai, šiemet mes patys esame paskelbę Tarmių metus, Civilinis kodeksas draudžia registruoti ir tarmiškus pavadinimus. Pradedame nuo to, kad čia įteisinta, kad gali būti ir tarmiški pavadinimai, tarmiški žodžiai, kurių yra daug ir gražių, kai kur tai yra labai prasminga ir dalykiška. Žiūrėkime realiai. Žiūriu į kolegas iš Darbo partijos, kurie jau turi naują pavadinimą ir yra leiboristai. Patikrinau „Didįjį lietuvių kalbos žodyną“, kur leiboristai yra apibrėžti kaip Didžiosios Britanijos darbo partija. Mes visi suprantame, kad tai ne lietuviškas žodis, jo kaip ir neturėtų čia būti, bet faktas, kad jis toks yra. Aš tikrai nesakau, kad blogas pavadinimas, duok Dieve, jums gero gyvenimo su tokiu ar kitokiu pavadinimu, bet tai yra realybė.
Dar norėčiau pabrėžti, kai mes einame per miestą ar kitur, tai mums kartais bado akis ne įmonių pavadinimų, o visai kiti dalykai, todėl kalbine prasme aš nematyčiau jokių neigiamų aspektų ar pavojaus kalbai. Juo labiau kad matome kaimynus, kitas Europos Sąjungos šalis, kurie tai yra padarę.
Baigdamas, nors gal ir klausimų kas nors užduos, dėl Teisės departamento pastabų iš karto galiu pasakyti, kad dvi pastabos yra procedūrinės. Dėl įsigaliojimo datos arba dėl reikalingų parašų, kiek jų turi būti, yra atsižvelgta. Pirma pastaba yra pamąstymai, ar gerai, ar negerai. Be jokios abejonės, būtų galima viską svarstyti, tai galima svarstyti, o dėl Lietuvių kalbos įstatymo yra ilga ir sena teisinė diskusija, tai aš ėmiau traktuoti, kad lietuviški pavadinimai turi atitikti kalbos… negali būti su gramatinėmis klaidomis ir tas lieka galioti. Aišku, galima priimti ir kitą variantą, kad turi būti suderinta su Lietuvių kalbos įstatymu. Be jokios abejonės, tą galima irgi svarstymo metu papildyti. Kviečiu labai rimtai pažiūrėti į tą dalyką, tai nėra tik simbolika ir nėra tik lietuvių kalbos gelbėjimo ar negelbėjimo klausimas, tai yra labai rimtas klausimas. Kviečiu labai rimtai tą klausimą apsvarstyti mums čia, Seime.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti 5 Seimo nariai. Klausia M. Zasčiurinskas. Prašom.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis kolega, jeigu aš pasakysiu, kad kalba yra valstybės pagrindas, tikriausiai jūsų nenustebinsiu. Jeigu pasakysiu, kad 1947 m. Jungtinių Amerikos Valstijų žvalgybos vadovas parašė instrukciją, kaip griauti valstybę, kad ten yra įrašyti tie dalykai, kad reikia kreipti dėmesį į kalbos sunaikinimą įvairiais būdais, tai tikriausiai jūs tą momentą irgi žinote. Dabar mano klausimas toks. Aš neabejoju, jūs tikrai žinote atsakymą, bet aš noriu, kad viešai tai pasakytume. Jūs tikriausiai, be abejo, žinote, kokiai kalbų grupei priklauso lietuvių kalba, jūs, be abejo, žinote, kiek pasaulyje šios grupės kalbų yra išlikusių. Tai kodėl jūs teikiate tokį siūlymą, kad lietuvių kalba būtų pažeminta, kad ji turėtų būti transformuojama pagal kitų pageidavimus? Dabar – į lotynų, rytoj – į japonų ir t. t. Ačiū.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Ačiū už klausimą. Man atrodo, kad iš indoeuropiečių kalbų grupės labai daug yra išlikę, bet turbūt ne čia klausimo esmė. Manau, jeigu tas projektas pažemintų lietuvių kalbą, tai blogai būtų su mūsų savigarba, nes juo nėra norima pažeminti kalbos ir jis toks nėra. Kaip panašūs projektai ir įstatymai nepažemino latvių kalbos, estų kalbos, lenkų kalbos, švedų, danų ir kitų, taip nepažemins ir lietuvių kalbos. Kai kalbame apie Centrinės žvalgybos valdybos instrukcijas, aš žinau ir 1943 m. jų instrukcijas, kaip sabotažą priešiškose teritorijose diegti. Perdėtas instrukcijų laikymasis yra vienas iš pagrindinių dalykų, kas yra siūloma. Taigi pernelyg didelis tvarkingumas ir bandymas viską sureguliuoti yra tai, ką siūlė priešiškose teritorijose diegti būtent Centrinė žvalgybos valdyba. Man atrodo, kad mums tikrai nereikėtų vadovautis tuo principu ir netapti tokiais virtualiais virtualios žvalgybos agentais.
