LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 27
STENOGRAMA

2013 m. kovo 19 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojas P. AUŠTREVIČIUS

PIRMININKAS (P. AUŠTREVIČIUS, LSF). Mielieji kolegos, leiskite pradėti kovo 19 d. popietinį posėdį. Skelbiu posėdžio pradžią. (Gongas)
Kolegos, pirmasis darbotvarkės klausimas… Tikrai nekantraujate? Valdančiosios koalicijos prašymu, skelbiu registraciją.
Mielieji kolegos, užsiregistravo 45 Seimo nariai ir Seimo narės. Tai mums leidžia pradėti mūsų posėdį.

15.01 val.
Mokėjimų įstatymo 3 ir 49 straipsnių pakeitimo, Įstatymo papildymo 51 straipsniu ir priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-306ES (pateikimas)

Pirmasis darbotvarkės klausimas – Mokėjimų įstatymo 3 ir 49 straipsnių pakeitimo, įstatymo papildymo 51 straipsniu ir priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-306, tai eurointegracinis įstatymas. Pateikimo stadija. Ir kviečiu finansų ministrą R. Šadžių.
R. ŠADŽIUS. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, leiskite labai trumpai pristatyti šitą trumpą įstatymo projektą. Juo yra įgyvendinamas 2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas, kuriuo nustatomi kreditų pervedimo ir tiesioginio diabeto operacijų eurais techniniai ir komerciniai reikalavimai. Projektu siūloma už tam tikrų šio reglamento straipsnių taikymą atsakinga institucija paskirti Lietuvos banką, kadangi mes turime paskirti atsakingą instituciją, kuri atlieka tam tikrus reglamente specialiai atsakingai institucijai pavestus veiksmus, ir numatyti Lietuvos banko teisę atidėti tam tikrų reglamento reikalavimų taikymą, kadangi reglamentas tai leidžia. Prašyčiau pritarti.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Paklausti nori 3 Seimo nariai. Gal suteikime jiems tą teisę? Pirmasis eilėje yra K. Daukšys. Nematau gerbiamojo Kęstučio. Kviečiu K. Glavecką.
K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamasis pranešėjau, jūs kalbėjote ir minėjote apie reglamento taikymą ir galimybę, kad Lietuvos bankas pagal reglamentą… Galite truputį konkretizuoti konkrečiai, kokius reglamento straipsnius arba kryptis, arba sprendimus galės koreguoti ir kontroliuoti Lietuvos bankas? Ačiū.
R. ŠADŽIUS. (…) mokėjimų operacijų eurais reikalavimai, mokėjimo paslaugų teikėjai turi užtikrinti, kad būtų pasiekiami tam tikri atliekami ir gaunami mokėjimų pavedimai eurais, naudojant vadinamąją SEPA sistemą (Single Euro Payments Area), kuri buvo seniai įsteigta ir kuria naudojantis dabar pigiai galima atlikti pavedimus eurais tarp daugelio šalių. Taip pat reikia kontroliuoti, kad klientų sąskaitos, kurios yra atitinkamuose bankuose, dalyvaujančiuose šitoje sistemoje, kad jos pagal bendrą standartą būtų nurodomos. Taip pat yra tam tikros sąlygos, kada galima netaikyti tarpbankinio mokesčio, pavyzdžiui, tiesioginio debeto atvejais, ir atitinkamai gana detaliai nustatoma informacija, kuri turi būti perduodama su banko pavedimu. Ir tų įpareigojimų apimtys gali būti keičiamos atitinkamoje šalyje, tai yra ne viską galima įgyvendinti iš karto ir atitinkamai atidėjimus galėtų nustatyti Lietuvos bankas savo sprendimu pagal technines galimybes, kurios tuo metu egzistuoja.
PIRMININKAS. Kviečiu gerbiamąją L. Graužinienę užduoti klausimą.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš atsiprašau, ne ten užsirašiau. Dėl projekto Nr. XIIP-271 norėsiu paklausti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Aš matau salėje K. Daukšį, kuris pamažu juda link savo darbo vietos. Kęstuti, nenorite? Supratau. Kolegos dėl motyvų nenori kalbėti. Ar galime sutarti bendru sutarimu? Galime. Siūlome, kad pagrindinis komitetas būtų Biudžeto ir finansų komitetas, matyt, visiškai pagrįsta. Ir siūlomas papildomas, tai Audito komitetas. Siūloma svarstyti šių metų gegužės 16 d. Galime sutikti? Dėkoju. Dėkui, ministre.

15.05 val.
Mokėjimų įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-271 (pateikimas)

Kitas darbotvarkės klausimas – Mokėjimų įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-271. Pranešėjas – R. Šimašius. Prašom, kolega. Kolegos, aš prašyčiau rimties ir tvarkos. Prašom.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Norėčiau pateikti to paties įstatymo pakeitimą, kuris sprendžia labai aktualią ir realią, šiandien ypač elektroninėje prekyboje egzistuojančią problemą. Įsivaizduokime, kad jūs perkate kokį nors daiktą internetu ir jūs sumokate už daikto pristatymą tiek pat, nepaisant to, kokiu būdu jūs pasirenkate daiktą atsiimti, ar atsiimate iš prekiautojo jo būstinėje, ar atsiunčiamas jums paštu tas daiktas, ar pristatomas brangiu pasiuntinių paštu. Neabejotinai, rezultatas būtų tas, kad jūs mokėtumėte kiekvienu atveju tarsi tai būtų (…) pristatymas, nors realiai galbūt atsiimtumėte iš įstaigos ir galėtumėte mokėti nulį litų.
Deja, tokia pati situacija šiandien yra visai kitoje pusėje, tai yra atsiskaitant už perkamą paslaugą. Jeigu perkame daiktą, jo pristatymo būdą mes galime pasirinkti ir atitinkamai pasirinkti, kiek mokėti, daugiau ar mažiau, tai priklauso nuo būdo, tai, pervesdami pinigus, mes tos pasirinkimo galimybės neturime, nes Mokėjimo įstatymo 9 straipsnis tai draudžia. O tai reiškia, kad vieno atsiskaitymo būdu, jeigu, tarkime, jūs darote pavedimą, kuris kainuotų nulį litų arba kokius 90 ct, priklauso nuo banko, kitu mokėjimo būdu tai gali kainuoti iki 30 Lt. Aš turiu lentelę, ir aiškinamajame rašte tai pridėta. Nuo jūsų, kaip nuo vartotojo, ta informacija elementariai yra nuslepiama, pardavėjas negali suteikti tos galimybės atsiskaityti jums pigesniu ar brangesniu būdu, dėl to natūralu, kad vartotojui yra užrištos akys, o jis sumoka visais atvejais kaip už brangiausią paslaugą.
