LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 56
STENOGRAMA

2013 m. gegužės 23 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojai
P. AUŠTREVIČIUS ir A. SYSAS

PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Gerbiamieji kolegos, pradedame popietinį posėdį. (Gongas) Aš norėčiau labai paprašyti sėsti į savo vietas. Pietų pertrauka baigėsi, diskusijas nutraukiame, pradedame rimtai dirbti. Labai nori registruotis, iš abiejų pusių girdžiu šūksnius. Prašom registruotis. 
Kol registruosimės, norėčiau pasitarti. Iš rytinės darbotvarkės liko keletas įstatymų, t. y. 1-7… (Balsai salėje) Minutėlę, aš pasiūlysiu kitą variantą. …dėl atsinaujinančių išteklių, kur įrašyta rezerve ir išvada gauta tik prieš pietus, ir buvo padaryta pertrauka dėl saugaus eismo automobiliais. Ar galėtume bendru sutarimu sutarti juos nukelti į antradienį, nes antradienį yra tik pusė dienos? (Balsai salėje) Labai tinka. Ačiū, sutariam. Nebus jokių ginčų. Dėkui. 
Užsiregistravo 55 Seimo nariai. 

Opozicinės Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos darbotvarkė

15.01 val.
Seimo nutarimo „Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą su prašymu išaiškinti Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo 1998 m. lapkričio 11 d. nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo rinkimų įstatymo 38 straipsnio 4 dalies ir Lietuvos Respublikos savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 36 straipsnio 4 dalies atitikimo Lietuvos Respublikos Konstitucijai“ nuostatas“ projektas Nr. XIIP-563 (pateikimas)
 