PIRMININKAS. Klausia V. Aleknaitė-Abramikienė.
V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, ar jūs tikrai manote, kad kalbos dalykai yra pagrindinis kliuvinys steigti naujas įmones Lietuvoje, ar nėra kitų priežasčių? Man atrodo, kad nėra labai griežtai laikomasi šito įstatymo. Kai važiuoji per Molėtų rajoną ir matai kvietimą atvykti į kažkokį motelį, kuris vadinamas „Santa Barbara“, žinote, apima tikras graudulys. Ar jums neatrodo, kad per mažai jau yra lietuviškų pavadinimų mūsų miestų gatvėse ir kad mes tampame, nežinau, konglomeratu kalbos požiūriu, mes prarandame savitumą išsižadėdami tų pavadinimų? Ar aš klystu?
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamoji Vilija, aš tikrai noriu pabrėžti, kad tai, ką mes matome, santa barbaras, cofeinus ar dar ką nors, nieko bendra neturi su šiuo projektu. „Santą Barbarą“ galima ir dabar registruoti, nes tai yra lietuvių kalbos žodis. (Balsai salėje) Tai yra miesto pavadinimas, kurį galima vartoti firmoms pavadinti. Prekių ženklai irgi gali būti eksponuojami ir reklamuojami. Dar daugiau, ką aš noriu pasakyti, dideliam verslui tai visiškai neaktualu, nes jeigu tu esi koks nors „Statoilas“, „Lukoilas“ ar dar kas nors, tu gali registruoti laisvai. „Lukoil Baltija“, „Statoil Baltija“, ir viskas. Mes neužkertame tam kelio. Bet jeigu tas pradedantis vaikinukas ar mergytė 21 metų bando padaryti pirmą savo verslą ir žino, kad jų rinka yra ne tik Lietuvoje, bet, tarkime, ir Latvijoje, ir Lenkijoje ar Jungtinėje Karalystėje, ar dar bet kur, štai tada prasideda rimtos problemos.
Arba jeigu mes norime pritraukti galbūt tą patį lietuvių emigrantą, kad jis Lietuvoje įsteigtų įmonę, o jis steigia tą įmonę galbūt su partneriu, tarkime, britu, gal mes jį įtikinsime, kad dabar tas pavadinimas turi būti lietuviškas, kurio nesuprastų partneris, taip, be abejo, galima įtikinti, bet tai yra papildomas kliuvinys. Kad tai nėra svarbiausias kliuvinys, aš, be jokios abejonės, sutinku, bet yra daug ne pačių svarbiausių dalykų, kuriuos mes vis tiek turime išspręsti tam, kad judėtume pirmyn. Aš tikrai labai kviečiu vis dėlto palaikyti projektą, nes tie rūpesčiai, kuriuos jūs kėlėte, nesusiję su projektu.
PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis eksministre, jūs sakote, kad pagrindinis projekto uždavinys – palengvinti įmonių registravimo procesą ir sudaryti geresnes sąlygas verslo aplinkai Lietuvoje. Bet kodėl čia lietuvių kalba turi nukentėti? Tarmių metai! Ar jūs buvote nors viename renginyje pasižiūrėti, kaip tarmiškai dar lietuviai kalba ir gali kalbėti? Kuo ypatinga lietuvių kalba, kodėl jūs naikinate ją? Aš siūlau tam įstatymui nepritarti. Ačiū.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Kadangi prieš tai buvo klausimas, turiu galimybę atsakyti.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Taip, atsakykite.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Man tikrai visą laiką žavu tarmės. Netgi kai posėdžio pirmininkas Pagėgių tarme ištaria vieną ar kitą žodį, tai yra visiškai žavu ir tuo galima tik pasidžiaugti, nors kai kieno ausiai ir neįprasta. Gerbiamoji Vida, jūs į mane kreipėtės eksministre, o ne buvęs ministre. Tai galbūt vis dėlto būkime nuoseklūs ir nebūkime šventesni už popiežių, bet vis dėlto padarykime taip, kaip mes iš tikrųjų ir gyvename.