Siūlomo įstatymo esmė yra sudaryti galimybę aiškiai atskirti, vartotojui suprantamu būdu atskirti, kad viena yra prekė, kita yra atsiskaitymo būdas, tokiu būdu atsirastų rimtesnė konkurencija tarp mokėjimo būdų, tarp bankų, tarp atsiskaitymų įvairių variantų ir būtų sudaromos galimybės mažėti atsiskaitymo kainoms, galutinei prekės kainai. Iš esmės būtų patenkinti visi: ir vartotojai, ir pardavėjai. Aišku, bankui tai gali reikšti kai kuriais atvejais, ypač didesnių bankų atveju, kad pelnas, gaunamas iš atsiskaitymų, šiek tiek sumažėtų, bet aš manau, kad tai yra pakeliama neigiama pasekmė, kurią mes galime priimti vardan konkurencijos ir vardan vartotojų interesų užtikrinimo. Toks mano trumpas pristatymas, labai mielai atsakyčiau į klausimus ir kviesčiau palaikyti šitą projektą.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega už trumpą ir lakonišką pristatymą. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Pirmasis – K. Glaveckas. Prašom, Kęstuti.
K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamasis pranešėjau, jūs iš tikrųjų palietėte labai aktualią temą ir labai aktualų klausimą. Šitoje srityje, mokėjimo srityje, be abejo, kad konkurencija dar nelabai kvepia arba ji yra smarkiai deformuota. Klausimas būtų toksai: sakykite, ar jūsų šito įstatymo užtektų tam, kad mokėjimų srityje atsirastų konkurencija? Tai pirmas. Antras, ar jūs nemanote, kad įsikišimas kaip reguliatoriaus, kokia institucija galėtų įsikišti kaip reguliatorius? Ar reikalingas tokios institucijos įsikišimas į tokį reguliavimo procesą, kuris pagelbėtų tą konkurenciją išlaikyti? Kitaip sakant, kas galėtų atlikti tą monitoringą ar priežiūrą, ar dar ką nors? Nes piktnaudžiavimų iš tikro labai daug. Mes esame konstatavę ir komiteto atviruose klausymuose, kai už tas pačias paslaugas vieni ima tiek, kiti ima kitiek, ir tai, ką jūs minėjote. Labai ačiū.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Ačiū, kolega. Iš tikrųjų daugiausia informacijos ir ta sritis yra Lietuvos banko. Lietuvos bankas, jeigu gali ką nors padaryti, tai Lietuvos bankas. Aišku, kad siūlomas sprendimas neišsprendžia visų problemų, susijusių su mokėjimais, bet jis išsprendžia aktualiausias problemas. Sakyčiau, kad čia yra siūlomas savotiškai paradoksalus, bet visiškai logiškas sprendimas, nes dabartinė situacija yra tokia, kai reguliavimas ne mažina įkainius ir nesukuria konkurencijos, bet atvirkščiai, jis sudaro galimybę pažaboti konkurenciją. Siūloma priemonė iš esmės yra dereguliavimas, tai yra sudaryti galimybę pardavėjui parodyti, už ką vartotojas moka. Tai yra galimybės sudarymas. Tai nėra prievartos mechanizmas, tai yra galimybės sudarymas. Tokiu būdu sudarius tą galimybę, aš net neabejoju, kad daugeliu atvejų atsirastų toks variantas, kad jeigu, tarkime, kuris nors bankas už tam tikrą mokėjimą, tarkime, „Balto Link“ už paslaugą ima 30 Lt, o kitu būdu atsiskaitant tai kainuoja 3 Lt, aš net neabejoju, kad didžioji dalis vartotojų pasirinktų tai, kas kainuoja 3 Lt, arba kai kuriais atvejais netgi ir nulį litų. Taip tiesiog atsitiktų savaime. Man atrodo, yra labai svarbu sudaryti tokią galimybę. Aš tikrai neslepiu to, kad problema yra iškelta ir Elektroninės komercijos įmonių asociacijos, tai yra nurodyta aiškinamajame rašte. Tai yra aktualūs momentai ir mūsų vartotojų, ir tarptautinės konkurencijos, ir visi kiti. Taigi aš manau, kad būtų labai svarbus žingsnis. Jeigu jo pritrūktų, reikėtų galvoti, ką dar daryti, kad kokių nors piktnaudžiavimų nebūtų.
PIRMININKAS. Kviečiu L. Graužinienę.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis kolega, norėčiau pasitikslinti. Čia rašoma, kad „mokėjimo paslaugų teikėjo ir gavėjo susitarimas drausti gavėjui reikalauti atlyginimo iš mokėtojo už tam tikros mokėjimo priemonės naudojimą ir mokėjimo paslaugų teikėjo bei kitu būdu ir forma gavėjui nustatytas… toks draudimas laikomas negaliojančiu.“ Gal paprasčiau galite paaiškinti, ką turėjote čia mintyje?
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Iš tiesų turiu atkreipti dėmesį, kad buvo pastabėlė dėl šito aspekto ir Teisės departamento. Negaliojančiu, ten turėtų būti kita sąvoka, bet tai yra grynai techninė pastaba, galima išgryninti. Čia tiesiog… Kokia situacija yra susiklosčiusi šiandien? Kadangi šiandien Mokėjimų įstatymo 9 straipsnis draudžia viešinti ir atskleisti tuos įkainius, tai labai natūralu, kad sudarant sutartis dėl „Balto Link“ ir kitos paslaugos ta nuostata iš dabartinio įstatymo atsirado visur sutartyse. Tai siekiant, kad, tarkime, jei nuo birželio 1 įsigalioja šis projektas ir jau to draudimo viešinti įkainius nebelieka, tai, aišku, tada įstatymas leis ir viešinti, ir neviešinti, liks galioti tos sutartys, kurios buvo anksčiau. Būtent tų sutarčių nuostatos, laikoma, kad automatiškai tampa nebesaistančios pardavėjų ir jas gali paviešinti.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Jūs atsakėte į visus klausimus, kuriuos turėjo kolegos. Motyvai už ir prieš. Už kviečiu profesorių K. Glavecką.