Pradedame popietinę darbotvarkę. Kaip žinote, ji priklauso Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijai. Pirmasis klausimas – Seimo nutarimo „Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą su prašymu išaiškinti Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo 1998 m. lapkričio 11 d. nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo rinkimų įstatymo 38 straipsnio 4 dalies ir Lietuvos Respublikos savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 36 straipsnio 4 dalies atitikimo Lietuvos Respublikos Konstitucijai“ nuostatas“ projektas. Pranešėjas – A. Ažubalis. 
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, ponios ir ponai išrinktieji tautos atstovai! Viena iš sričių, kurioje Lietuva turi ko pasimokyti iš savo kaimynų, yra nuoseklus patriotinis darbas su diaspora užsienio valstybėse. Bet kartais nutinka, kad patriotinės politikos priemonės prasilenkia su kitų valstybių – kaimynų įstatymais. Todėl mūsų siūlymas kreiptis į Konstitucinį Teismą – tai siūlymas objektyviai išsiaiškinti, į kurią kategoriją pakliūna svetimų valstybių išduodami dokumentai, kurie, be Lietuvos institucijų žinios, tautiniu pagrindu kuria teises ir pareigas daliai Lietuvos Respublikos piliečių, įskaitant ir Lietuvos Respublikos Seimo narius. 
Mūsų Konstitucijos 56 straipsnyje aiškiai rašoma, kad kandidatai į Seimo narius (cituoju) „neturi būti susiję priesaika ar pasižadėjimu užsienio valstybei“. Bet šiandien ne vienas mūsų tautos atstovas turi Lenko kortą, kuri įgyjama per ceremoniją (cituoju) „raštu prieš Lenkijos konsulą deklaruojant savo priklausomybę Lenkijos tautai“ ir kuri Lenkijos institucijų, tai yra to paties lenkų diplomato, gali būti atimta iš Lietuvos Respublikos piliečio, jeigu kortos savininkas (cituoju) „veikia prieš gyvybinius Lenkijos interesus“.
Kaip nedviprasmiškai patvirtina 1998 m. Konstitucinio Teismo nutarimas, priesaika ar pasižadėjimas kitai valstybei šiuo atveju apima bet kokius išskirtinius ryšius, galinčius sukelti dvigubo lojalumo dilemų. Štai kodėl tautos atstovai turi aiškiai skirti, kieno politinę valią jie atsakingi įgyvendinti.
Tikėtina, kad dalis kolegų dabar svarsto, kad Lenko kortos teikiamos privilegijos ir įpareigojimai yra simboliniai, tad gal geriau šio klausimo ir nekelti. Šių kolegų norėčiau paklausti: kaip vertintumėte situaciją, jei šią kortą turintys valdančiosios daugumos kolegos savo politinius veiksmus derintų ne tiek su koalicijos partneriais, kiek su kitos valstybės politikais ir diplomatais? Jei abejojate, kad tai teoriškai įmanoma, kviečiu užsukti į oficialią Lietuvos lenkų rinkimų akcijos svetainę. Čia publikuojami ne naujausi Lietuvos, o Lenkijos, politikų pasisakymai apie tai, kad naujoji dabartinė Lietuvos valdžia, nepaisant sudėties, tebesanti šovinistinė, kad Lenkija turės į tai aiškiai reaguoti ir kad, pavyzdžiui, Lietuvos užsienio reikalų ministerija būsianti apklausta dėl blogų teismų sprendimų, neva nukreiptų prieš Lietuvos lenkus. 
Tačiau teikiamo, kolegos, nutarimo esmė yra ne ką nors kaltinti. Tikslas kitas. Kai Lenkijos diplomatijos vadovas savo metiniame pranešime teigia, kad diaspora yra puikus Lenkijos interesų propagavimo, geros kaimynystės ir abipusio pasitikėjimo instrumentas, verta išsiaiškinti teisines tokio propagavimo ribas. 
Būdamas užsienio reikalų ministru, Lenko kortos klausimą tiesiogiai iškėliau ir kolegai lenkų ministrui, kuris pats, beje, sutiko, kad kaimynų įstatymas turi rimtų spragų, ir pasižadėjo bandyti jas taisyti. Tuos pačius šio teisės akto trūkumus ne kartą pripažino ir aukšti kitų Europos Sąjungos valstybių ir Europos Sąjungos institucijų pareigūnai.
Ir net tuo atveju, jei iki šiol įvardintus argumentus padėsime į šalį, yra dar vienas dalykas, į kurį atkreipiu jūsų dėmesį. Kodėl Lenko korta skirta ne pasaulinei lenkų tautybės piliečių diasporai, o buvusios Sovietų Sąjungos okupuotų valstybių gyventojams, į šią kategoriją įtraukiant ir 1940 m. okupuotas Baltijos valstybes? Juk tokia Lenko kortos taikymo imtis legitimuoja XX a. Lietuvos ir kitų Baltijos valstybių okupaciją, kurią taip aršiai neigia oficialioji Rusija, nors ir pati skelbiasi, ir pasaulyje yra pripažinta SSRS teisių perėmėja. Tokios kortos nuostatos ne tik prasilenkia su istorine tiesa, bet ir atkartoja sovietinę imperinę tradiciją praktiškai, o tai neprisideda prie draugiškų tarpvalstybinių santykių puoselėjimo. 
Todėl raginu pirmiausia Lietuvos lenkų akcijos atstovus Seime: kreipkimės į Konstitucinį Teismą ir šis be emocijų ar politinių kivirčų pateiks objektyvią konstitucinę poziciją. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Jūsų nori paklausti daug Seimo narių. Pirmasis klausia L. Talmontas. 
L. TALMONT (LLRAF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis buvęs ministre, jūs nieko naujo nepasakėte. Praeitą kadenciją jūs irgi du kartus bandėte kelti šitą klausimą. Jūs norite įrodyti, kad turėdami Lenko kortą Lietuvos piliečiai davė kažkokį pasižadėjimą kitai valstybei. Nieko panašaus nėra. Jums būnant ministru, jūsų ministerija davė atsakymą dėl šito klausimo ir jokių ten tokių dalykų nebuvo pastebėta. Jūs ieškote priešų. Man labai gaila, kad jūsų tokie pareiškimai vėl kenks valstybių santykiams, kels nepasitikėjimą tarp tautinių bendruomenių. 
Mano klausimas bus kitas. Lietuvos Vyriausybė balandžio mėnesį patvirtino Lietuvio pažymėjimą. Ten labai aiškiai pasakyta, kad kas turi šitą pažymėjimą, tas gali gauti Lietuvos pilietybę. Lenko kortoje tokio dalyko nėra. Tai kaip jūs, gerbiamasis ministre, taikote tokius dvejopus standartus – vieniems galima, kitiems negalima?
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Pone Talmontai, nereikia lyginti dviejų visiškai skirtingų dokumentų. Pirmiausia Lietuvos dokumentas, kurį priėmė Lietuvos teisinės institucijos, sako tiesiog viena, kad žmogus, kuris atliko reikiamus procesinius ir teisinius veiksmus ir įrodė, kad pagal galiojančius Lietuvos įstatymus jis gali turėti ir įgyti Lietuvos pilietybę, turi tą patvirtinimą. Ir, būdamas kitos valstybės pilietis, pavyzdžiui, gyvendamas Jungtinėse Amerikos Valstijose, jis neturi jokių privilegijų atvykęs čia, į Lietuvą, išskyrus vieną: pagal Lietuvos galiojančius įstatymus atsisakęs tos valstybės, šiuo atveju Jungtinių Amerikos Valstijų, pilietybės įgyti Lietuvos Respublikos pilietybę, tai yra susigrąžinti tai, kas jam priklauso. Šiuo atveju mes kalbame apie Lenko kortą, visai kitą dokumentą, kuris iš esmės Lietuvos piliečius skirsto pagal tautinę priklausomybę ir už tai suteikia tam tikrų privilegijų.
PIRMININKAS. Jūs klausia Z. Jedinskis.
Z. JEDINSKIJ (LLRAF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, dabar visuomenėje ir Seime plačiai yra svarstomas klausimas dėl dvigubos pilietybės. Pagal apklausos duomenis, dauguma visuomenės vis dėlto pritarė dvigubai pilietybei. Prašom pasakyti, jeigu Lietuvoje bus įteisinta dviguba pilietybė, jūsų manymu, ar Lietuvos pilietis, turintis kitos valstybės pilietybę, galės dalyvauti rinkimuose į Seimą ir į savivaldybes? Ačiū.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Aš manau, kad bet kokie referendumo rezultatai, jeigu toks referendumas būtų surengtas ir būtų gautas teigiamas atsakymas, tai poįstatyminiai aktai, kuriuos mes priimame čia, turėtų nustatyti tvarką, tada būtų ta tvarka nustatyta. Dabar aš nesiimsiu spekuliuoti ir negalėsiu pasakyti, kaip būtų, jeigu būtų. Nes mes visi šioje salėje svarstytume to referendumo priimto sprendimo įgyvendinimo tvarką. Tik tiek.
PIRMININKAS. Jus klausia V. Kravčionok.
V. KRAVČIONOK (LLRAF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, jūsų teikiamo nutarimo projektą jau du kartus atmetė Seimas. Ir yra nesuprantamas jūsų užsispyrimas, kadangi, jeigu jūs turite informacijos dėl to, kad Lietuvos lenkai yra nelojalūs savo tėvynei Lietuvai, aš manau, kad tokiais klausimais užsiima Valstybės saugumo departamentas.
Dabar man neaišku, kaip mūsų Konstitucinis Teismas vertins, svarstys kitos valstybės įstatymą. Jūs, kaip patyręs diplomatas, man, naujokei, paaiškinkite chronologiją, kaip čia vyks, kaip čia atrodys. Gal jūs turite pavyzdžių, kaip buvo pasaulinėje praktikoje kas nors tokio?
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Aš galiu pateikti pavyzdį pradėdamas atsakyti nuo pabaigos jūsų klausimo – kad Europos Sąjungos teisės požiūriu Lenkų kortos įstatymas sudaro prielaidas galimiems diskriminacijos atvejams nacionalinės priklausomybės pagrindu. Pažymėtina, kad dar 2001 m. Europos demokratijos ir teisės komisija, vadinamoji Venecijos komisija, atsižvelgdama į Rumunijos premjero ir Vengrijos užsienio reikalų ministro prašymus, parengė raportą dėl privilegijuotų tautinių mažumų traktavimo, tai yra dėl vadinamosios vengro kortos. Venecijos komisijos nutarime pažymėta, kad pagalba nacionalinėms mažumoms turi būti priimtina tai valstybei, kurioje aptariamos mažumos gyvena, nes pirmiausia kaip tik pastaroji turi rūpintis savo mažumų apsauga. Čia vienas dalykas.
Kitas dalykas, kodėl mes kreipiamės antrą ar trečią kartą, mes matome, kad šiuo atveju diskriminuojamos kitos tautinės mažumos, kitos tautinės mažumos Lietuvoje. Jeigu lenkų tautybės pilietis priėmė šitą Lenko kortą, jam numatomas nemokamas gydymas, įvažiavimo viza nemokama, Lenko korta užtikrina daugkartinį įvažiavimą į Lenkiją, ji prilyginama vizai, leidžiančiai nuolat gyventi Lenkijoje. Asmenų, turinčių Lenko kortą, vaikai įgyja vienodas teises į mokslą ir stipendijas kaip Lenkijos piliečiai. Asmenys, su Lenko korta turintys leidimą gyventi, galės dirbti Lenkijoje, gauti bedarbio pašalpą, kitas socialines garantijas ir t. t. Dar nekalbu apie muziejus ir kitus dalykus. Tai aš čia matau, kad šiuo atveju kitų tautybių žmonės Lietuvos piliečiai yra galimai diskriminuojami. Tai vienas dalykas.