PIRMININKAS. Klausia K. Masiulis. Prašau, Kęstuti.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš noriu jūsų paklausti. Ar štai toks draudimas kokią nors „Infonet“, sakykime, įmonę registruoti yra dabar atsiradęs, ar čia nuo seno ta kvailystė yra?
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Dabar aš negaliu tiksliai pasakyti visos istorijos. Bet nuo Civilinio kodekso egzistavimo šitas draudimas buvo. Tiesą sakant, aš labai džiaugiuosi, kad visą laiką būdavo bandoma kaip nors gyventi su tuo draudimu. Atsirado įvairių galimybių, Lietuvių kalbos komisija pasakė, kad lotyniškus pavadinimus galima vartoti. Kita vertus, visą laiką būdavo grasinama, kad tos įmonės, kurios yra užregistruojamos kitais pavadinimais, kurie prie ribos, taip sakykime, yra, per paskutiniuosius dvejus metus prasidėjo grasinimai Registrų centrui, notarams ir verslininkams, kad jie elementariai bus nubausti ir turės perregistruoti įmones. Iš tikrųjų suaktualėjo ta programa dėl to, kad mes, buvusi Vyriausybė, kadencijos pabaigoje dar gruodžio pirmomis dienomis iš tikrųjų priėmėme tokią tvarką, kuri pradėjo įgyvendinti Civilinio kodekso nuostatas. Ir ką mes pamatėme, kad 90 % pavadinimų pirmomis savaitėmis yra atmetama, kai kurie netgi tais atvejais, kai yra būtent susiję su tarminiais dalykais, visiškai nieko bendro neturi su tarptautiniais ir kitų kalbų žodžiais. Viena vertus, draudimas galioja bent keliolika metų, kita vertus, jis buvo pradėtas paskutiniu metu griežčiau taikyti.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Motyvai dėl viso. Už – K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, siūlau pritarti šiam projektui dėl kelių aplinkybių. Pirmoji aplinkybė yra ta, kad verslas, net ir smulkus verslas, net ir pradedantis verslas, dabar yra tarptautinis, neretai tarptautinis. Informacinis ar bet koks pažangus verslas yra tarptautinis. Pažiūrėkime į valstybinę įmonę, kuri mūsų laikais buvo registruota, ji vadinasi „Litgrid“. Na, teisybė, ar ne? Ne kokie nors Lietuvos tinklai, tinklas ar tinklai, bet „Litgrid“. Kodėl? Prasminga, nes ji žada daryti tarptautinius kontraktus su užsienio partneriais. Jiems apsimoka, kad užsienio partneris neieškotų „Lietuvių kalbos žodyne“, ką tas pavadinimas reiškia. Dabar, jeigu koks nors jaunikaitis, besimokantis informatikos, norės registruoti informacinių paslaugų įmonę ir galbūt gauti paslaugų iš užsienio, tai jūs įsivaizduojate, kad jis registruos kaip nors „Klumpė“. Na, tikriausiai ne. Jis registruos… Taip, jis suras kokį nors anglišką terminą, iš kurio bus aišku, kuo ta įmonė užsiima, nes jis tikisi dirbti plačiai rinkai. Mes ne – sakome lietuviškai „Klumpė“. Tikrai netrukdykime verslo plėtrai.
PIRMININKAS. Prieš – J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų lietuvių kalba pastaruoju metu patiria daug globalizacijos iššūkių, atakų, tai, žinoma, ir internatas, ir visi reiškiniai pasaulyje. Bet, matote, mūsų profesoriai, V. M. Čigriejienė jau yra paveikta, vietoj buvęs sako eks. Aš manau, kad verta susimąstyti, tikrai mūsų verslininkai čia nebus jau taip nekonkurencingi, jeigu pasiieškos iš tų turtingos lietuvių kalbos žodynų originalių pavadinimų, lietuviškų, ir manau, kaip tik tuo ir bus įdomūs, o ne tokie pat kaip visi, padarę tuos angliškus žodžius. Aš siūlau ginti lietuvių kalbą ir palikti galiojančią Civilinio kodekso redakciją.
PIRMININKAS. Kolegos, kas pritariate pasiūlytam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 41 Seimo narys, balsavo 40: už – 14, prieš – 12, susilaikė 14. Po pateikimo nepritarta.
Kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti, kad tobulintų? Galime. Tai bendru sutarimu tobuliname.

19.27 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas Nr. XIIP-678 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

2-12a ir 2-12b klausimai – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas Nr. XIIP-678. Yra pateikimas, svarstymas ir priėmimas. Pranešėjas – K. Masiulis. Prašau į tribūną pristatyti, po to iš karto pristatyti kitą klausimą dėl Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo 10 straipsnio papildymo įstatymo projekto.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, žinau, kad jūs esate visi pavargę ir skubantys. Prašau leisti pateikti įstatymo projektą, o jo esmę paaiškinsiu pateikdamas.
PIRMININKAS. Prašau. Kolegos, pirma – nutarimas. Kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti po pateikimo? Galime papildyti. Ačiū. Ar galime po svarstymo pritarti, kad būtų įtrauktas? Ar galime bendru sutarimu? Ačiū. Pritarta. Prašom balsuoti. Kas už tai, kad būtų papildyta pavasario sesija? Kas pritariate tai nuomonei, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio nutarimo priėmimas

Užsiregistravo 38 Seimo nariai, balsavo 38 Seimo nariai: už – 21, prieš – 2, susilaikė 15. Pritarta, kad būtų papildyta sesijos darbų programa. (Gongas)
Prašom, Kęstuti, pristatyti klausimą – Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo 10 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-621.

19.28 val.
Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo 10 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-621 (pateikimas)

K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, labai prašyčiau palaikyti bent pateikimo stadijoje, kad mes galėtume pradėti svarstyti. Pasakysiu, kokia yra esmė.
Mes priėmėme įstatymą, rodos, 2008 m., kuriuo buvo uždrausta demonstruoti, naudoti sovietinius, fašistinius simbolius. Toks įstatymas galioja. Išliko tam tikras prieštaravimas, kad kai kurie objektai, nekilnojamojo turto vertybių objektai, kurie turi tokius simbolius, yra paskelbti valstybės paveldu, saugomu paveldu, ir yra valstybės ginami. Aš Lietuvoje konkrečiai žinau tik du tokius objektus: Vilniuje esantį Žaliąją tiltą ir Kaune esantį Vytauto Didžiojo (anksčiau – Aleksoto) tiltą. Aleksoto tilto istorija tokia, kad ten anksčiau, Lietuvos laikais, buvo Vyčiai, paskui tiltas buvo susprogdintas, buvo atstatytas ir atsirado žvaigždės. Dalį tų žvaigždžių savivaldybė nuėmė, dalis išliko. Ten vyko ir, kiek suprantu, tebevyksta didelės diskusijos savivaldybės ir paveldo.
Tai kas įvyktų, ką aš siūlau? Aš siūlau paprastą dalyką, kad nebūtų įstatymų prieštaravimų, kad jeigu yra tokių draudžiamų simbolių, objektai su tokiais simboliais negalėtų būti paskelbiami valstybės paveldu. O kai nebus paskelbti valstybės paveldu, tai tuos simbolius bus draudžiama eksponuoti. Tai arba savivaldybė uždengs tuos simbolius, tarkime, ką aš siūliau Vilniaus savivaldybei, ten ant vėliavos koto yra pjautuvas ir kūjis, tegu uždengia paprasčiausiai plokštele, arba, jeigu nori, gali nukelti, bet pati savivaldybė spręs. Jie negali būti valstybės saugomi objektai dėl tų savybių. Ir viskas. Jų likimą, kaip su jais elgtis, spręs savivaldybė, būtų vienas reikalavimas juos pridengti, jeigu jau savivaldybė nutartų.