K. GLAVECKAS (LSF). Labai trumpai, gerbiamieji kolegos, aš tik noriu pasakyti, kad šis įstatymo projektas iš tikro svarbus. Be to, ką minėjo pranešėjas ir ką jis akcentavo, tai draudimo viešinimo pakeitimas ar, kitaip sakant, sustabdymas, atšaukimas. Nes iš esmės tai, kad negalima buvo viešinti mokėjimų pagal Mokėjimų įstatymo 9 straipsnį, sudarė pagrindą piktnaudžiauti tam tikra prasme šia paslauga ir jos įkainiais. Šia prasme padidėjo, jeigu šiam įstatymo projektui ir pataisai mes pritarsime, skolinimo, mokėjimo skaidrumas padidėjo ir, aišku, atsiranda konkurenciškumas, konkurencija, kuri būtina, kad įkainiai iš tikro mažėtų ir kad jie būtų labiau prieinami visiems tiems, kurie jais naudojasi. Todėl siūlau pritarti. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Mielieji kolegos, atsižvelgdami į teikiamo įstatymo projekto svarbą ir pateiktus motyvus, ar galėtume pritarti bendru sutarimu? Norite balsuoti? Ką gi, Mokėjimų įstatymui nėra abejingų, todėl kviečiu balsuoti.
Taip, už įstatymo projektą balsavo 69, prieš nėra, susilaikė 4. Suprantu, kad šiuo klausimu norėtų kolega A. Sysas. Prašom.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, nors 69 balsavo už, bet vis tiek Vyriausybės išvados dėl šio įstatymo projekto reikėtų.
PIRMININKAS. Galime pritarti kolegos, kad paprašome Vyriausybės išvados dėl šio įstatymo, kaip finansiško, susijusio su finansais? Dėl Vyriausybės išvados pasiūlymui pritarta. Pagrindinis komitetas, ko gero, turėtų būti Biudžeto ir finansų komitetas, papildomas – Audito komitetas. Siūloma svarstyti šių metų birželio 27 d. Dėkoju.

15.15 val.
Muziejų įstatymo 4, 5, 7, 9, 12 ir 13 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4724 (pateikimas)

Trečiasis mūsų darbotvarkės klausimas – Muziejų įstatymo 4, 5, 7, 9, 12 ir 13 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4724. Kviečiu kultūros ministrą gerbiamąjį Šarūną Birutį. Prašom, ministre.
Š. BIRUTIS (DPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, teikiamo projekto tikslas – suderinti Muziejų įstatymo nuostatas su Biudžetinių įstaigų, su Biudžeto sandaros įstatymais ir Civilinio kodekso nuostatomis, reformuoti ir demokratizuoti valstybinių muziejų valdymą siekiant gerinti viešąsias paslaugas muziejuose, jų valdymo kokybę tam, kad efektyviau įgyvendintume keliamus strateginius tikslus ir kolekcijų eksponavimą.
Teikiamu projektu siūlomi du esminiai Muziejų įstatymo pakeitimai, tai 7 straipsnis papildomas nauja 4 dalimi, įvedant 5 metų kadencijas valstybinės reikšmės, tai yra nacionalinių ir respublikinių muziejų vadovams kadencijų skaičiaus neribojant. Reikia pasakyti, kad faktiškai daugumai įstaigų yra įvedamos kadencijos ir mes turime kultūros srityje tą patirtį. Labai sėkmingai kadencijos buvo įvestos teatrų ir koncertinių įstaigų vadovams, tai tą pačią patirtį dabar pritaikius muziejams jų darbo efektyvumas gerokai padidėtų.
Dar paminėčiau, 9 straipsnis papildomas nauja 3 dalimi: „Įtvirtinant valstybinės reikšmės nacionaliniuose ir respublikiniuose muziejuose vyriausiojo fondų saugotojo, kuris vadovauja rinkinių apsaugai, apskaitai ir saugojimui, pareigybę.“ Tai yra labai svarbi muziejų pareigybė – muziejaus vadovo pavaduotojo, atsakingo už Lietuvos muziejuose saugomų vertingiausių muziejinių vertybių tinkamo saugojimo ir priežiūros organizavimą. Iki šiol ši pareigybė ir jai priskiriama atsakomybė nebuvo įteisinta įstatymu. Buvo nustatyta tik įstatymus lydimuosiuose teisės aktuose, tai yra ministro įsakymu patvirtintose instrukcijose. Kituose muziejuose, savivaldybių, sprendimą dėl vyriausiojo fondo saugotojo pareigybės steigimo priima steigėjas, dažniausiai tai yra savivaldybės. Trumpai tiek.
PIRMININKAS. Dėkui pranešėjui, dėkui, ministre. Jūsų nori paklausti daug Seimo narių. Aš tikiuosi, mes turėsime galimybę į visų jų klausimus atsakyti, jeigu atsakinėsime trumpai, o klausimai bus užduodami laikantis nustatytos tvarkos. Kviečiu profesorių V. Juozapaitį.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamasis ministre, keičiamo įstatymo straipsnis, kuris sako, kad keičiamas 5 straipsnis, kur kalbama apie muziejų tarybos sudarymą. Lyginamajame variante arba ankstesniame variante buvo parašyta, kad tai visuomeniniais pagrindais prie Kultūros ministerijos veikianti kolegiali komisija. Dabar apie visuomeninius pagrindus kalbos nėra. Ar tai bus apmokamas darbas? Jeigu taip, tai iš kokių resursų?
Ir kitas klausimas. Kolegijas skiria ir tvirtina ministras. O kas teikia kandidatūras ir kokiu principu tos tarybos yra renkamos? Ačiū.
Š. BIRUTIS (DPF). Ačiū už klausimą. Dėl Muziejų tarybos. Iš esmės visi pagrindai lieka tie patys, niekas nesikeičia. Tik tiek, kad aiškiai įteisinamas jos statusas, t. y. kad ji veikia prie Kultūros ministerijos ir turi patariamojo balso teisę. Tai yra papildymas, kuris iš esmės nekeičia pačios Muziejų tarybos, kuri jau buvo ir visą laiką veikė. Tai yra tik gal tam tikra korekcija. Muziejaus tarybos statusas nesikeičia.