O kaip Konstitucinis Teismas spręs, aš manau, Konstitucinis Teismas atsižvelgs pirmiausia į europinę praktiką, ką aš jau ir minėjau apie Venecijos komisijos išvadas, ir tada priims atitinkamą nutartį. (Šurmulys salėje) 
Dar daugiau galiu pasakyti. Jeigu jūs skaitėte mūsų kreipimąsi, tai esminis dalykas ir yra nelygybė, diskriminacija ir galimas dvigubas lojalumas, kai pilietis bus verčiamas priimti vieną arba kitą poziciją, palankią kitai valstybei. 
PIRMININKAS. Klausia M. Mackevičius.
M. MACKEVIČ (LLRAF). Jūs teigiate, kad Lenko kortos turėtojas vis dėlto turi…
PIRMININKAS. Kalbėkite per mikrofoną, nes negirdėti.
M. MACKEVIČ (LLRAF). …politines, ekonomines, socialines teises papildomai prie tų, kurias jau Lietuvos lenkai, kaip kiti piliečiai, turi pagal Europos teisės įstatymus. Viską, ką jūs čia išvardinote, kiekvienas Lietuvos pilietis gali turėti taip pat nuvažiavęs į Lenkiją pagal Europos teisės įstatymus. Gal jūs galite išvardinti nors vieną politinę teisę, kurią turi Lietuvos… Lenko kortos turėtojas, kur nėra Europos Sąjungos teisės, kur… yra. Man atrodo, jūs sąmoningai vis dėlto klaidinote Seimą arba iš tikrųjų supainiojote su lietuvių pažymėjimais, kurie duoda politines teises daugelio valstybių piliečiams?
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Jokiu būdu. Lietuvio pažymėjimas – teisė įgyti, atkurti Lietuvos pilietybę pagal Lietuvoje galiojančius įstatymus, neprašant kokių nors išimčių ar lengvatų. Tai yra vienas dalykas.
O dėl to, kokias teises suteikia, tai galiu pasakyti taip. Europos Sąjungoje visi Europos Sąjungos piliečiai turi vienodas teises. Tačiau yra tam tikrų išimčių pagal šią kortą, tam tikrų privilegijų švietimo ir socialinėje srityje: teisė į nemokamą būtiną medicinos pagalbą, teisė į nuolaidą geležinkelio, transporto bilietams ir kitiems dalykams. Tai aš dabar noriu paklausti. Kodėl lenkų tautybės pilietis, Lietuvos pilietis, nuvažiavęs į Varšuvą, turės teisę naudotis visomis šitomis privilegijomis, o, sakykim, rusų tautybės pilietis neturės? 
Dar daugiau galiu pasakyti, kad politinis esminis dalykas yra vienas paprastas. Ponai, Lenko kortos įstatyme yra formuluočių, suteikiančių pagrindą dviprasmiškai interpretuoti jo nuostatas. Įstatymas numato galimybę neišduoti Lenko kortos, jei pareiškėjas veikia arba veikė prieš pagrindinius Lenkijos Respublikos interesus. Lygiai taip pat Lenkijos diplomatas gali atimti kortą… (Balsai salėje) Gali atimti, yra įstatymas, jūs pasiskaitykite, jeigu kortos turėtojas veiks prieš gyvybinius Lenkijos Respublikos interesus. Tai dvigubo lojalumo, ponai, problema.
PIRMININKAS. Klausia paskutinis A. Dumbrava.
A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Gerbiamasis pranešėjau, na, visiems ne paslaptis, kad paskutiniu metu tie santykiai tarp Lietuvos valstybės ir Lenkijos Respublikos atšalo ir nėra gana geri, kokie buvo anksčiau. Prašau pasakyti, kokiu būdu šis nutarimas, jeigu jis būtų priimtas, pasitarnautų dvišalių santykių gerėjimui? Ačiū.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Aš manau, kad geriausias dialogas arba forma dialogo su kaimynu tai yra atviras, tiesus ir pagarbus lygiateisis dialogas. Šiuo atveju tokie teisės aktai, kurie, kaip Lenko korta, priimami vienašališkai, nepasikonsultavus su Lietuva, jos valdžia, ir sudaro pagrindus tiems nesusipratimams kilti.
Dar daugiau galiu pasakyti, ponai, kad ar tai būtų ponas G. Kirkilas, ar būtų ponia Prezidentė D. Grybauskaitė, ar V. Adamkus, ar po to premjeras A. Kubilius ir mano kuklus asmuo, mes visą laiką tai sakėme savo kolegoms: ponai, pataisykite, išimkite. Kodėl jūs mus priskiriate prie teisėtų Sovietų Sąjungos respublikų, o ne okupuotų, kas yra natūralu ir priimtina visoje tarptautinėje teisėje, ką pati Lenkija pripažįsta? Atsakymas būdavo vienas: taip, čia reikėtų ką nors daryti, bet nė piršto, jeigu neklystu, nuo 2003 m. ar 2007 m. nebuvo pajudinta. Toks dalykas.
PIRMININKAS. Dėkoju.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Aš manau, su kaimynu reikia kalbėti pagarbiai, bet labai atvirai ir sąžiningai. 
PIRMININKAS. Dėkojame pranešėjui. Už kalba K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš pradžių noriu pasakyti, kad aš save priskiriu labai liberalaus požiūrio šiuo klausimu politikų kategorijai. Iš tikro man netrukdytų ir netrukdo nei lenkiški užrašai, nei tai, jeigu mes pasuose įrašytume lenkiškas pavardes. Daugelis dalykų iš viso man būtų priimtina. Aš labai gerbiu tautines mažumas ir tas tautybes, kurios kuria Lietuvos kultūrą, Vilniaus kultūrą, tačiau šitas klausimas iš tikro yra gana rimtas. 
Reikėtų įsiklausyti į gerbiamojo A. Ažubalio argumentus. Štai aš, pavyzdžiui, mąstau, kad jeigu mes išplėstume Lietuvos pilietybės galimybę ir daugybė žmonių įgytų dvigubą pilietybę (tam aš irgi norėčiau pritarti), man kiltų klausimas, ar tokie asmenys gali būti, tarkim, Valstybės saugumo departamento vadovais arba dirbti Valstybės saugumo departamente? Lygiai taip pat ar šitie žmonės privalėtų tarnauti abiejose kariuomenėse ar ne abiejose? Man kyla klausimas, ar jie gali būti Seimo nariai, ar negali būti Seimo nariai? 
Aš norėčiau gauti tokius atsakymus. Jie yra visai natūralūs. Pasaulis kinta, tolerancija plinta ir reikia padaryti tą plėtrą tokią, kad ji nekeltų problemų. Aš būčiau už maksimalų išplėtimą, pagarbą tautinėms mažumoms, bet vis dėlto teismai galėtų duoti atsakymus. Mes nepajėgūs patys čia paaiškinti, tam yra specialistai. Aš ir patiems lenkams tą patį siūlyčiau. Būtų daug geriau, jeigu Konstitucinis Teismas paaiškintų, ar mes nedarome kokios nors klaidos, negu turėtume kokią nors konfliktinę situaciją, kuri yra dėl to, kad vieni interpretuoja vienaip, kiti interpretuoja kitaip.
PIRMININKAS. Prieš kalba L. Talmontas.
L. TALMONT (LLRAF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš daug nekalbėsiu. Aš tik noriu paminėti vieną dalyką, kad buvo ponų Č. Juršėno, A. Kubiliaus ir Z. Vaigausko užklausimas Užsienio reikalų ministerijai ir buvo gautas raštas, kurį pasirašė ministerijos valstybės sekretorius ponas D. Matulionis. Ten jis aiškiai pasakė, kad joje nėra pasižadėjimo Lietuvos valstybei reikalavimų. Čia pasakyta – valstybės tarnautojo, užimančio atsakingas pareigas. 
Gerbiamieji broliai lietuviai, patikėkite, Lietuvos lenkai nėra Lietuvos priešai. Jie irgi yra tokie patys piliečiai, kurie myli Lietuvą. Aš manau, kad Lietuvos lenkai stos pirmiau ginti savo tėvynę negu kiti lietuviai, kurie labai mėgsta deklaruoti savo patriotizmą, bet kai reikia ką nors pasakyti, jie kur nors dingsta. Gerbiamieji, aš prašau nebalsuoti už šitą nutarimą ir manau, šis balsavimas parodys, kad vis dėlto Lietuvoje gyvena blaiviai mąstantys žmonės. Ačiū visiems.
PIRMININKAS. Dėkoju. Balsuojame, ar pritariame Seimo nutarimui „Dėl kreipimosi į Konstitucinį Teismą“. (Balsai salėje) 
Už balsavo 29, prieš – 33, susilaikė 41. Nutarimo projektui po pateikimo nepritarta.
Siūlau balsuoti, ar atiduodame tobulinti, ar atmetame. Tobulinti – balsuoja už, atmesti – balsuoja prieš. Alternatyvus balsavimas. (Balsai salėje)
Už tobulinimą balsavo 29, už atmetimą – 73. Nutarimo projektas atmestas.
Replika po balsavimo – L. Graužinienė. 
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Man labai keista, kad buvęs užsienio reikalų ministras teikia tokį projektą. Dabartinis užsienio reikalų ministras labai greitai „sušildė“ santykius su Lenkijos Vyriausybe ir Lenkijos pareigūnais ir nėra tokių aštrių konfliktų, bet dabar mes vėl Seime bandome dirbtinai daryti kokius nors interpretavimus. Aš noriu paklausti gerbiamojo A. Ažubalio, kodėl jūs taip tų lenkų nemylite? Ar čia jūsų asmeninės ambicijos dėl kai kurių asmenų? 
PIRMININKAS. Norinčių kalbėti per šoninį mikrofoną padaugėjo. Prašom. 
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū. Čia aš matau vienintelę problemą, nors ir labai gerbiu ir konservatorius, ir lenkus. Žiūrėkite, mes einame dvejopa kryptim: iš vienos pusės norime patikrinti Lenko kortos konstitucingumą, ir tai yra suprantama, tačiau iš kitos pusės kitą dieną sakome: mes už dvigubos pilietybės įteisinimą. Aš matau kai ką bendro. Jeigu kalbėtume už dvigubą pilietybę ir, tarkim, štai šitie septyni kolegos lenkai prašytų ir Lenkijos pilietybės, tada mes sakytume, kad viskas gerai? Čia aš matau tam tikrą prieštaravimą, dėl ko aš ir balsuodamas susilaikiau.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kalbės R. Tamašunienė. 
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Gerbiamieji Seimo nariai, noriu mūsų frakcijos vardu visiems padėkoti, kas atmetė šį jau trečią kartą visiškai bereikšmį teikimą. Iš tikrųjų nereikia painioti pilietybės ir tautybės. Tautybė yra tai, kas gaunama iš tėvų ir protėvių, o mes esame tikri Lietuvos piliečiai ir mums nereikia kitos pilietybės. Ačiū visiems.
PIRMININKAS. Dėkojame. J. Razma. 
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš tikrai stebiuosi tokiom interpretacijom, kai šis projektas įvardijamas kaip projektas prieš lenkus ar galintis sukelti neigiamą Lenkijos Respublikos reakciją. Čia yra tik paprastas siekis pasitikrinti vieną iš aspektų dėl Lenko kortos santykio su mūsų Respublikos Konstitucija. Aš manau, kad Lenkų rinkimų akcijos atstovai pirmiausia turėjo ir balsuoti už tokią pasitikrinimo galimybę. Jeigu jie mano, kad viskas gerai dėl santykio su mūsų Konstitucija, kodėl jie bijo pasitikrinti? Dabar, kai kalbame apie dvigubos pilietybės perspektyvą, jeigu tai kada nors bus padaryta – bus pakeista Konstitucija, bus nauja konstitucinė situacija, tada kitaip ir diskutuosime. Matydamas balsų santykį, kad Seime nėra perspektyvų tokį nutarimą priimti, aš informuoju, kad mūsų frakcijos Seimo nariai, savo parašais parėmę tokį kreipimąsi, kreipsis bendra tvarka į Konstitucinį Teismą ir mes manome, kad šitą klausimą vis dėlto reikia išsiaiškinti. 
PIRMININKAS. Dėkojame. Visi Seimo nariai turi tokią galimybę ir darbų Konstitucinis Teismas irgi turi daug. (Balsai salėje) 