Dabar manęs kartais klausia, o kas yra su kitais objektais. Savivaldybės turi spręsti dėl tų objektų, jeigu jie nėra valstybės paveldas. Jeigu Palangoje kam nors patinka tie sovietiniai kariai ir Palangos savivaldybei netrukdo, tai savivaldybė taip apsisprendė. Bet aš būčiau iš tų žmonių, kuriam trukdytų. Esu tarp tų žmonių, kurie nukentėjo nuo sovietmečio. Man ir mano artimiesiems, pažįstu daug kitų žmonių, skauda. Kiekvieną kartą pereinu per tą tiltą, kažkaip prisimenu sovietmetį. Tai dabar yra žmonių, kurie tą laikotarpį prisimena su kitokia emocija ir dėl to gali neatjausti. Bet aš siūlau būti empatiškiems, suprasti, kad yra žmonių, kurie turi kitokių emocijų. Ir kodėl reikia kažkam kankintis? Tokie žmonės gali prašyti savivaldybės. Dabar savivaldybė turi galimybę pasislėpti. Nevykdys, nevykdys, tada nebalsuos už savivaldybės vadovą. Štai toks paprastas pasiūlymas, kad tą likimą spręstų ne kažkokie valstybės apsaugos įstatymai, ne registrai, o pati savivaldybė. Tai jos būtų reikalas.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti 4 Seimo nariai. Klausia M. Zasčiurinskas. Prašom.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, net nežinau, kaip paklausti, kad aiškiau būtų. Mes, kiekvienas žmogus, mūsų vaikai, tėvai gyveno tam tikru istoriniu laikotarpiu, ir tas laikotarpis buvo toks, koks jis buvo. Kai atėjo rusų, ne rusų, Tarybų Sąjungos tada vadinosi armija, pirmiausia ką jie padarė, tai, pavyzdžiui, Kaune, kur centrinis paštas yra, užtinkavo atminimo lentą su Vyčio ženklais. Tai ką, mes tokie patys? Mes gėdijamės savo praeities, kuri buvo. Ir jūs gimėte tarybiniais laikais, jūs esate tarybinis žmogus. Mano klausimas toksai: ką jūs taip pridarėte tais tarybiniais laikais, kad dabar jūs susinervinate eidamas pro kažkokį ženklą? Aš noriu suprasti visą logiką? Ar reikia gėdytis savo praeities? Mano toks klausimas, jeigu labai aiškiai… Gal neaiškiai paklausiau, Kęstuti?
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamasis Mečislovai, aš praeities nesigėdiju, bet aš nekrykštauju iš laimės, kad gimiau sovietmečio konclagery. Būčiau laimingas, jeigu tuo metu Lietuva būtų buvusi laisva, bent jau tiek laisva, kiek Lenkija buvo tuo metu laisva. Aš dėl to būčiau laimingesnis. O dabar, jeigu klausiate, ką elgesį?.. Tai dabar įsivaizduokite, kad jūs buvote vergovėje ir paveldėjote labai meniškas grandines. Tai jūs turbūt nepasikabinsite ir nepaskelbsite savo paminklu tų grandinių, taip nedarysite. Dabar Vokietijoje išliko daugybė vietų, kur išliko dar ir karo metais pastatytos karių skulptūros ir panašiai. Bet jūs nerasite ten nė vieno fašistinio simbolio. Aš galiu pasakyti, Vengrijoje, Pešte, ant kalno didžiulis memorialas sovietiniams išlaisvintojams tada buvo pastatytas. Taip ir liko ten tos skulptūros, kariai liko, bet visokių žvaigždžių, pjautuvų ir kūjų, kurie buvo, ten nebėra. Tai aš tiek ir noriu. Tegu būna, bet jeigu mes sakome – negali būti žvaigždžių, negali būti pjautuvų ir kūjų, negali būti fašistinių svastikų, tai negali būti. Įvairios valstybės tai išsprendė, aš jums rodau pavyzdžius. Kodėl mes negalėtume iš Vengrijos pasimokyti ar pasimokyti iš Vokietijos?
PIRMININKAS. Klausia N. Puteikis.
N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Gal būtų galima šią problemą išspręsti pakabinant didelio formato ir didelių raidžių užrašus, kad tai yra paskutiniai buvusiame sovietiniame Pabaltijyje sovietinio meno paminklai, būtent paskutiniai, daugiau nei Estijoje, nei Latvijoje, nei Lietuvoje kitose vietose (tuoj ir Baltarusijoje neliks) nėra.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, užrašai jau yra, jeigu atkreiptumėte dėmesį. Tai nėra paskutiniai sovietiniai paminklai. Tų sovietinių paminklų yra ir daugiau ir bus, yra daugybė tų sovietinių paminklų. Mes gyvename tarp sovietinės architektūros, ir nieko, neturime kur dingti, blokiniuose namuose chruščioviniuose suplanuotuose rajonuose. Mes vaikštinėjame pro Cvirkos… Yra, mes turėsime, ką rodyti visą laiką. Tačiau tikrai ne tuo turėtume didžiuotis.