Dabar dėl to, kas siūlo į muziejų… kas teikia kandidatūras. Aš dabar tiksliai neatsakysiu, kokia ta praktika buvo, bet, matyt, gali teikti visi. Įstatymas čia nenumato, galėsiu pasitikslinti. Bet mes teikimo tvarkos nekeičiame, nieko nekeičiame. Kokia ji dabar buvo, aš tikrai negaliu atsakyti.
PIRMININKAS. Kviečiu R. Baškienę.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Gerbiamasis ministre, jūs siūlote suvienodinti veiksmų planus, ataskaitų teikimo reikalavimus, įvesti 5 metų kadenciją ir t. t. Daug tokių, na, lyg ir labai reikalingų formalumų. Tačiau norėčiau žinoti, ar šio įstatymo, ar galbūt kitų įstatymų pagrindu norėtųsi matyti efektyvesnę muziejų veiklą. Kaip iš esmės pagerinsime šiandien ganėtinai varganą muziejų padėtį? Aišku, šitas įstatymas, ko gero, nelabai tą padės padaryti, bet ką jūs numatote perspektyvoje?
Š. BIRUTIS (DPF). Manau, kad tas įstatymas irgi padės, nes vien vadovų rotacija, konkursas programų pagrindu veikia labai neblogai. Be abejo, dabar ta praktika, kada vadovas paskirtas iki gyvos galvos, nes nei amžiaus cenzo nėra, nei kitokio, ji nelabai pasiteisina. Aš nesakyčiau, kad čia apie konkrečias asmenybes kalbėtume. Tiesiog tą vandenį reikia sujudinti. Padarius tą pataisą, aš manau, kad jau pasikeis. Atsakant dar plačiau, be abejo, ministerijos tokia veikla, kokia yra, netenkina.
Be tos priemonės, kad turėtų būti vadovų kaita arba nebūtinai kaita, bet jų kompetencijos, jų programų pasitikrinimas, kiti dalykai taip pat turėtų būti sprendžiami. Labai svarbus dalykas – įstrigusi, pasakyčiau taip, Muziejų modernizavimo programa, kuri buvo numatyta 2007–2015 m. ir faktiškai patvirtinta, tačiau visiškai nepagrįsta finansais. Mūsų skaičiavimais, tik 25 % programos buvo pagrįsta finansais. Faktiškai ji taip ir liko popieriuje, neįgyvendinta. Muziejų finansavimo klausimai yra labai svarbus dalykas, ir mes manome, kad, įteisinę Europos struktūrinės paramos skyrimą kultūros sričiai, galime kalbėti ir apie Muziejų modernizavimo programą.
Yra labai gerų pavyzdžių. Man praeitą savaitę teko būti Lenkijoje. Jie puikiai susitvarkę. Siūlau visiems nuvažiuoti, pasižiūrėti Koperniko, Šopeno muziejų, Žydų naujai pastatytą muziejų. Visa tai jie padarė naudodami Europos Sąjungos struktūrinę paramą. Ir kaimynai latviai tą patį daro, išskyrus Lietuvą. Mes pasitaisysime toje vietoje.
PIRMININKAS. Gerbiamasis ministre, jūsų dar nori paklausti net 8 Seimo nariai, tai gal galite šiek tiek trumpiau atsakinėti? Kolegė M. A. Pavilionienė. Prašom.
M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Labai ačiū. Gerbiamasis ministre, įstatyme teigiama, kad Kultūros ministerija rūpinsis muziejininkų ir restauratorių rengimu. Ar tai bus sutartis su universitetais, valstybės užsakymas, ar jūs suskaičiuosite, kiek stinga šitų specialistų, nes jie iš tikrųjų yra beveik nerengiami? Ačiū.
Š. BIRUTIS (DPF). Palietėte labai svarbų klausimą. Kaip žinote, anksčiau buvo Kultūros darbuotojų tobulinimosi institutas arba įstaiga čia, už tilto Žvėryne. Dabar tokios neliko. Dabar tiek, kiek turima lėšų, o lėšų turima labai mažai, tai vyksta skelbiant viešuosius pirkimus dėl vienos ar kitos tobulinimosi programos ir tie darbai yra daromi. Priklausomai nuo lėšų tuos darbus toliau darysime. Bet tai bus konkursai skelbiami dėl atitinkamų programų.
PIRMININKAS. Klausia J. Narkevičius. Prašom.
J. NARKEVIČ (LLRAF). Gerbiamasis ministre, jūs siekiate Muziejų įstatymo nuostatas suderinti su Biudžetinių įstaigų, su Biudžeto sandaros, su Civilinio kodekso įstatymo nuostatomis, siekiate reformuoti, demokratizuoti. Ir tam, kad pagerėtų viešųjų paslaugų valdymo kokybė… Mano klausimas būtų toks. Ar nevertėtų peržiūrėti ir suderinti ir su Vietos savivaldos įstatymu? Nes daugelis muziejų, ypač valstybiniai muziejai, yra savivaldybių teritorijose. Ir dažnai savo veiklos, savo planų jie nederina su savivaldybės planais. Ir atsiranda toks niuansas, kad savivaldybės teritorijoje yra atskiri vienetai, kurie iš principo veikia atskirai. Taigi, ar neverta peržiūrėti šitų derinimų su vietos savivaldos nuostatomis? Ačiū.
Š. BIRUTIS (DPF). Nežinau, tiesą sakant, didelės problemos iki šiol negirdėjau dėl nacionalinių muziejų. Nacionalinės įstaigos statusą turinčios įstaigos veikia pagal Lietuvos Respublikos įstatymus. Ten yra numatyta tiek, kiek reikia. Bet jeigu yra pasiūlymų, tai komitetuose galima svarstyti.
Aš manyčiau, kad gal gali būti kitas pasiūlymas, kurį iš karto pasakysiu. Jo nėra siūlomose pataisose. Tai yra kad savivaldos muziejuose arba kituose muziejuose, neturinčiuose nacionalinio statuso, taip pat būtų įvestos kadencijos. Štai čia savivaldai, matyt, būtų padarytas irgi toks pat geras darbas, nes dabar tų kadencijų ten nėra, ir mes sulygintume sąlygas visiems. Tai duotų postūmį tiems darbuotojams geriau dirbti, pasiruošti 5 metų programą, gal dalyvauti konkurse. Aš manau, kad tą irgi būtų galima svarstyti, nes dabar savivaldybių muziejai kaip ir iškrito iš bendro viešųjų įstaigų, t. y. muziejų, teatrų… Čia aš matyčiau tokį suderinimą.