15.29 val.
Seimo nutarimo „Dėl žemės ūkio paskirties žemės pardavimo užsienio subjektams“ projektas Nr. XIIP-415(2) (priėmimas)

Svarstome darbotvarkės 2-2 klausimą – Seimo nutarimo „Dėl žemės ūkio paskirties žemės pardavimo užsienio subjektams“ projektą. Priėmimo stadija. Pranešėjas – J. Kondrotas. 
J. KONDROTAS (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Seimas praeitą posėdį po svarstymo pritarė Kaimo reikalų komiteto patobulintam Seimo nutarimo projektui. Gautą kolegos Seimo nario J. Razmos pasiūlymą ir Seimo kanceliarijos Teisės departamento išvadą komitetas posėdyje apsvarstė ir jiems pritarė. Daugiau pasiūlymų ir pastabų negauta. Prašome, gerbiamieji kolegos, balsuoti už Kaimo reikalų komiteto patobulintą įstatymo projektą ir jį priimti. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, matau, jūs vėl užsirašėte kalbėti dėl pataisų svarstymo, o ne dėl galutinio projekto, todėl būkite geri, persiregistruokite, kad po to nekiltų nereikalingų diskusijų. 
Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio buvo Teisės departamento pastaba. Jai pritarta. J. Razmos pataisa, jai pritarta. Ar galime priimti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Priimtas.
Dėl 2 straipsnio pastabų nėra. Galime priimti? Priimta. Balsuojame dėl viso… (Balsai salėje) Atsiprašau, dar dėl motyvų. Mačiau… Ai, yra už ir prieš. K. Starkevičius – motyvai už.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų svarstymo stadijoje beveik visi motyvai išsakyti, tačiau pabandysiu dar keletą pasakyti. Viena iš labai svarbių priežasčių, dėl ko turėtume derėtis dėl žemės pardavimo užsieniečiams pereinamojo laikotarpio pratęsimo, – dideli žemės ūkio paskirties žemės pardavimo ir nuomos kainų skirtumai atskirose Europos Sąjungos valstybėse narėse bei nepasiektas pakankamas žemės ūkio išsivystymo lygis. Viena iš priežasčių, kodėl nepasiektas pakankamas lygis, yra tiesioginės išmokos, kurios drastiškai skiriasi nuo senųjų šalių. Čia duodama Vyriausybei korta derėtis būtent turint šį kozirį. Lietuvos žemės ūkio paskirties žemės pardavimo kaina 2012 m. padidėjo beveik 12 %, dėl to jos ūkinė vertė svyravo nuo 3,9 tūkst. Lt už hektarą iki 9,4 tūkst. Lt už hektarą Vidurio Lietuvoje. Tačiau vidutinė dirbamos žemės kaina siekė tik 5 tūkst. 707 Lt, tai yra 4–5 kartus mažesnė nei Lenkijos. Kodėl pabrėžiu Lenkiją? Lenkija dar yra išsiderėjusi 12 m. Štai tiems, kurie sako, kad užsieniečiai ateis ir kaina pakils, lenkų pavyzdys labiausiai rodo, kad kaina ir dabar yra didesnė, nes jų žemės ūkis yra aukštesnio lygio. Todėl mes paruoškime tą savo žemę tinkamai ir po to pradėkime parceliuoti, nors aš to nepatariu daryti. 
Žemės nuomos kaina Lietuvoje pastaraisiais metais taip pat padidėjo, tačiau yra irgi daug mažesnė nei Europos Sąjungos šalyse narėse. Palyginti su Lenkija, yra daugiau 4–5 kartus. Štai čia ką aš noriu pasakyti? Nusipirks, kaip ir rodo pavyzdžiai, per akcininkų kapitalą tą mūsų žemę, tačiau jie praktiškai patys nedirbs, o ims daug didesnį mokestį ir išveš mūsų kapitalą, kurį mes patys puikiai galime panaudoti plėtodami mūsų žemės ūkį. Ačiū.
PIRMININKAS. Prieš kalba E. Gentvilas.
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Europos Sąjunga remiasi keturiomis pagrindinėmis laisvėmis: laisvas darbo, prekių, paslaugų ir kapitalo judėjimas. Jeigu kolegos, kurie balsuojate už pono K. Starkevičiaus iniciatyvą, galvojate, kad prasidės derybos dėl tiesioginių išmokų, aukojant vieną iš keturių pagrindinių Europos Sąjungos laisvių, t. y. laisvą kapitalo judėjimą, tai apsirinkate, tiksliau sakant, patys puikiai žinote, kad neprasidės tos derybos, ir čia vyksta iš tikrųjų pataikavimas rinkėjams, kurie šitų dalykų nesupranta. 
Antras dalykas. Užvakar iš tribūnos kalbėjau, kad nežinia, kieno pinigais jau dabar supirkinėjama žemė Lietuvoje. Pareinu vakare, įsijungiu televizorių, paaiškėja, Šiauliuose vyksta baudžiamoji byla, pagal kurią paaiškėjo, kad norvegas davė pinigų lietuviams, lietuviai supirko norvegui 600 ha žemės, niekas niekur nebuvo net suamsėję ir suloję, tačiau tie lietuviai nušvilpė, pavogė dar 2 mln. norvego pinigų, tada viskas ir išlindo. Tai mes norime su tokiais draudimais ir rinkos ribojimais kriminalizuoti žemės pirkimo procedūras? Atsipeikėkite, kolegos, jūs tampate atsakingi už visokius pratęsimus, rinkos draudimus, reglamentavimus ir kriminalinės būklės didėjimą Lietuvoje. 
Paskutinis dalykas. Jeigu jūsų neįtikina ir šie argumentai, aš keliu klausimą: ar tai nėra nuoširdi tarnystė supirkinėtojams, perpardavinėtojams, už kurių jau dabar stovi nežinia kokios kilmės pinigai ir per kuriuos nežinia kokios kilmės ir iš kokios šalies pinigai jau yra atėję? Gausime atsakymus, tada galėsime įvardyti, kas ir kieno interesus gina balsuodami už draudimo pratęsimą. 
PIRMININKAS. Už kalba D. Kuodytė. 
D. KUODYTĖ (LSF). Gerbiamieji kolegos, pratęsdama kolegos E. Gentvilo kalbą, norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į tam tikrą politinį aspektą. Visi, tiek kairė, tiek dešinė, puikiai suprantame, kad jokių Stojimo sutarties peržiūrėjimų, jokių pratęsimų išsiderėti tiesiog neįmanoma. Aš puikiai suprantu, kodėl opozicija teikia tokį įpareigojimą Vyriausybei. Kad vėliau gautų kuoką, kuria galėtų talžyti A. Butkevičiaus Vyriausybę, kaip išdavusią gyvybinius Lietuvos interesus. Tačiau aš visiškai nesuprantu, kodėl kairė pusė taip nemyli savo Vyriausybės ir leidžia su ja šitaip elgtis. Balsuosiu už, pasisakau už vien dėl to, kad esu opozicijoje, o jūs, kolegos, spręskite.
PIRMININKAS. Prieš kalba P. Auštrevičius.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Kadangi rimtus klausimus svarstome, tai čia reikėtų, kolegos, šiek tiek žiūrėti į precedentą, į patį klausimą ir galbūt šių reikalų sprendimą kitose valstybėse. Dar 1980 m. Europos Teisingumo Teismas, svarstydamas vieno britų ūkininko bylą prieš Danijos valstybę, nustatė, kad taip, žemės ūkio paskirties žemė gali būti parduodama laikantis tam tikrų apribojimų, tačiau keturi principai yra neišvengiami. Beje, šitas sprendimas galioja taip pat ir Lietuvai. Pirmas, negali būti diskriminacijos Europos Sąjungos, tuometinės Europos Bendrijos, valstybių piliečių atžvilgiu. Antras, turi būti ginamas aiškus viešasis interesas. Atleiskite, kol kas mūsų aiškiai ir viešai nesuformuluota, ką mes giname. Trečias, priemonės turi atitikti siekiamą tikslą. Abejoju, ar jos visos atitinka. Ketvirtas, priemonės turi būti mažiausiai ribojančio pobūdžio. Iš šitų keturių suformuluotų principų nedaugelis teikiamo pasiūlymo turinio veiksmų atitinka vienas kitą. 
Kolegos, mes galime žiūrėti į kitų valstybių pavyzdžius, bet nebeždžioniaukime, nebūtinai jie yra mums patys geriausi ir tinkamiausi. Praėjo dešimt metų, ką galėjome, tą padarėme, ko nepadarėme, kaltinkime save ir nebijokime to, kas galbūt vyksta šiuo metu, konkuruokime, nes konkuruoti mes jau galime. Ko mums reikia? Mums reikia investicijų, patirties ir pažangos žemės ūkio srityje, taip pat ir kaimo plėtros srityje.
Todėl, kolegos, aš siūlau iš esmės koncentruotis į saugiklius, tokių mes turime, ir visiškai juos įgyvendinti, o ne tik formaliai deklaruoti. Ačiū. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Už kalba P. Gražulis. 
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji kolegos, matome, kad D. Kuodytė balsuos už tik dėl to, kad yra opozicijoje, o Petras balsuos prieš tik dėl to, matyt, kad yra ne tik opozicijoje, bet buvo vienas iš vyriausiųjų derybininkų ir jam pavyko išsiderėti tuo metu iš visos Europos Sąjungos šalių kandidačių į Europos Sąjungą patį ilgiausią pereinamąjį laikotarpį akcizui tabako gaminiams. Nė viena valstybė tokio specialisto tabako klausimais neturėjo, kad jis įrodytų Europos Sąjungai, kad reikia Lietuvai tokio ilgo pereinamojo laikotarpio. Bet kad iš tikrųjų bandytume tai, ką leidžia Europos Sąjungos reikalavimai, ir įpareigotume Vyriausybę, kad jinai ieškotų galimybių, aš nematau nieko blogo. 
Tik kitas dalykas – labai gaila, kad kažkaip konservatoriai, būdami valdžioje, daug ko nesugebėjo padaryti. Dabar, kai yra opozicijoje, jie savotiškai parodo savo bejėgiškumą ir tai, ko jie nepadaro, prašo, kad padarytų dabartinė valdančioji dauguma, kartu su liberalais. Aš sveikinu jus, kad jūs vertinate valdančiąją daugumą ir Vyriausybę ir kai kurie balsuosite už. 
PIRMININKAS. Prieš kalba G. Steponavičius. 
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Šalia mano kolegų išsakytų argumentų, aš dar pridurčiau pora aspektų. Išties dažnai mes esame įpratę dangstytis viešojo intereso gynimu, valstybės interesų atstovavimu, bet šiuo atveju čia vyksta ne viešojo intereso gynimas, o viešas apsukrių supirkinėtojų interesų gynimas. Tai yra daroma gana ciniškai. Matėte statistiką, kolegos, kiek dešimčių tūkstančių hektarų yra net atskiri žmonės, juridiniai ar fiziniai asmenys susipirkę, ir todėl keista matant tiek korupcinių aspektų šitoje istorijoje, kad bandoma visa tai pateikti kaip taurų reikalą. 
Dar antrą momentą aš norėčiau taip pat paminėti. Girdžiu iš kolegos K. Starkevičiaus, iš kitų – mes neleisime pardavinėti savo arba mūsų žemės. Kolegos, painiojate žanrus. Žemė yra privačių savininkų, kurių teises, privačią nuosavybę taip pat gina ir saugo valstybė ir Konstitucija. Jūs nekalbėkite žmonių vardu, jūs supraskite, kad žmonės turi savo galvas ant pečių ir geba priimti racionalius sprendimus, kaip elgtis su savo nuosavybe. Ir dešimt metų to neleidimas jau buvo pakankamas laikotarpis, kuris padarė meškos paslaugą ne tik tų žmonių teisėtiems lūkesčiams, bet taip pat ir mūsų ekonominiams interesams. Kolegos, kviečiu, kad netaptume įkaitais vėlgi nepagrįstų lūkesčių, kuriems tikrai, kaip buvo minėta, nelemta išsipildyti. 
PIRMININKAS. Už kalba G. Mikolaitis. 
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Nuo pat įstojimo į Europos Sąjungą, dar pasirašant sutartį, aš visą laiką buvau už pereinamąjį laikotarpį, nors pradžioje buvo pasirašyta, kad jo nebus. Ir šiuo metu taip pat esu už tai, kad šiandien yra nelygios sąlygos mūsų ūkininkų ir Europos Sąjungos ūkininkų, kurie gali nupirkti ir kurie negali nupirkti. Taip pat aš esu už saugiklius, kad mūsų vietiniai nesupirktų žemės, nebūtų žemė prekė, perku–parduodu ir darau iš jos biznį nedirbdamas, o nupirktų tas, kas ją dirba. Bet, kita vertus, mes visi prisiekėme ir buvo pasakyta „saugosime žemių vientisumą“. Kaip čia dabar bus tas žemių vientisumas? 100 hektarų priklauso olandui, 100 – ispanui, dar 100 – vokiečiui. Ir čia vadinasi žemių vientisumas? Ką mes tada ginsime? Tai gal tada ir kariuomenės nereikės, žemė visų, visko nesaugome, tai garbės kuopa. Aš manyčiau, žemė yra šventas reikalas, ji nepastatoma, neuždedamas antras plotas ant viršaus. Saugokime tai, ką mes turime. Aš siūlau balsuoti už. 
PIRMININKAS. Ir paskutinysis kalba R. Ačas. 
R. AČAS (MSNG). Gerbiamieji kolegos, visada buvau giliai įsitikinęs, kad tikrai nereikėtų leisti parduoti žemės užsieniečiams. Tačiau kai pradėjau gilintis, o kas gi turi naudos iš to, tikrai įsitikinau, kad arba UAB’ai, kur neaišku, kas už jų stovi, arba stambieji žemvaldžiai. Kas gi kenčia nuo to? Kenčia paprastas Lietuvos pilietis, kuris parduoda žemę. Tačiau pasigilinkime į situaciją ir į priežastis, kodėl jis parduoda. Dažniausiai parduoda tas, kuris yra prasiskolinęs, kurį privertė gyvenimas taip elgtis. Ir kodėl jis turi gauti už tą žemės hektarą 5, 6 ar 8 tūkst., jeigu jis gali gauti tris keturis kartus daugiau? O gaudamas tris keturis kartus daugiau, jis ir išspręs savo bėdų tris keturis kartus daugiau. Aš vis dėlto esu už laisvą rinką ir už tai, kad žemės kaina būtų tokia, kokia ji yra. 
PIRMININKAS. Ačiū. Balsuojame dėl Seimo nutarimo „Dėl žemės ūkio paskirties žemės pardavimo“. 

Šio nutarimo priėmimas

Už balsavo 79, prieš – 8, susilaikė 15. Seimo nutarimas „Dėl žemės ūkio paskirties žemės pardavimo užsienio subjektams“ yra priimtas. (Gongas) 
Svarstome kompleksinį… Atsiprašau, nepastebėjau garsiausio derybininko P. Auštrevičiaus. 
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Posėdžio pirmininke, iš tikrųjų balsų prieš galima ir nepastebėti žalioje jūroje. Bet, kolegos, aš norėčiau fiksuoti keletą svarbių dalykų. Mes visi kalbame – pardavimas užsieniečiams. Galbūt kas nors turi užsienietį lenką galvoje, kitas vokietį, trečias galbūt pakistanietį. Šiuo atveju mes kalbėjome apie Europos Sąjungos ir Europos ekonominės erdvės piliečius. Kai iškyla saugumo klausimai, mes sakome: partneriai, broliai, seserys. Kai iškyla tie klausimai, kurie susiję su ekonomine pažanga, sakome: mums jūsų dar nereikia, mes nepasiruošę. Kolegos, vyksta savotiškas savęs apgaudinėjimas. Pilietybės klausimus kai kas siūlo spręsti išimtinai skiriant NATO ir Europos Sąjungos piliečiams. Tai apsispręskime vieną kartą. Ar iš tikrųjų kaip brolius mes skirstome tik ryte ir vakare, ar apskritai mes juos kažkaip kitaip priimame? Mano manymu, dualizmas mums nepadeda apsispręsti. Ačiū. 
PIRMININKAS. K. Starkevičius. 
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš iš tikrųjų noriu ir ūkininkų vardu, jie šiandien yra atvykę, vadovai, padėkoti už šį reikšmingą sprendimą, už suteikimą mūsų Vyriausybei, įdavimą vienos kortos derybose, ir tvirtos kortos, nes iš tikrųjų bent, tikiuosi, pasieksime, kad padidės išmokos, ir bent žinosime, kada jos susivienodins. O kolegai P. Auštrevičiui aš iš tikrųjų noriu pasakyti: tas žemės pardavimas – viskas gerai, jeigu tas užsienietis atvyktų pas mus ir dirbtų. Paskutiniai pavyzdžiai rodo, kai žemė buvo parduota vienos grupės, sumokėta iš esmės ta pati kaina, kuri dabar mokama ir vidaus rinkoje, tačiau jos šeimininku tapo jau ne lietuvis, ir mes būsime tik kumečiai ant tos žemės. Tai ko mes siekiame? Mes siekiame, kad mūsų ūkininkai tvirtėtų, jų ūkiai stiprėtų ir žemės didėtų. Ačiū. 