PIRMININKAS. Klausia V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, pirmininke. Mielasis kolega, iš tikrųjų mes galime numatyti ateitį, bet praeities mes niekaip negalime pakeisti. Žiūrėkite, kai gerbiamasis V. Malinauskas įsteigė Grūto parką, visas užsienis nustebęs važiuoja ten didžiausiom kompanijom ir sako, tai vienas protingiausių lietuvių, kuris sugebėjo parodyti, ką padarė rusai, nors istoriją. Taip būtų visi sumetę tą viską, tai niekas nežinotų. Dabar didžiausias traukos centras yra Grūto parkas.
Dabar aš jums norėjau tiesiai pasakyti, jūs sakote, palyginote vieną šalį kažkur… Vengriją… Aš noriu labai atsakingai pasakyti – buvau Austrijoje, centrinėje aikštėje rusiškai parašyta „Slava pobedyteliam sovietskoj armiji“ ir visos žvaigždės. Austrijoje! Tai aš nesakau kitur. Jeigu mes taip žiūrime, tada iš tikrųjų reikia paimti nuo Klaipėdos iki Kauno, iki Vilniaus išarti visą autostradą, nes tai rusai padarė, ir baigsis viskas, sugriauti visus tuos namus. Kodėl mes taip užsiciklinę – čia nieko nepakeisi.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, jeigu jūs norėtumėte girdėti, jūs girdėtumėte. Aš kalbu apie žvaigždes, svastikas, pjautuvus ir kūjus. Aš nekalbu apie autostradas, aš nekalbu apie kažkokius sovietmečio pastatus, aš nekalbu apie ką nors kitą. Aš kalbu apie šituos simbolius, kurie vienu įstatymu, kuris galioja, yra draudžiami. Aš daugiau nieko jums neaiškinu. Aš kalbu, kad tokie yra draudimai Lietuvoje.
O dabar dėl kai kurių kitų valstybių, mes galime atrasti įvairių pavyzdžių. Tačiau paprastai laisva tauta savo okupacijai paminklų nesaugo ir jų nepuoselėja. Grūto parkas iš tikro yra geras dalykas, jame gali būti tokie dalykai. Galiu pasakyti, man paskambino, rodos, socialdemokratas Giedrius Karosas, Karoso giminaitis, turintis čia, palei Vilnių, Europos parką, sveikino su mano iniciatyva ir pats siūlė paimti šituos, nusivežti šituos pas save. Štai yra įvairiausių nuomonių. Aš suprantu, kai kam atrodo, kad čia labai didelis džiaugsmas yra tokius objektus turėti. Man taip neatrodo. Bet aš ir nesakau, kad būtinai jie būtų nuimti, bet aš sakau, jie neturi teisės būti valstybės saugomas paveldas.
PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis Kęstuti, aš norėjau paklausti jūsų apie Grūto parką, nes kai aš einu per jį taku, aš prisimenu savo praeitį, rodau ją anūkams. Žinote, nuo praeities niekur nepabėgsi. Nejaučiu nostalgijos šitiems sovietiniams paminklams, bet patikėkite, nežinau, nuo Aleksoto tilto bandė tas žvaigždes panaikinti ir nieko neišėjo, paskaičiavo, kad labai brangiai kainuoja, ir neįsivaizduoju, kaip atrodys. Ten įmontuotos jos, ir viskas. Tai kaip čia dabar bus?
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš ir sakau. Dar kartą kartoju. Kolegos, matyt, mes tikrai esame pavargę. Jeigu mes priimtume šitą įstatymo pataisą, jie nebegalėtų būti valstybės saugomu paveldu. O savivaldybė spręs – nuimti, nenuimti, per brangu ar ne per brangu, nori miestiečiai ar nenori. Jeigu mes priėmėme įstatymą, kad pjautuvai, kūjai, svastikos ir kiti tokie objektai, Hitleris, Stalinas ar Leninas negali būti demonstruojami valstybėje, tai būkime nuoseklūs, tada jie negali būti ir valstybės saugomu paminklu. Yra prieštaravimas tarp įstatymų, nejaugi jūs to nematote? Aš sakau, negali būti. O dabar spręs savivaldybė. Kauno savivaldybė dėl Aleksoto tilto, dabar jis vadinasi Vytauto Didžiojo, o Vilniaus savivaldybė dėl šito tilto. Tiesą sakant, aš ir nemanau, kad A. Zuokas čia labai puls ką nors montuoti. Bent jau jis negalės slėptis už įstatymo.