PIRMININKAS. Kiečiu A. Dumčių. Profesoriau!
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkoju, pirmininke. Aš norėjau paklausti ne apie tuos aukščiausio lygmens muziejus, bet apie savivaldybių lygmens. Konkrečiai. Ar padės tas įstatymas ir pataisos? Tarkime, tarp jų yra 11 vadinamųjų tremtinių muziejų, kur ir statusas iki galo nenustatytas, ir dėl finansavimo visą laiką diskutuojama. Ar šis įstatymas galės padėti jiems, ar ne?
Š. BIRUTIS (DPF). Aš nemanau, kad tai turėtų didelį poveikį šiems muziejams, nes steigėjas šiuo atveju yra savivaldybės. Savivaldybės turi visas teises ir visiškai atiskaitoma steigėjų, t. y. savivaldybės taryboje. Tas yra dabar aiškiai įteisinta. Nemanau, kad tai leistų. Kita vertus, noriu pasakyti, kad mes ruošiamės padaryti bendrą Lietuvos valstybėje veikiančių muziejų inventorizaciją, ruošdamiesi Europos Sąjungos struktūrinių lėšų panaudojimui, kad būtų labai aišku, kiek jų yra, kokių yra, jų priklausomybė, reikalingumas, nesidubliavimas, jūs, matyt, vakar skaitėte „Respublikos“ straipsnį, kada vienoje teritorijoje veikia šeši muziejai. Lygiai tas pats vyksta ir Lietuvos mastu. Mes tą inventorizaciją padarysime, tam kuriama darbo grupė dabar, ir, matyt, kartu pasižiūrėsime klausimą dėl savivaldybių muziejų.
PIRMININKAS. Dėkui, ministre. 10 minučių, skirtų klausimams, baigėsi. Nebent jūs norėtumėte, likusieji penki, manote, kad jūsų klausimai labai svarbūs. Tai yra pateikimo stadija, kolegos. Aš manau, kad mes turėsime galimybę apsvarstyti šitą klausimą. Dėkojame ministrui, jūs galite grįžti į savo vietą.
Už ir prieš. Už, deja, nematau, bet prieš yra užsirašęs R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, ar ne laikas vis dėlto mums blaivia galva visus tuos dalykus svarstyti? Kažkas kažkur pasakė, kad rotacija iš principo yra gėrybė. Matyt, tiems žmonėms mokykloje neteko skaityti pasakėčios „Žvėrys muzikantai“, kai ten, į vietą persodinę nemokančius groti žvėris, norėjo pasiekti efektą. Rotacija nieko daugiau neduoda. Tai čia yra rimtai ir nerimtai kartu.
Kitas dalykas, rotacija ir laikinumas tai yra korupcinė priemonė. Valstybės tarnyboje, bet kurioje vietoje, jeigu tu nori kovoti su korupcija, turi būti gerai dirbančio žmogaus darbo perspektyva ir stabilumas. Taigi šioje vietoje nuolatinis sukimas to nesukuria. Tose valstybėse, kur koks nors rotacijos principas yra užtikrintas, jis yra palydimas socialinių garantijų, mes dabar rotuojame be jokių socialinių garantijų. Vadinasi, žmogus penkeriems metams atėjo… Tai gerai, jeigu doras žmogus, bet dažniausiai būna kitaip, ir jis galvoja, kaip per penkerius metus ko ten būtų galima pasiekti, nes jis išeis plikas basas.
Aš siūlau nepritarti šitam projektui, tiesiog sėsti ir normaliai susitarti, kaip mes tą rotacijos principą taikome. Kai kuriose vietose jo reikia, bet toks totalinis rotacijos principas taikomas dažniausiai didelėse valstybėse. Vargu ar mes sugebėsime tą padaryti. Man atrodo, mes tiktai…žemesnės kvalifikacijos turėsime visas tarnybas.
PIRMININKAS. Nuomonė prieš paskatino nuomonę už. K. Daukšys. Prašau.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš esu šiek tiek nustebęs, nes praktiškai praeita Vyriausybė tokią rotaciją įvykdė, kad net skyrių viršininkus rotavo. Matyt, buvo labai gerai, aš tikiuosi, galvoja, kad tai pats geriausias dalykas.
Antras dalykas. Rimantai, Prezidentės politika labai aiškiai rodo visose vietose, kad reikia keisti kadrus ir tą rotaciją vykdyti ne dėl to, kad pakeistų, bet kad jie žinotų, kad gali ateiti laikas, kai jie gali būti pakeisti. Taigi šioje vietoje aš dabar nesupratau paties argumentų. Suprantu, kad gal vien tik pats tuščias keitimas nėra gerai, bet jeigu yra galimybė rotuoti ir rotuojama pagal tam tikrus principus arba nerotuojama dėl to, kad žmogus gerai dirba, arba rotuojama dėl to, kad jis nepakankamai rezultatų pasiekė, tai čia viskas yra normalu. Aš manau, kad reikėtų šitą ministerijos įstatymo projektą palaikyti. Jis dabar pataiko į laiko dvasią.
PIRMININKAS. Motyvai išsakyti. Kolegos, apsispręsime balsuodami. Pasiruoškite balsuoti.
Mielieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus: 64 – už, 9 – prieš, susilaikė 19. Patvirtinta po pateikimo.
Siūloma, kad pagrindinis komitetas būtų Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas, papildomas – Biudžeto ir finansų komitetas, taip pat Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Siūloma svarstyti balandžio 16 d.
Dėl balsavimo motyvų ar?.. Dėl komitetų? Prašau.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, jau šito rotavimo principo statutinėse tarnybose ir kitur pagal koncepciją nėra, ta panacėja baigėsi. Nėra čia jokios panacėjos, ir tai, kad kiti kažką ne taip svarstė, ne argumentas daryti blogai. Tai susiję su darbo teise, tai susiję su darbo santykiais, su teisėtais lūkesčiais ir su valstybės tarnybos bendra koncepcija. Tas turi derėti. Todėl aš manau, kad papildomas komitetas turi būti Socialinių reikalų ir darbo komitetas, kaip rengęs koncepcijas.
PIRMININKAS. Prašau. V. Simulikas.