15.47 val.
Seimo rinkimų įstatymo 37 ir 39 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-287, Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo 36 ir 38 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-288 ir Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 34 ir 36 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-289 (pateikimas)

PIRMININKAS. Ačiū. Svarstome kompleksinį 2-3 klausimą. Kviečiu į tribūną J. Razmą, kuris pristatys Seimo rinkimų, Seimo rinkimų į Europos Parlamentą ir Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymų pakeitimus, nes visur yra analogiškas siūlymas.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kaip žinote, mūsų rinkimų įstatymuose yra nustatyti skirtingi reikalavimai, skirtingi barjerai, kai kandidatų sąrašas yra vienos partijos ir kai yra koalicijos sąrašas. Aš dabar nesiimu nagrinėti, ar taip reikia, ar nereikia, bet tokia jau buvo politinė valia ne vienos Seimo kadencijos, nes tie skirtingi reikalavimai jau yra daug metų. Kaip žinome, paprastai partijos elgdavosi sąžiningai. Jeigu sąrašą formuoja kelios partijos, tai formindavo koaliciją, koalicijos sąrašą, bet pastaruoju metu pasitaikė ir tam tikrų gudravimų. Sąrašas formaliai registruojamas vienos partijos vardu, bet realiai į tą sąrašą prirašoma ir kitų partijų atstovų, kitaip sakant, sudaromos neformalios koalicijos ir per agitacinę kampaniją visur aiškinama, kad tai yra koalicinis sąrašas, ir visi rinkėjai taip supranta, o, pasirodo, Vyriausiojoje rinkimų komisijoje įregistruotas kaip paprastas sąrašas. Mes sulaukėme daug rinkėjų pastabų dėl vieno tokio atvejo. Sako, kaip čia gali būti, buvo koalicija, nesurinko 7 %, o sąrašas perėjo. Bet žmonės nesuvokia to formalaus aspekto, kad tai buvo neįforminta koalicija. Todėl, kad būtų sprendžiamas šis klausimas, aš ir siūlau, kad jeigu registruojamas vienos partijos sąrašas, tai jame gali būti įrašyti tik tos partijos nariai arba nepartiniai asmenys. Jeigu surašomi kelių partijų nariai, tai yra koalicinis sąrašas. Jeigu, žinoma, per klaidą koks asmuo netyčia pakliuvo, tai irgi yra pasiūlytas mechanizmas, jis gali būti išbraukiamas bendra tvarka kaip neatitikęs reikalavimų kandidatas. Sąrašui dėl to didelės bėdos nėra. Ir taip būtų viskas tada išskaidrinama ir būtų sąžiningai įregistruojami arba koaliciniai sąrašai, arba vienos partijos sąrašai. 
Kadangi mano šis siūlymas paliečia tuos straipsnius, kur yra reglamentuojami ir pažeidimai, ir reagavimai į juos, tai aš dėl to negalėjau neatsižvelgti į paskutinį Konstitucinio Teismo nutarimą ir įrašiau nuostatas (panašiai kaip yra Prezidentės pateiktame projekte) dėl reagavimo į šiurkščius pažeidimus, kadangi, kaip žinome, Konstitucinis Teismas pasakė, jog negali būti, kad reaguojama tik likus 15 dienų iki rinkimų, kad turi būti reaguojama ir vėliau. Ir yra pasiūlyti konkretūs mechanizmai, kaip operatyviai paskelbti, jeigu dėl šiurkščių pažeidimų kandidatas yra šalinamas ir vėlesniu laikotarpiu. Čia toks papildomas siūlymas, jau nesusijęs tiesiogiai su mano idėja. O jeigu aš to nedaryčiau, išeitų, kad aš lyg ir nematau Konstitucinio Teismo nutarimo. Ačiū.
PIRMININKAS. Klausia M. Petrauskienė. Atsisako. Dėkoju. I. Šiaulienė. 
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Sakykite, kolega, kai parašome popieriuje, atrodo viskas labai aišku. Bet gyvenimas visada būna sudėtingesnis. Tai yra pastebėjęs ir Teisės departamentas savo pastabose dėl praktinio taikymo. Bet, kita vertus, gali būti ir tokių provokacinių dalykų. Gali būti à la nepartinis, atsirasti partijos sąrašuose, o paskui pasiskelbti, kad yra kitos partijos narys. Kaip tada?
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamoji kolege, aš minėjau, kad tokiu atveju partijos sąrašas tikrai baisiai nenukenčia. Tiesiog tikrinant kandidatų dokumentus, jeigu paaiškėja, kad tas vienas asmuo yra kitos partijos, jis pašalinamas iš sąrašo kaip neatitinkąs reikalavimų. Gali būti toks pat atvejis, jeigu pasitaiko kandidatas, nuslėpęs teistumą, ir panašiai. Partijos sąrašas netenka vieno nario, bet čia nedidelė bėda. Tai partijai reikia atidžiai pasižiūrėti, ką rašo į sąrašą. Manau, kad čia labai teorinė galimybė, kad įrašytų kokį nors mažai žinomą žmogų neišsiaiškinę jo partiškumo. Kandidatais į Seimą tikrai rašo, man atrodo, dideles atrankas perėjusius asmenis. Čia teorinė galimybė, kuri, kaip minėjau, nesunkiai išsprendžiama nesudarant problemų visam partijos sąrašui.
PIRMININKAS. Klausia L. Graužinienė.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis kolega, man teko dirbant vienoje komisijoje iš jūsų girdėti, kad prieš 2004 m. jūs sąmoningai taisėte kai kuriuos įstatymus dėl galimai ateinančios partijos. Bet dabar aš matau, kad jūs tiesiogiai taisote įstatymą dėl galimai… Galbūt jūs jau žinote teismo sprendimą, nes jūs rašote: „arba įsigaliojo teismo sprendimas dėl politinės partijos likvidavimo“, siūlote išbraukti. Tai gal jūs jau žinote teismo sprendimą, kad iš anksto taisote įstatymus? 
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš suprantu, kad tokia įrašyta nuostata jūsų partijos žmonių tikrai šiandien yra jautriai priimama, bet manau, kad jūs tą problemą jau išsprendėte ir turėtumėte taip jautriai nebežiūrėti į tokius įrašus. Bet jūs sutikite, jeigu partija likviduojama prieš rinkimus, kaip galima palikti jos kandidatų sąrašą? Tai būtų absurdas. Partijos nebėra, o jos kandidatų sąrašas keliauja į rinkimus. Aš siūlyčiau atidėti emocijas į šoną ir ramiai pažiūrėti į tokią situaciją, kuri šiuo atveju yra visiškai teorinė. Aš jokios šiandien konkrečios tokią grėsmę galinčios patirti partijos nematau. 
PIRMININKAS. Klausia K. Komskis. 
K. KOMSKIS (TTF). Atsakė į mano klausimą.
PIRMININKAS. Dėkoju. R. Tamašunienė. 
R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, aš norėjau paklausti, ar iš tikrųjų tas jūsų projektas ir pasiūlymas nėra išankstinis? Nes rengiamas Rinkimų kodeksas, yra sudaryta darbo grupė, kur dalyvauja visi frakcijų ir darbo grupės nariai. Bus sukurtas konceptualus dokumentas, reglamentuojantis visų rūšių rinkimų Lietuvoje pagrindinius dalykus. Ir dar Konstitucinio Teismo išaiškinimas įpareigoja atsižvelgti į tai, kad visi piliečiai turėtų galimybę dalyvauti rinkimuose, ko dabar, tarkime, nėra savivaldos ir t. t., paskutiniuose rinkimuose buvo. Ar nebus čia toks žingsnis atgal? Dabar mes kalbame, kad kursis visuomeniniai komitetai. Žmonės, priklausantys kitai partijai ar visai jokiai nepriklausantys, galės dalyvauti rinkimuose. Manau, kad tas jūsų pasiūlymas – toks žingsnis atgal, neužtikrinantis visiems teisės dalyvauti ar tame sąraše, ar kitame, tik kažkokia kontrolė. Ar jūs taip nemanote?
J. RAZMA (TS-LKDF). Nemanau, kad mano siūlymas būtų žingsnis atgal ar labai jau pirmyn. Tai yra elementarus teisinis susitvarkymas. O dėl jūsų paminėtos darbo grupės, dėl tų užmojų konceptualiai viską keisti, na, tikrai nežinia, kiek tai užtruks. Aš mačiau J. Bernatonio dar kitokius konceptualius pasiūlymus. Neaišku, kiek mes juos nagrinėsime. O čia, man atrodo, ką aš teikiu, paprasti dalykai susitvarkyti. Savivaldybių tarybų rinkimai ne taip jau toli, Seimo rinkimai tolėliau. Mano siūlymas neliečia tokių dalykų, kaip jūsų paminėti visuomeniniai komitetai. Jeigu bus toks praplėtimas, tai bus naujos nuostatos, jos turbūt ras savo vietą. Bet tai netrukdo mano idėjoms, kurios čia įrašytos. 
PIRMININKAS. Klausia K. Masiulis. 
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš norėčiau paklausti jūsų. Gal galite pasakyti, kas įvyktų dabar, jeigu priimtume šitas pataisas, jeigu partija A pasiūlytų partijai B, kad štai, ateikite, mes priimsime jūsų asmenis į mūsų sąrašą ir dalyvaukite mūsų sąraše. Tai kas įvyks?
J. RAZMA (TS-LKDF). Partija A, jeigu tai suprantame, kad tai yra ta partija, kuri planuoja savo vardu registruoti sąrašą, puikiai žinotų, kad pakviesti partijos B atstovai Vyriausiojoje rinkimų komisijoje bus išbraukti, jeigu tai nebus įforminta kaip koalicinis sąrašas. Jie turėtų arba sąžiningai įforminti koaliciją, negudrauti, arba tiesiog, aš manau, partijos B atstovai matydami įstatymą nesiims tokio varianto, nes žinos, kad bus išbraukti. Įstatymus visi perskaito. 
PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė. Padiskutuosite frakcijoje.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, visi žinome, kad pažeidimų rinkimų metu būna daug ir įvairių. Sakykite, ar nemanote, kad būtina apibrėžti, apibūdinti šiurkštaus pažeidimo turinį? Kaip jūs manote? 
J. RAZMA (TS-LKDF). Tikslinti šiurkštaus pažeidimo turinį aš čia tokio klausimo sau nekėliau. Čia neinu į tuos straipsnius, kur yra sąvokos. Aš tik patikslinu kai kuriuos straipsnius, kuriuos paliečiau dėl kitų nuostatų. Patikslinu tiek, kiek reikia įgyvendinti Konstitucinio Teismo nutarimą. Tiesiog jo nematyti negalėjau, išeitų, kad aš ignoruoju tą nutarimą, jeigu to nedaryčiau. 
PIRMININKAS. Už kalba K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikro yra keletas motyvų, dėl ko reikėtų pritarti šitam siūlymui. Pirma, reikia atsižvelgti į tai, kad paskutiniuose Seimo rinkimuose buvo nustatyta daug pažeidimų, tie pažeidimai buvo įvertinti teismuose. Mes turime į tai reaguoti gerindami rinkimų įstatymus. 
Antras dalykas, aš manau, kad J. Razmos siūlymai verti svarstymo, analizės ir priėmimo, jeigu reikia, pagerinant juos, dar ir todėl, kad jie yra labai „minkšti“ ir labai tolerantiški. Nėra taip, kad jeigu dėl klaidos, dar dėl kažkokio neaiškaus dalyko atsirastų vienos partijos atstovų kitos partijos sąraše, tai nieko neįvyksta, kad šita partija, kuri taip suklydo, nepašalinama iš rinkimų. Ji ir toliau dalyvauja rinkimuose, tačiau Vyriausioji rinkimų komisija pagerintų situaciją, eliminuodama tuos dėl klaidos ar ko kita atsiradusius asmenis.
Kitas dalykas, mes turime neleisti, jeigu tai ne klaida būtų, o pikta valia, bandymo manipuliuoti, apgauti rinkėją arba apgauti pačią rinkimų sistemą, kai koalicinis sąrašas sudaromas, bet iš tikro nepavadinamas koalicija. Tai tokios galimybės irgi nelieka, nes nėra prasmės – vis tiek bus išbraukti tie asmenys ir bus gryni sąrašai. Čia yra labai logiškas ir teisingas sprendimas. 
PIRMININKAS. Prieš kalba L. Balsys.
L. BALSYS (MSNG). Gerbiamieji kolegos, aš norėčiau, kad gal čia… Aišku, verta diskutuoti ir verta svarstyti kolegos J. Razmos siūlymą, tačiau man atrodo, kad čia yra perteklinis siūlymas – siūlymas valstybei kištis ir reguliuoti politinės demokratijos sritį, kur nereikėtų kištis. Svarbu, kad viskas vyktų skaidriai ir aiškiai. Jeigu vienos partijos įstatai leidžia deleguoti savo narius į kitos partijos sąrašą ir abi partijos dėl to sutaria, ir rinkėjams tai yra viešai žinoma, tai kas gi čia bloga? Juk ir koalicijos sudarymas yra daugiau politinė proceso išraiška. Partijos pačios apsisprendžia, kaip jos pateiks savo programą rinkėjams ir kokiu būdu užkariaus rinkėjų širdis. O lįsti ir reguliuoti, preciziškai skaičiuoti – man atrodo, šiek tiek grįžtame į tuos laikus, kai viskas buvo tarybų šalyje reguliuojama, žiūrima, skaičiuojama, kad tik nevyktų koks nors laisvesnis politinis judėjimas. Skaidrumui – taip, tačiau reguliavimui – ne.
PIRMININKAS. Balsuojame. 
Už – 49, prieš – 22, susilaikė 21. Įstatymų projektams yra pritarta.
Pagrindiniu komitetu siūlomas Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, papildomo nėra. Numatyta svarstyti rudens sesijoje.