PIRMININKAS. Ačiū K. Masiuliui. Jūs atsakėte į visus klausimus. Motyvai dėl viso. Už – V. Aleknaitė-Abramikienė.
V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Dėkui. Gerbiamieji kolegos, aš išklausiau pranešėją, išklausiau jo atsakymus į klausimus ir supratau, kad šio įstatymo intencija yra gana paprasta. Jis neįpareigoja ir nesukuria prievolės naikinti kokius nors ženklus ant tiltų ar kokių nors kitų išlikusių pastatų. Tiesiog išbraukus šiuos ženklus iš kultūros paveldo mūsų bendruomenės, tai yra savivaldybės, žmonės įgytų galimybę lanksčiau pasižiūrėti į tuos reikalus. Dabar jų rankos yra surištos ir netgi, sakykim, merai ir miestų tarybos negali daryti jokių sprendimų, net jeigu gyventojai pageidauja, nes tie dalykai yra atsidūrę paveldo sąraše.
Manau, kad bent jau po pateikimo būtų galima pritarti ir pasvarstyti. O teisinis prieštaravimas, apie kurį čia Kęstutis kalbėjo, jis iš tiesų yra, nes Administracinių teisės pažeidimų kodeksas aiškiai reglamentuoja, kokių totalitarinių režimų ir kokie simboliai Lietuvoje yra draudžiami viešai vartoti. Prieštaravimas čia yra. Tačiau šiuo atveju taip plačiai neužsimojama, tik norima galų gale suteikti daugiau teisių Lietuvos piliečiams. Kas čia bloga?
PIRMININKAS. Prieš – N. Puteikis.
N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Karių kapuose stovintys simboliai neturi nieko bendra su šiandienine diskusija, kaip ir Lietuvos rašytojų, kuriems teko važiuoti į Maskvą atsivežti Stalino saulės, tebesantys paminklai Vilniuje ar kitose Lietuvos vietose. Akivaizdu, kad pataisa nukreipta konkrečiai į šito tilto skulptūras, ir aš noriu kolegas patikinti, kad šito žanro meno kūrinių, tai yra Stalino laikų meno, nei Lietuvoje, nei Latvijoje, nei Estijoje neliko, o Baltarusijoje irgi baigia išnykti paskutiniai stalinistiniai pionieriai su šuniukais. Iš esmės tai, kas stovi ant tilto, visa konstrukcija yra unikalus dalykas, tai yra Lietuvos skulptorių sukurti unikalūs dalykai. Vienintelis dalykas, kas mano kolegai kliūva, yra tie sovietiniai simboliai, bet iš tikrųjų jūs ir ant daugybės Stalino epochos pastatų fasadų galite rasti sovietinių simbolių ir kariauti su architektūra arba su tam tikros epochos menu.
Man atrodo, kur kas geriau atvesti savo vaikus ar anūkus ir pirštu parodyti, kad štai, žiūrėkite, buvo tokia epocha, buvo toks laikas, buvo toks menas. Ta skulptūra gana istoriškai ir išraiškingai skamba ir net be žodžių paaiškina, kokie tai buvo laikai, kas tai buvusiai Tarybų Sąjungai buvo svarbu, kokios valstiečių, kareivių ar darbininkų grupės buvo svarbios. Tai yra pernelyg ryškus istorinis simbolis.
Mes gyvename Europoje, mes esame Europos Sąjungos, NATO nariai, mes neturėtume bijoti istorijos ir savo šešėlio. Atvirkščiai, šitas unikalus dalykas vertas, kad būtų įtrauktas į turizmo katalogus. Galbūt šitą K. Masiulio problemą būtų galima išspręsti padidinant užrašus šalia tų skulptūrų ir parašant daugeliu kalbų, kad absoliučiai visiems būtų aišku, kad mes juos saugome ne todėl, kad mes juos garbinam, o todėl, kad jie yra unikalūs istorijos paminklai, kurių daugiau niekur nebėra. Todėl aš, kolegos, 20 metų išdirbęs paminklosaugininku, raginu palikti šitas skulptūras savo vietose ir tiesiog atmesti K. Masiulio iniciatyvą. Tegul kolega neįsižeidžia ant manęs.
PIRMININKAS. Kolegos, kas pritariate projekto pasiūlymui po pateikimo, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 37 Seimo nariai, balsavo 37: už – 10, prieš – 10, susilaikė 17. Kolegos, sprendimo projektui yra nepritarta.