V. SIMULIK (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Mielieji kolegos, ką tik surinkti parašai ir po pateikimo pritarta kreipimuisi į Konstitucinį Teismą dėl vadovų. Tai gal palaukime Konstitucinio Teismo sprendimo dėl konstitucinės prizmės, dėl žmonių teisėtų lūkesčių ir tada šnekėsime. Dabar mes bėgame prieky traukinio ir nežinom, ar tas traukinys mus pavys, ar nepavys, ar sutraiškys. Tai gal palaukime gerbiamojo Konstitucinio Teismo išvados. Ar jums patinka, ar nepatinka, ji bus. Aš manau, kad po pateikimo bus svarstymas ir priėmimas. Tai palaukime protingų, logiškų sprendimų. Dabar mes norime eiti į priekį dar nežinodami, kaip iš tikrųjų bus žiūrint konstitucine prasme. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkui už išsakytą nuomonę. Su traukiniu nesiūlyčiau lenktyniauti, Valerijau. Siūlymas buvo pateiktas kaip papildomą komitetą įtraukti dar ir Socialinių reikalų ir darbo komitetą. Ar galime tam pritarti? Galime. Dėkui. Tuo pateikimo stadiją baigiame.

15.36 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos mokslų akademijos prezidento patvirtinimo“ projektas Nr. XIIP-280 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Kolegos, darbotvarkės 4 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos mokslų akademijos prezidento patvirtinimo“ projektas. Kviečiu kolegą E. Žakarį pateikti klausimą.
E. ŽAKARIS (LSDPF). Remdamasis Mokslo ir studijų įstatymo 66 straipsnio 2 dalimi ir Lietuvos mokslų akademijos visuotinio narių susirinkimo nutarimu, Seimo Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas siūlo tvirtinti Lietuvos mokslų akademijos prezidentu Valdemarą Razumą. Nutarimo projektui pritarta bendru sutarimu, taip pat yra pritarta Teisės departamento pastabai. Ačiū.
PIRMININKAS. Klausti, kolegos, niekas nenorite, tai galime pritarti.
Turiu pasakyti, kad Seimo kanceliarijos Teisės departamentas yra pateikęs pastabą – nutarimo projekto preambulėje siūlo vadovautis ne Mokslo ir studijų įstatymu, o Lietuvos mokslų akademijos statutu. Ar galime pritarti tokiai pastabai? Dėkoju.
Kolegos, yra Seimo Pirmininko… Po pateikimo galima bendru sutarimu pritarti? Dėkui.
Seimo Pirmininkas siūlo šitą klausimą svarstyti ypatingos skubos tvarka. Ar yra norinčių kalbėti diskusijoje? Nematau. E. Zingeris? Ne. Aš pastebėjau, kad jūs esate salėje. Galime pritarti po svarstymo bendru sutarimu, aš tikiuosi?
Galime eiti prie priėmimo pastraipsniui. Galime pritarti 1 straipsniui? Prieštaraujančių nematau. Bendru sutarimu. Dėkoju. Dėl 2 straipsnio. Bendru sutarimu? Dėkoju.
Ką gi, dėl viso nutarimo projekto kalbėti norinčių nematau. Galime balsuoti. Prašau.

Šio nutarimo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: 96 – už, prieš – nė vieno, susilaikė 1.
Kviečiu Seimo Pirmininką į tribūną tarti sveikinimo žodį ir, žinoma, poną Valdemarą Razumą prieiti arčiau.
V. GEDVILAS. Laba diena, gerbiamieji kolegos. Noriu visų jūsų vardu pasveikinti Mokslų akademijos naująjį prezidentą, palinkėti jam kuo geriausios kloties. Mokslo akademija eina teisingu keliu, turi daug gerų pasiekimų, daro daug gerų darbų. Tiesiog jūsų vardu palinkėti, kad ir ateityje mūsų mokslas daug padėtų ekonomikai, energetikai, visom kitoms sritims, be jūsų mums būtų sunku dirbti. Jūsų darbai irgi labai mums reikalingi. Sveikinu ir linkiu kuo geriausios kloties. (Plojimai)
PIRMININKAS. Dar kartą sveikiname prezidentą V. Razumą. Gongas tepalydi jį geriems darbams ir pažymi mūsų nutarimo priėmimą. (Gongas)

15.40 val.
Gamtinių dujų įstatymo 1, 2 ir 8 straipsnių papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-219 (pateikimas)

Kolegos, penktasis mūsų darbotvarkės klausimas – Gamtinių dujų įstatymo 1, 2 ir 8 straipsnių papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-219. Pranešėjas – R. Žemaitaitis. K. Bartkevičius. Prašau.
K. BARTKEVIČIUS (TTF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, teikiamos Gamtinių dujų įstatymo papildymo pataisos, kurių tikslas – suvienodinti gamtinių ir naftos dujų, tiekiamų gyventojams maistui gaminti, kainodarą, tokiu būdu padarant ją skaidrią ir aiškią, užkirsti kelią galimiems piktnaudžiavimo atvejams.
Projekto rengimą paskatino itin išaugusi naftos dujų, naudojamų maistui gaminti, kaina. Suskystintų naftos dujų tiekėjai gyventojams taiko dvinarę atsiskaitymo už suskystintas naftos dujas kainą: kintamoji dalis yra už suvartotą suskystintų naftos dujų kiekį, pastovioji dalis – už suskystintų naftos dujų sistemos eksploatavimo sąnaudas. Per pusantrų metų kintamoji dalis pakilo, t. y. išaugo 42 %. Tris kartus išaugo pastovioji centralizuotai tiekiama suskystintų naftos dujų dalis, vadinamasis abonentinis mokestis. Pavyzdžiui, Mažeikiuose abonentinis mokestis centralizuotai tiekiamų suskystintų naftos dujų padidėjo nuo 6 Lt iki 18,15 Lt per mėnesį, Skuode – nuo 6 iki 16,25 Lt per mėnesį, Molėtuose ir Ignalinoje – nuo 6 iki 16,30 Lt. Čia mokestis su PVM. Net 92 % Mažeikių gyventojų naftos dujos tiekiamos iš suskystintų naftos dujų rezervuarų. Analogiškai techniškai suskystintos naftos dujos tiekiamos ir kitų rajonų, ir miestų, tai yra: Joniškio, Kelmės, Molėtų, Skuodo, Rokiškio, Kupiškio, Ignalinos, Šakių, Jurbarko, Utenos, Zarasų, Varėnos, ir kitose savivaldybėse.