16.04 val.
Daugiabučių gyvenamųjų namų ir kitos paskirties pastatų savininkų bendrijų įstatymo 2 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-243(6), Civilinio kodekso 4.82 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-427(2) (pateikimas)

Svarstome 2-4 kompleksinį klausimą – Daugiabučių gyvenamųjų namų ir kitos paskirties pastatų savininkų bendrijų įstatymo 2 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektą ir Civilinio kodekso 4.82 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Pranešėjas – V. Stundys.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju. Trys sakiniai. Tai du teisės aktų projektai, susiję tarpusavyje ir bandantys spręsti tuos atvejus, kurie kyla daugiabučių gyvenamųjų namų savininkams, kurie susiję su bendrosios dalinės nuosavybės valdymu, naudojimu ir priežiūra. Iš esmės bandoma spręsti problemą tų gyventojų, kurie neturi prieigos prie atskirų vadinamosios bendrosios dalinės nuosavybės objektų, tačiau turi mokėti mokesčius ir tokiu būdu yra nevisiškai teisingai baudžiami dėl to, kad tokios nuosavybės neturi. Esmė yra tokia. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia E. Jonyla.
E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, kokia ta suma yra, jeigu skirstom, pradedant nuo balkono, vieną ar kitą daugiabutį? Gal turėtumėte kokį nors pavyzdį? Ar neatrodo, kad mes vieną kartą svarstysime dėl balkono, kitą kartą – dėl kamino ir patys paklysime šiame įstatyme, nes, be jo, dar reikia keisti ir Civilinio kodekso įstatymą. Ar jums neatrodo, kad čia bus per daug viskas susmulkinta? Ačiū.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Čia nėra visai smulkmena, kadangi yra tokių atvejų, ne pavienių atvejų, kai bendro dalinio naudojimo tam tikri objektai yra priskiriami žmonėms, bet iš tikrųjų jie prieigos prie tų objektų neturi, o pagal Civilinį kodeksą turi prisidėti prie tos nuosavybės išsaugojimo. Tokių atvejų yra daug, kai žmonės, neturėdami tokios prieigos, iš esmės yra šantažuojami prisidėti pinigais tvarkant tuos objektus, kuriais naudojasi kiti žmonės. Aš atkreipiu dėmesį, kad tą problemą mes bandome spręsti ne pirmą kartą, ir vieną kartą reikia pasiryžti.
PIRMININKAS. Klausia B. Pauža.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, mano klausimas bus labai panašus į tą, kurį prieš tai uždavė. Klausykite, yra namų bendrijos, ir ten tas klausimas, ką jūs siūlote, yra aptariamas ir, jeigu reikia, sprendžiamas. Dabar mes norime viską sunorminti, atimti viską iš tų bendrijų, kad jos neturėtų jokios kūrybos. Dažniausiai skundžiasi tie žmonės, kurie nedalyvauja tuose susirinkimuose, nedalyvauja bendruomenei priimant nutarimus, todėl taip ir yra. Mano klausimas, ar nereikėtų kiek nors palikti ir namų bendrijoms, kad jos galėtų laisviau kvėpuoti? Ačiū. 
V. STUNDYS (TS-LKDF). Civilinis kodeksas šiuo atveju jokių išlygų nepalieka – čia ir yra esmė, o mes dabar siūlome tą išlygą ir galimybę bendrijoms suteikti, ir žmonėms suteikti. Tai yra tam tikras teisingumas, jis yra neišvengiamas. 
PIRMININKAS. Klausia I. Šiaulienė.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Kaip jūs manote, kolega, ar jūsų teikiamas siūlymas palengvins namų renovaciją, ar pasunkins? Namai renovuojami ir tie balkonai, kurie yra, nesvarbu, kad kai kurie gyventojai jais nesinaudoja, taip pat turi būti sutvarkyti, kad bendras namo šilumos koeficientas didėtų, o ne mažėtų. Jeigu mes paleisime dažniausiai, kaip ir kolegos klausė, labui tų, kurie žiūri, kaip čia išsisukti nuo bendros įmokos dėl namo gerovės, renovacijos, tai tik apsunkins bendrijai tinkamai renovuoti namą, pasiekti atitinkamą koeficientą ir gauti iš valstybės kompensuojamąją grąžą.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Aš galvočiau, kad šita pataisa iš esmės (abiejų teisės aktų pataisos) jokios esminės įtakos renovacijos sklandumui tikrai neturės. Bet kuriuo atveju tie objektai bus renovuoti. Juk mes kalbame visai apie ką kita. Yra žmonių, kurie yra fiksuojami kaip bendrosios dalinės nuosavybės subjektai, bet jie prieigos prie tos nuosavybės neturi. Štai čia yra esmė. Todėl renovacijai jokios įtakos tos pataisos tikrai neturės. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Jūs atsakėte į Seimo narių klausimus. Norėčiau paklausti Aurelijos, ar ji norėtų vis tiek kalbėti? Prieš nėra. Jau yra. Prašom. Už kalba A. Stancikienė. 
A. STANCIKIENĖ (DKF). Aš noriu pasakyti, kad labai geras V. Stundžio pasiūlymas, ir tikrai labai kviečiu visus palaikyti. Dar daugiau, aš, Valentinai, tiesiog siūlyčiau, jeigu tu nepyksi, jį šiek tiek praplėsti. Pavyzdžiui, namo gyventojai atsisako savo teisių į neįrengtą palėpę kažkieno naudai. Kas nors įsirengia ten turtą, nemažą turtą dažnai, ir kažkodėl paskui už stogo remontą vėlgi gauna sąskaitą visi tie, kurie jau kito naudai atsisakė to turto. Aš manau, kad iš esmės čia yra labai didelė neteisybė. Aš tą klausimą kėliau ir per praeitą kadenciją komitete. Aš manau, tokių dalykų kaip pamatai, kaip liftai, laiptinės, kurie yra tikrai bendro naudojimo objektai, mes negalėtume rašyti į šitą sąrašą, bet tokiais objektais kaip balkonai, lodžijos (kuriais kažkas konkrečiai naudojasi) naudojasi ribotas skaičius daugiabučių namo gyventojų. Be abejonės, už pastogių arba kitų negyvenamųjų patalpų, į kurias teisės kiti bendraturčiai atsisakė kažkieno naudai, remontą tikrai nebegali būti tie kiti bendraturčiai, kurie jau neteko to turto kažkieno naudai, apkraunami papildomais mokesčiais. Aš tikrai manau, čia yra labai gera pataisa. Tiktai tikrai (…), jeigu jis sutiktų, tiesiog prašyčiau papildyti, šiek tiek praplėsti sąrašą. Bet šiaip yra labai gera pataisa, tikiuosi, kad užteks valdančiajai daugumai politinės valios priimti.
Poniai I. Šiaulienei noriu pasakyti, kad tai nesusiję su renovavimu, ir renovavimo proceso nestabdys, nes jeigu kas nors turi balkoną, tai privalo tą balkoną pats remontuoti. Šiaip yra būdų žmogų bausti, jeigu jis visam namui darys negarbę ir vienintelis nesusitvarkys savo balkono. Tai šiuo atveju tikrai…
PIRMININKAS. Ponia Aurelija, jūs išnaudojote visą laiką ir viršijote. A. Nesteckis kalbės prieš.
A. NESTECKIS (LSDPF). Dėkui pranešėjui. Aš manau, mes labai nusismulkinome ir dabar girdime pasiūlymą dar daugiau peržiūrėti. Tai mes tada ir turime, kad niekas nebenori stogų remontuoti. Aš suprantu, ten, kur yra įrengiamos palėpės ir tose palėpėse yra įrengti būstai, taip, iš karto bendrija, priimdama tą sprendimą ir atsisakydama to ploto, kuris yra įrengiamas papildomai palėpėje, iš tikrųjų sudaro sandorį, kad pakeistų stogą, (…) tą stogą taisys. Tačiau yra ir tokių, kur nėra nieko įrengta ir niekas nebenori. Gyvenančiam pirmame aukšte ant galvos nelyja, jis visiškai nenori prisidėti prie to namo remontavimo. Namas yra bendras konstruktyvas, kurį privalome visi tvarkyti. Jeigu dabar mes pradedame tvarkyti kiekvienas atskirai balkoną, tai turime tą vaizdą, kurį mes matome šiandien: vienas yra su šiferiu, kitas yra dar kitaip suremontuotas. Manyčiau, mes neturėtume eiti tuo keliu, todėl nepritariu šito sprendimo projektui.
PIRMININKAS. Balsuojame.
Už balsavo 33, prieš – 13, susilaikė 29. Įstatymų projektams nepritarta. Ar galime bendru sutarimu grąžinti tobulinti? (Balsai salėje) Galime. Dėkojam. Taigi grąžiname tobulinti.