Gal galime bendru sutarimu, kad tobulintume? (Balsai salėje) Kolegos, nesutariam? Balsuojame. Kas už tai, kad būtų tobulinama, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 35 Seimo nariai, balsavo 34: už – 10, prieš – 20, susilaikė 4. Grąžinama tobulinti. (Balsai salėje)
Kolegos, reikia 36 Seimo narių, kad atmestume, o balsavo tik 24. Nėra tiek salėje, automatiškai negalėjome atmesti.

19.47 val.
Seimo narių pareiškimai

Ir paskutinis klausimas – Seimo narių pareiškimai. Ar turime pareiškimų? Prašom. (Balsai salėje) Ne, ne. Kolegos, jokių registravimų. Pas mus ateina V. Saulis. Prašom. Pareiškimai.
V. SAULIS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš pasistengsiu labai trumpai išdėstyti savo pareiškimo esmę.
Kaip žinote, gegužės 24 d. Seime vyko Norilsko lagerių sukilimo 60-ųjų metinių minėjimas, kuriame dalyvavo apie 150 Norilsko sukilimo dalyvių, jų artimųjų ir draugų. Minėjime dalyvavo ir Ukrainos atstovai. Tai trijų žinomų premijų, taip pat ir A. Sacharovo, premijos laureatas Michailas Tkačiukas ir Norilsko lageriuose gimusi, o dabar Ukrainoje gyvenanti Natalija Bilova. Tame sukilime dalyvavo daugiau kaip 20 tūkst. politinių kalinių, pagrindiniai organizatoriai ir vadovai buvo ukrainiečiai, lietuviai ir gruzinai.
Šio sukilimo istorija Ukrainoje taip pat nepamiršta. Ukrainos Aukščiausiosios Rados užsienio reikalų komiteto pirmininko pirmasis pavaduotojas Valentinas Nalivaičenko Radoje užregistravo nutarimo projektą „Dėl Norilsko sukilimo 60-mečio paminėjimo Ukrainoje vyriausybiniu valstybiniu lygiu“. Kadangi svečiuose dalyvavo Ukrainos kolegos, juos informavo apie šitą paminėjimą pas mus, todėl Ukrainos kolegos prašo mūsų paramos kreipiantis į Aukščiausiosios Rados deputatus, kad jie vieningai paremtų šio nutarimo projektą. Kalbama ne apie paprastą balsavimą paspaudus mygtuką, o apie kiekvieno deputato asmeninį indėlį, demokratijos pagrindų stiprinimą Ukrainoje didžiulėmis daugelio kartų pastangomis ir daugelio žmonių gyvybių kaina per destalinizaciją, atšilimą, perestroiką ar pagaliau nepriklausomos Ukrainos valstybės atsiradimą. Yra parengtas kreipimasis į Ukrainos Aukščiausiosios Rados deputatus anglų ir rusų kalbomis. Jeigu manote, kad tokia parama reikalinga, prašyčiau ketvirtadienį per plenarinį posėdį tai patvirtinti savo parašais.
Tai nebūtų joks Seimo nutarimas ar kitoks teisinis aktas, paprasčiausia mūsų parama Ukrainos Rados deputatams svarstant jų parlamente šitą klausimą. Jie to mūsų nuoširdžiai prašo ir linki mums visokeriopos sėkmės.
Toks būtų mano kreipimasis. Šitas tekstas yra derintas su bičiuliais ukrainiečiais, ketvirtadienį jis bus parengtas, prašyčiau ir frakcijų atstovus, ir partijų atstovus atsižvelgti į jų prašymą ir paremti savo parašais mūsų kreipimąsi. Toks būtų mano pareiškimas. Ačiū. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Kolegos, nepriklauso, baikite. Ačiū pranešėjui. Jūs pareiškimą perskaitėte.
Kolegos, norėčiau perskaityti vieną teikimą dėl įsirašymo į Seimo parlamentinių ryšių grupę. Mano kolega G. Kirkilas buvo sakęs, kad grupė jau įkurta, aš noriu pranešti, kad yra kuriama Tarpparlamentinių ryšių su Kuba grupė. Kas norite, prašom įsirašyti iki birželio 13 d. pas poną E. Masiulį arba pas patį G. Kirkilą, taip pat S. Bucevičių.
Kolegos, prašom registruotis. Šiandien paskutinis lengviausias mūsų darbas.
Užsiregistravo 34 Seimo nariai.
Kolegos, birželio 11 d. vakarinį plenarinį posėdį skelbiu baigtą.