Kadangi suskystintų naftos dujų kainos nereguliuojamos ir šioje rinkoje tiekiant dujas gyventojams maistui gaminti nėra konkurencijos, tikslinga suvienodinti gamtinių ir naftos dujų, tiekiamų gyventojams maistui gaminti, kainodarą. Kartu siūlomo įstatymo pakeitimai užtikrins garantinį dujų tiekimą buitiniams vartotojams.
Gerbiamieji kolegos, kviečiu po pateikimo pritarti įstatymo projektui. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Gerbiamasis kolega, jūsų nori paklausti keturi Seimo nariai. Pirmasis – A. Mitrulevičius. Prašau, kolega.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, paskutiniu laiku išaugo tiek kintamoji, tiek pastovioji kaina. Sakykite, gal jums teko išsiaiškinti, kokie faktoriai ar priežastys lėmė tokį staigų dujų pabrangimą ir aptarnavimą? Ačiū.
K. BARTKEVIČIUS (TTF). Ačiū už klausimą. Tikrai be jokių priežasčių. Aš, kaip Seimo narys, kreipiausi į dujų tiekimo įmonę ir, deja, negavau jokio atsakymo iš dujų tiekimo įmonės. Taigi nematau jokių priežasčių kelti abonentinį mokestį.
PIRMININKAS. Kviečiu G. Mikolaitį.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, kaip žinote, alternatyva – labai pagarsėjusios skalūninės dujos. Mokslo komisijos išvada turėtų būti šiandien ar rytoj pateikta. Ar nemanote, kad jūs šiek tiek per anksti pasiūlėte tas pataisas, nes ten yra numatytas kompleksinis Dujų įstatymas: gavyba, realizavimas, apsauga? Kaip jūs manote?
K. BARTKEVIČIUS (TTF). Gerbiamasis kolega, ačiū už klausimą. Manau, kad kitas bus alternatyvus pasiūlymas, Energetikos įstatymą kolega pasiūlys. Manau, kad pasirinksime patį geriausią variantą.
PIRMININKAS. Kviečiu V. Saulį užduoti klausimą. Kolega!
V. SAULIS (LSDPF). Dėkoju. Gerbiamasis pranešėjau, tikrai labai laiku įstatymas. Jūs paminėjote ir mano rajoną tame sąraše. Jūs kreipėtės į dujų tiekimo įmones (ir aš tai esu daręs), jie iš tikrųjų apskritai nesugeba įrodyti pagrįstumo. Ir gyventojai man aiškina, kad jie net paprasčiausių darbų neatlieka. Tada kyla klausimas, už ką tas mokestis iš tikrųjų? O gal jums pavyko būnant arčiau Mažeikių išsiaiškinti?
K. BARTKEVIČIUS (TTF). Ačiū už klausimą. Deja, nepavyko.
PIRMININKAS. K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš norėjau paklausti, ar jūs norite reguliuoti dujų kainą, ar dujų transportavimo ir paskirstymo kainą?
K. BARTKEVIČIUS (TTF). Šiandien yra kalbama apie abonentinį mokestį.
K. DAUKŠYS (DPF). Tik abonentinį?
K. BARTKEVIČIUS (TTF). Taip. Tai yra pastovioji kintama dalis.
K. DAUKŠYS (DPF). Supratau. Ačiū.
PIRMININKAS. Gerbiamasis pranešėjau, jūs atsakėte į visus klausimus.
Motyvų dalis, turime vieną nuomonę prieš ir už. Už kalba V. Saulis. Prašau.
V. SAULIS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Tikrai šitas klausimas jau ne naujas, jis tęsiasi keletą metų. Ankstesnių kadencijų Seimams niekaip nepavyko, vaizdžiai tariant, pakišti suskystintų dujų kainodaros klausimų po Kainų ir energetikos kontrolės komisija. Matyt, ne veltui tas savivaliavimas, kurį dabar daro suskystintų dujų tiekėjai, taip ir suvešėjo. Juk protu sunku paaiškinti, kaip gali vadinamasis abonentinis mokestis staigiai išaugti tris kartus, ir jis dabar auga nebe dienomis, bet tiesiog valandomis. Penktadienį Rokiškyje buvo viena kaina, pirmadienį – jau kita. Kaip gerbiamasis pranešėjas minėjo, tikrai sunku paaiškinti.
Gyventojai, kurie kreipiasi į mus, kaip į Seimo narius, aiškina, kad neatliekami net paprasčiausi darbai: profilaktiniai darbai, rezervuarų patikrinimai, aš jau nekalbu apie dujinių viryklių patikrinimus, skaitiklių remontus, nes pagal sutartį ir skaitikliais turi rūpintis pats gyventojas. Kyla pagrįstas klausimas, iš kur tokios sąnaudos? Iš tikrųjų aš kviečiu visus tuos kolegas Seimo narius, kurių rajonus ypač liečia, aktyviai dalyvauti šitoje diskusijoje. Gal mums pavyks po daugelio metų pažaboti suskystintų gamtinių dujų, arba vadinamųjų naftos dujų, tiekėjus. Juk jie negali šitaip savivaliauti. Ačiū.
PIRMININKAS. Nuomonė prieš – L. Balsys. Prašau.
L. BALSYS (MSNG). Ačiū. Aš gal ne tiek iš principo prieš, bet manau, kad šitos įstatymo pataisos yra neparengtos. O 2 straipsnio 4 dalies papildymas išvis yra kažkoks absoliučiai neaiškus, suplakta viskas į vieną vietą. Apibūdinime, kas yra gamtinės dujos, prie gamtinių dujų pavadinamos ir gamtinės dujos, išgaunamos iš žemės, tai yra iškastinis kuras ir biodujos, dujos, pagamintos iš biomasės, kas yra atsinaujinantys energetikos šaltiniai. Mes negalime plakti į viena ir taikyti vienodą kainodarą, visą apibūdinimą tiek iškastiniam kurui, tiek atsinaujinančiam. Todėl aš siūlyčiau patikslinti sąvokas, išbraukti atsinaujinančius šaltinius iš šito apibrėžimo, nes juos reglamentuoja visai kiti įstatymai, ir tiktai tada svarstyti, o kol kas siūlau susilaikyti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Ar galime pritarti bendru sutarimu, ar reikia balsuoti? Matau, kad reikės balsuoti. Pasiruoškite balsuoti, mielieji kolegos.