16.13 val.
Pelno mokesčio įstatymo 461 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-245(3) (pateikimas)

Svarstome darbotvarkės 2-5 klausimą – Pelno mokesčio įstatymo 461 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas – J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, prieš mėnesį kitą aš teikiau panašų projektą, kurį jūs grąžinote tobulinti, tai yra Pelno mokesčio dabar egzistuojančios lengvatos pratęsimas, jos nepraplečiant. Tuomet sulaukiau, kiek prisimenu, kolegės Loretos priekaištų, kad nepateikiu faktinių duomenų apie tos lengvatos apimtis, tai tuo aspektu pasitaisiau. Kaip matote, aiškinamajame rašte yra pateikta lentelė, kokią sumą sudaro tos pelno apimtys, į kurias nukreipta lengvata, tai yra 600–700 mln. Lt per metus, o pati lengvatos metinė apimtis yra apie 100 mln. Lt. Kaip žinote, apie 50 % galima susimažinti pelno mokestį pagal padarytų investicijų apimtį. Jeigu mes nieko nekeičiame, šie metai yra paskutiniai, taip yra parašyta įstatyme, per kuriuos padarytos išlaidos dar gali leisti susimažinti pelno mokestį. 
Aš turiu raštus ir pritarimą iš verslo organizacijų, iš Pramonininkų konfederacijos, jie pabrėžė, kad ta lengvata labai naudinga ir prasminga, paskatinusi investicijas, ir visokeriopai palaikomas jos pratęsimas, žinoma, mielai įsivaizduojant ir jos praplėtimą. Sakykime, verslininkai siūlo, kad būtų galima pritaikyti tokiom investicijoms, kurios susijusios su sandėlių įrengimu ar kitais panašiais dalykais, ne tik įrangai, apie tai, manau, galima diskutuoti komitetuose. Aš nesiryžau per pateikimo stadiją siūlyti praplėtimo, kad nesakytumėte, kad ten sukelsime biudžetui papildomą naštą ir panašiai.
Aš siūlau tą pačią apimtį, kaip dabar yra, bet verslui duoti aiškumą, kad nebūtina šiemet kaip paskutiniais metais karštligiškai daryti kad ir neracionalių investicijų, o ramiai, ką reikia išdėstyti į priekį, žinant, kad lengvata yra pratęsiama.
PIRMININKAS. Jus nori paklausti penki Seimo nariai. Pirmasis klausia E. Jonyla. 
E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, priimant ir ankstesnį įstatymą dėl mokesčių lengvatų buvo numatyta ir buvo įvertintos mokesčių lengvatos. Ar pasiektas norimas tikslas? Ir kokią naudą suteikė minėtoji lengvata? Ar buvo atlikta ir įvertinta nauda konkurencingumui, produktyvumui? Čia jūsų, be abejo, įdėta informacija, kokios sumos yra. Ar buvo kokia nauda, ar tik nupirkta, kaip sakant, pakėlimas mašinai garaže, ar… kažkaip nejaučiama to. Gal jūs galite žodžiu pasakyti? Ačiū.
J. RAZMA (TS-LKDF). Jeigu bus pritarta po pateikimo, aš komitetui galėsiu pateikti verslo asociacijų atsiliepimus, kur jau yra argumentuotai pateikiama, kad lengvata pasitvirtino. Na, pagaliau jūs matote tas sumas, tai yra įgytų modernių technologijų finansinė išraiška. Ir ne vienu atveju, nesant tos lengvatos, gal verslas ir nebūtų tiek investavęs. Matom mūsų eksporto gražius rodiklius, tai tos investicijos, reikia manyti, prie to taip pat prisidėjo. Mūsų pramonės augimas, kaip žinote, vienas iš geresnių Europoje. Na, visi dalykai, aišku, prisideda, bet šita lengvata, aš manau, savo indėlį taip pat davė.
PIRMININKAS. Klausia K. Komskis. 
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, aišku, visos lengvatos turbūt yra gerai, ir verslas džiaugiasi jomis. Sakykite, gal visgi reikėtų grįžti apskritai prie pelno neapmokestinimo, jeigu yra investuojama, ypač kai naudojamasi Europos lėšomis, eiti prie drastiškesnio pasiūlymo negu tokio dalinio?
J. RAZMA (TS-LKDF). Matote, jeigu aš, kaip opozicijos atstovas, pateikčiau tokį platesnį variantą, tai jūs turbūt sakytumėte: na, buvote valdantieji, to nedarėte, o dabar čia jums bepigu būti geradariais ir siūlyti platesnes lengvatas. Aš dėl to nesiūlau nieko daugiau, kas iki šiol egzistavo. Jeigu ir valdančiojoje koalicijoje būtų valia praplėsti tą apimtį kaip tik dėl investicijų, aš manau, tai pasiteisintų ir aš būčiau už. Bet, sakau, nenoriu to daryti kaip opozicijos atstovas galvodamas, kad tai gali atrodyti ne visai sąžiningai.
PIRMININKAS. Klausia E. Šablinskas. Atsisako. B. Pauža.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis pranešėjau, labai džiaugiamės, kad jūs labai rūpinatės pastovumu, ypač dėl mokesčių reikalų pastovumo. Bet mes prisimename, prieš ketverius metus, kaip čia rūpinotės pastovumu, labai gerai per naktį pasirūpinote. Tai čia, žinoma, viskas būtų gerai. 
Dėl eksporto noriu pasakyti. Eksportas tai didėja, bet pasakykite, kieno sąskaita jis daugiausia didėja? Tai, kad buvo ponas Dievas pernai maloningas ir daug grūdų davė, ir mes juos išvežėme sėkmingai. Ar čia didelis džiaugsmas?
Mano klausimas būtų toks. Vis dėlto tos technologijos pinigine išraiška nelabai ką reiškia. Gal galėtumėte pasakyti keletą konkrečių pavyzdžių, kur tikrai verslininkai šituo pasinaudojo ir įdiegė tas naujas technologijas? Ačiū.
J. RAZMA (TS-LKDF). Dėl grūdų iš tikrųjų galima pasidžiaugti mūsų žemdirbių laimėjimais ir gamtos palankumu jiems, bet, gerbiamasis kolega, eksporto augimas buvo ir 2010 m., ir 2011 m., kai tokių gražių galimybių nebuvo. Todėl nenuvertinkime ir kitų sričių. Kaip minėjau, aš pripažįstu žemdirbių indėlį į tą rodiklių pagerėjimą. 
Konkrečių įmonių aš minėti nenorėčiau, nes tai galėtų sudaryti įspūdį, kad lyg ir dėl kokių nors konkrečių įmonių mes čia stengiamės. Ta galimybė pasinaudoti buvo visoms įmonėms, kurios norėjo, kurios taip susiplanavo investicijas, galėjo pasinaudoti. Kaip nors jas čia ryškinti gal būtų nekorektiška. Sakau, atrodytų, kad toliau tarsi dėl jų stengiamės. Aš, sakykim, galiu geriau nežinoti konkrečių pavadinimų. 
PIRMININKAS. Dėkojame J. Razmai. Už nori kalbėti tik D. Kreivys. Ar neatsisakote žodžio? Norite kalbėti. Įjunkite mikrofoną. Už kalba D. Kreivys.
D. KREIVYS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, noriu agituoti balsuoti už šį įstatymo pakeitimą. Pagrindinis motyvas yra tas, kad mūsų BVP sudaro trys pagrindinės dalys: vidaus vartojimas, eksportas ir investicijos. Lietuvos bankas prieš kelias dienas labai aiškiai pasakė, kad šiandien Lietuvą tempia tiktai eksportas. Investicijos pradeda strigti ir labiausiai centrinį banką liūdina tai, kad įmonės neinvestuoja nei į gamybos atnaujinimą, nei į savo perspektyvą. Brangieji, duokime įmonėms galimybę, duokime lengvatas, kad jos tas investicijas darytų. Ačiū.
PIRMININKAS. Prieš nori kalbėti G. Mikolaitis.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Ačiū. Gal iš dalies čia ir yra tiesos, bet kadangi pelno mokesčio lengvata dėl investicijų, tai didžiulis tarpas apeiti. Mes padarome, kad įmonės neinvestuoja, jos būna nepelningos ir nereikia tos lengvatos. Man atrodo, kad konservatoriai, kai jie vadovavo ketverius metus, jie patys šito nedarė, tik šiandien dabar siūlo, kad jau būtų šiandien… (Balsai salėje) Buvo jis ne… (Balsai salėje) Taip, šiandien galioja, bet jis pasibaigė. Buvo galima tai pratęsti daug anksčiau, bet manau, kad iš pelno tikrai nereikėtų. Pelną tegu moka, yra iš ko investuoti be pelno mokesčio. 
PIRMININKAS. Dėkojame. Balsuojame.
Už balsavo 39, prieš – 5, susilaikė 29. Po pateikimo pritarta.
Pagrindinis – Biudžeto ir finansų komitetas. Numatyta svarstyti birželio 27 d. 
Replika po balsavimo – R. J. Dagys. 
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos iš opozicijos, aš siūlyčiau baigti tą retoriką apie greitai priimtus mokesčius, nes, kaip parodė jūsų darbo grupė, jūs viskam dabar pritarėte. Taigi mes neturime didelių skirtumų. Galime toliau labai konstruktyviai dirbti. Jūs pritariate viskam, ką mes anksčiau esame padarę. 

16.24 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas Nr. XIIP-598(2) (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, 2-6a klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ projektas. Pranešėjas – J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, atsiprašydamas, kad opozicija nebuvo tiek toliaregiška ir ne visus numatytus parengti projektus įrašė į darbų programą, tikiuosi jūsų palankumo, kad tai, kas įrašyta mūsų darbotvarkėje, sudarysite galimybę pateikti papildę sesijos darbų programą. 
PIRMININKAS. Klausti jūsų niekas nenori. Ar galime po pateikimo pritarti? Pritariame. Po svarstymo nebus norinčių kalbėti? Pritariame? 
Pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų nėra? Pritariame. 
Dėl 2 straipsnio pastabų nėra. Pritariame. 
Balsuojame dėl Seimo nutarimo. 

Šio nutarimo priėmimas

Už balsavo 57, prieš – 1, susilaikė 17. Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ papildymo“ priimtas. (Gongas)

16.26 val.
Savaitės (nuo 2013-05-27) – 2013 m. gegužės 28 d. (antradienio) ir 30 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės pateikimas ir tvirtinimas

Gerbiamieji kolegos, aš norėčiau pasiūlyti antrąjį rezervinį klausimą – savaitės (nuo 2013-05-27) – 2013 m. gegužės 28 d. (antradienio) ir 30 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės tvirtinimą. Pranešėjas – V. Gapšys. (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, netriukšmaukite…
V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamieji kolegos, yra procedūrinis klausimas. Visada taip būdavo ir prašau labai nepykti, todėl iš karto net nevardinu, o leidžiu užduoti klausimus. 
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti D. Mikutienė.
D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamasis pirmininke, noriu paprašyti, kad išbrauktumėte Farmacijos įstatymą Nr. XIP-564, nes tiktai kitą trečiadienį vyksta pasirengimas svarstyti. Mes užklausėme Vyriausybės dėl lėšų. Taip pat yra surinkti 47 parašai dėl įstatymų projektų Nr. XIP-594 ir Nr. XIP-595 dėl maisto ir visuomenės sveikatos. Prašytume įtraukti. Ačiū.
V. GAPŠYS (DPF). Bus atsižvelgta.
PIRMININKAS. Dėkui. Klausia R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, kai mes trumpai diskutavome, kad nerinktume 47 parašų, užregistruotas mano prašymas įtraukti į kitos savaitės darbotvarkę Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą, (…) teikia svarstyti. Būtų gerai, kad mes padarytume pateikimą. 
V. GAPŠYS (DPF). Kaip ir minėjau, jeigu Seniūnų sueiga tam pritars, jūs pateiksite prašymą, galėsime tai ir padaryti.
PIRMININKAS. Paskutinis klausia A. Salamakinas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, šiandieną gana sėkmingai įvyko Žemės gelmių ir Poveikio aplinkai įstatymų projektų svarstymai. Ketvirtadienį, matau, iki pietų tik keli priėmimai, tai galėtume priimti tuos įstatymus, nes ketvirtadienis yra įstatymų priėmimo diena. Kodėl nėra įrašytas šitų įstatymų priėmimas? 
V. GAPŠYS (DPF). Todėl, kad šiandien buvo tiktai svarstoma, po svarstymo, o darbotvarkė yra sudaryta prieš Seniūnų sueigą. Kadangi šiandien apsvarstėme, yra pataisų, pasiūlymų, jeigu jūs juos apsvarstysite ir komitetas baigs savo darbą, atsižvelgdami į komiteto darbo tempą, įtrauksime ir į Seimo darbotvarkę.