Leiskite paskelbti balsavimo rezultatus: 63 – už, prieš – 2, susilaikė 12. Pateikimo stadijoje pritarta.
Pagrindiniu komitetu siūlomas Ekonomikos komitetas. Svarstymo data – gegužės 21 d.

15.49 val.
Energetikos įstatymo 2, 5, 13, 23 ir 34 straipsnių pakeitimo ir papildymo bei Įstatymo papildymo 191 ir 231 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-342 (pateikimas)

Šeštasis darbotvarkės klausimas – Energetikos įstatymo 2, 5, 13, 23 ir 34 straipsnių pakeitimo ir papildymo bei įstatymo papildymo 191 ir 231 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-342. Kviečiu pranešėją P. Čimbarą.
P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamieji Seimo nariai, Lietuvos Respublikos energetikos įstatymo 2, 5, 13, 23 ir 34 straipsnių pakeitimo ir papildymo bei įstatymo papildymo 191 ir 231 straipsniais įstatymo projektas parengtas siekiant nustatyti teisines priemones, kuriomis numatomas suskystintų naftos dujų, kurios vartotojams tiekiamos vamzdynais iš rezervuarų ir grupinių balionų įrenginių (toliau – centralizuotai tiekiamos suskystintos naftos dujos), kainų reguliavimas. Kaip jau minėjau, nuo 2013 metų pradžios kai kuriose savivaldybėse suskystintų naftos dujų pardavėjai smarkiai padidino centralizuotai tiekiamų suskystintų naftos dujų kainas. Daugeliu atvejų padidinta pastovioji centralizuota tiekiamų suskystintų naftos dujų dalis. Suskystintos naftos dujos yra centralizuotai tiekiamos vartotojams 21 savivaldybės teritorijoje, apie 32 tūkst. vartotojų. Centralizuotai tiekiamų suskystintų naftos dujų per mėnesį vidutiniškai vienas vartotojas suvartoja apie 1,5 m3.
Projekto tikslas ir uždaviniai. Įstatymo projekto pagrindinis tikslas – nustatyti teisines priemones, numatančias centralizuotai tiekiamų suskystintų naftos dujų kainų reguliavimą. Kiti įstatymo projekto tikslai: užtikrinti vartotojų ir dujų pardavėjų teisėtų interesų apsaugą ir ginti vartotojų teises; sugriežtinti ūkio subjektų, turinčių leidimą verstis mažmenine prekyba suskystintomis dujomis, reguliuojamosios veiklos sąlygas tuo atveju, kai ūkio subjektas centralizuotai tiekia suskystintas naftos dujas; nustatyti, kad centralizuotai tiekiamų suskystintų naftos dujų pirkimo–pardavimo sutartys būtų sudaromos pagal Lietuvos Respublikos energetikos ministerijos (toliau – Energetikos ministerija) patvirtintas tokių sutarčių standartines sąlygas; nustatyti Valstybinei energetikos inspekcijai pareigą ikiteismine tvarka nagrinėti vartotojų ir energetikos įmonių skundus ir ginčus dėl suskystintų naftos dujų apskaitos ir dėl suskystintų naftos dujų tiekimo nutraukimo, sustabdymo ar ribojimo. Šiuo metu Valstybinė energetikos inspekcija Energetikos įstatyme nustatyta tvarka nagrinėja skundus ir ginčus tik dėl elektros ir šilumos energijos bei gamtinių dujų.
PIRMININKAS. Dėkui pranešėjui. Jūsų nori paklausti viena Seimo narė – I. Šiaulienė. Prašau.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš norėjau paklausti gerbiamojo pranešėjo. Jūs savo siūlymuose prašote įtvirtinti dujų pardavėjams pareigą savo lėšomis įrengti ir eksploatuoti dujų skaitiklius. Ar tokios pareigos jie neturėjo? Ir apie kokį kiekį šitų skaitiklių kalbama, kiek yra suskystintų naftos dujų vartotojų?
P. ČIMBARAS (DPF). Didžiausias kiekis gaunančių suskystintas dujas centralizuotai yra Mažeikiuose, apie 92 %. Daugiabučiuose esantys butai suskystintas naftos dujas gauna iš rezervuarų, kiti – iš vadinamųjų kitų įrenginių. Šiame įstatyme yra numatyta, kad tiekėjas turėtų įrengti skaitiklį savo lėšomis ir jį prižiūrėti. Tiekėjas, o ne vartotojas.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui, supratau, kad jūs atsakėte į klausimą. Daugiau neturime klausiančiųjų. Motyvai už ir prieš. Už – K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų šis Energetikos įstatymo pakeitimas yra gana elegantiškai parengtas ir teisiškai tikresnis nei prieš tai buvęs įstatymo pakeitimas, nes jis sudarytų prielaidas ne tik kad būtų reguliuojamas abonentinis mokestis, bet taip pat kad ir Energetikos inspekcija galėtų tikrinti, ar skaitikliai teisingai sutvarkyti, ar sutartys teisingai sudarytos ir visus kitus dalykus. Aš manyčiau, kad šitą pasiūlymą reikėtų palaikyti ir jį priimti kaip pagrindą norint reguliuoti tolesnį naftos dujų tiekimą.
PIRMININKAS. Dėkoju K. Daukšiui už išsakytą nuomonę. Norinčių kalbėti prieš nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Yra norinčių balsuoti. Pasiruoškite balsuoti.
Balsavimo rezultatai: už – 65, prieš nėra, susilaikė 13. Po pateikimo pritarta. Pagrindiniu komitetu siūlomas Ekonomikos komitetas, papildomų nėra. Siūloma svarstyti gegužės 21 dieną. Dėkoju.
Mielieji kolegos, paskutinis mūsų popietinės darbotvarkės klausimas – Seimo narių pareiškimai. Nematau norinčių.
Tuo šio vakarinio posėdžio darbotvarkę baigiame. Yra šūksnių – registruojamės. Neatsisakykime šio malonumo. Kviečiu registruotis.
Mielieji kolegos, užsiregistravo net 82 Seimo nariai. Skelbiu kovo 19 d. vakarinio posėdžio pabaigą ir linkiu jums gero vakaro!