16.28 val.
Pelno mokesčio įstatymo 5 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-468(2) (pateikimas)

PIRMININKAS. Dėkojame. Gerbiamieji kolegos, svarstome 2-6b klausimą – Pelno mokesčio įstatymo 5 straipsnio papildymo įstatymo projektą. Pranešėjas – D. Kreivys. 
D. KREIVYS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, teikiu Pelno mokesčio įstatymo 5 straipsnio papildymo įstatymo pakeitimą. Šis įstatymo pakeitimas yra susijęs su pačiomis mažiausiomis, smulkiausiomis Lietuvos įmonėmis. Noriu priminti, kad smulkusis ir vidutinis verslas šiuo metu sudaro beveik 80 % mūsų visos šalies ekonomikos ir yra šios ekonomikos stuburas. Būtent čia, šiose įmonėse, yra kuriamos taip šaliai reikalingos darbo vietos, būtent čia mažėja nedarbas. Turbūt visų partijų rinkimų programose, taip pat ir Vyriausybės programoje, rasime įsipareigojimus mažinti nedarbą ir kurti darbo vietas. Mano teikiamas įstatymo projektas yra nukreiptas į tai. Jis atleidžia pirmus metus veikiančias įmones, kurių apyvarta yra iki 1 mln. Lt, nuo pelno mokesčio. Šios įstatymo pataisos leis šioms įmonėms sutaupytas lėšas toliau investuoti į verslo plėtrą, apyvartines lėšas bei darbo vietų kūrimą. Noriu pabrėžti, kad įstatymu kuriama našta biudžetui yra itin nedidelė. 2011 m. 7 tūkst. 529 įmonės, būtent tiek įmonių buvo įregistruota tais metais, sumokėjo 5 mln. 138 tūkst. 500 Lt pelno mokesčio. Valstybei, kurios biudžetas yra beveik 29 mlrd. Lt, tai yra nykstamai maža suma. Tačiau tai būtų mūsų itin didelė pagalba patiems smulkiausiems, patiems mažiausiems. Žiūrint iš valstybės finansų perspektyvos ir pozicijų, mes apie šį atleidimą nuo pelno mokesčio galėtume kalbėti ne tik kaip apie išlaidas, tačiau kaip ir apie tam tikrą investiciją, nes ši investicija duos grąžą, tiesioginę grąžą, valstybės pajamoms per jau paaugusių tokių įmonių pelno mokesčio mokėjimus, taip pat iš naujų darbo vietų generuojamo pelno mokesčio. Noriu priminti, kad būtent pirmieji metai yra patys sunkiausi ir labiausiai gyvybiškai svarbūs naujų įmonių egzistencijai. 
Gerbiamieji Seimo nariai, kviečiu atmesti bet kokias partines pozicijas, skaldymąsi į poziciją ir opoziciją, palaikykime nuosekliai naujų darbo vietų kūrimą. 
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti keli Seimo nariai. Pirmasis klausia K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš norėčiau jūsų paklausti kaip žmogaus, kuris susidūrė su verslo situacijomis ir išmano verslą. Kokio pelno dažniausiai gali tikėtis nauja, ką tik įkurta, pirmus metus gyvuojanti įmonė? Koks pelningumas yra nuo apyvartos procentais vidutiniškai? 
D. KREIVYS (TS-LKDF). Iki 10 tūkst. 
K. MASIULIS (TS-LKDF). Ačiū.
PIRMININKAS. Klausia A. Palionis. 
A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, ar jums neatrodo, kad, įvedus tokią Pelno mokesčio įstatymo pataisą, dabartinis verslas ims skaidyti savo verslą į smulkesnes šakas ir pasinaudos pelno mokesčio lengvata?
D. KREIVYS (TS-LKDF). Ačiū. Labai geras klausimas, bet sutikite, didelei įmonei, kuri turi 10–20 mln. (10 mln., matyt, dar vidutinė) ar 50 mln. apyvartą, skaldyti įmonę į 50 dalių, užsikrauti papildomą biurokratinę naštą yra gana sudėtinga. 
Kitas dalykas. Atminkime, kad turinys prieš formą Mokesčių inspekcijos patikrinimų metu visada yra galiojanti sąlyga. Manau, kad šitas dalykas yra neįmanomas.
PIRMININKAS. Klausia K. Komskis.
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, iš tiesų populistinis sprendimas, kuriam lyg ir reikėtų pritarti. Aišku, būtų geriau, jeigu jis būtų priimtas prieš 3–4 metus. Sakykite, jūs apsiribojote tokiais įdomiais pasiūlymais, kad tik vienus metus atleisti mažas įmones, kurios sudaro 80 %. Bet jūs žinote, kad pelno daugiausia gauna tos, kurios ne gamina, o teikia konsultacijas arba kitokias paslaugas. Ar nemanytumėte, kad reikėtų daugiau skirti būtent tiems, kas gamina, kurie užsiima gamyba, kur yra pridėtinė vertė, o visoms kitoms, kurios neturi gamybos, nereikėtų teikti šios lengvatos? 
D. KREIVYS (TS-LKDF). Ačiū. Labai geras klausimas. Gerbiamasis Komski, noriu pasakyti, kad verslo srityje esu išdirbęs 20 m., todėl kai kalbu apie verslą, apie verslo įstatymus, populizmą aš atmetu. Tai vienas dalykas. 
Antras dalykas. Noriu pasakyti, kad pelną gauna visos įmonės, tiek prekybinės, tiek gamybinės. Šiandien (noriu pabrėžti – šiandien), jeigu jūs pasižiūrėsite į tą patį eksportą, apie kurį mes kalbėjome, eksportuoja ne tik didžiosios įmonės. Nemažą dalį eksporto, turbūt apie 70 %, sudaro smulkios ir vidutinės įmonės, kurios taip pat uždirba pelną ir turi pelno. Aš visiškai sutinku, kad gamyba yra, buvo ir bus Lietuvos ekonomikos stuburas. Saugokime ją, gerbkime ją, leiskime jai modernizuotis. Dėkui Dievui, priėmėme J. Razmos pataisymus. Taigi, noriu pakartoti, jokio populizmo nėra, yra tiktai labai aiškūs mūsų pačių smulkiausių įmonių poreikiai. Gerbiamieji Seimo nariai, siūlau tam pritarti.
PIRMININKAS. Klausia E. Šablinskas. 
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, žinant, kaip mes praeitą kadenciją su jumis bendradarbiavome ir kiek teko vargo ašarų išlieti, pradžioje toks kaip ir retorinis klausimas, kodėl vis dėlto negalėjote savo vadovavimo metu pateikti šios puikios pataisos?
O klausimas būtų toks. Kokius numatote saugiklius, jeigu per metus, kai baigiasi metai, tokia įmonė nuskęsta ir atgimsta kitu pavidalu, nauju pavadinimu ir vėl iš naujo metus žaidžia su pelno lengvata? Dėkui.
D. KREIVYS (TS-LKDF). Pradėsiu nuo antro klausimo. Noriu pasakyti, kad jeigu įmonė nuskęsta, jinai pelno ir neturi. Jinai bankrutuoja. Jeigu toks žmogus bando antrą kartą kurti įmonę, manau, garbė jam. Ko mums trūksta? Kad žmogus, kuriam nepasisekė, bandytų dar ir dar kartą iš naujo, kaip tai vyksta JAV, kur ta verslumo dvasia yra visai kito lygio. 
Dėl jūsų pastabos, kodėl to nepadarėme per savo kadenciją. Mano pasiūlymas rengiant Mažųjų bendrijų įstatymą, kai dar buvau ministru, buvo labai aiškus: mažosioms bendrijoms turi būti taikomas nulinis pelno tarifas. Tačiau šita nuomonė tuo metu buvo nepalaikyta Finansų ministerijos, įstatymas buvo priimtas jau man išėjus, toks ir liko. Turėdamas galimybę pakeisti situaciją, tą ir vėl darau. 
PIRMININKAS. Klausia P. Gražulis. 
P. GRAŽULIS (TTF). Mano pirma dalis vėl tokia pati: tos labai puikios, geros idėjos konservatorių realizuojamos tik esant dabartinei valdančiajai daugumai ir dabartinei Vyriausybei.
D. KREIVYS (TS-LKDF). Aš pasakiau.
P. GRAŽULIS (TTF). Kažkaip tų idėjų jūs nelabai turėjote, kai priklausėte valdančiajai daugumai? Nereikėjo net mūsų malonės prašyti.
D. KREIVYS (TS-LKDF). Aš atsakiau.
P. GRAŽULIS (TTF). Jūs apie tai kalbėjote. Išties sveikinu šitą iniciatyvą, bet mano tokia mintis. Ar nereikėtų truputį išplėsti, vieni metai gal yra per mažai? 
Antras dalykas. Ar nereikėtų, pavyzdžiui, truputį ir stambesnėms įmonėms, kur daugiau darbų, didesnis darbuotojų skaičius, irgi tokias pačias lengvatas taikyti? 
D. KREIVYS (TS-LKDF). Gerbiamasis Seimo nary, ko gero, turėsime galimybę šitą klausimą svarstyti komitetuose, kur bus galima pateikti savo pasiūlymus ir pastabas. Tačiau man truputį gali sukelti nerimo tai, kad išplėtus šią lengvatą biudžeto netektys galėtų būti daug didesnės. 5 mln. Lt yra ta suma, dėl kurios valstybė tikrai nenukentės. Dėl didesnių reikėtų pasižiūrėti ir atlikti detalesnius skaičiavimus.
PIRMININKAS. Paskutinis klausia V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, norėčiau pasitikslinti, ar iš tikrųjų teisingai supratau, kad iš šių 7 tūkst. 452 įmonių, kurios įnešė į Lietuvos biudžetą per 5 mln., sakyčiau, kai tokie skaičiai, čia išeina toks populistinis pateikimas? Permečiau, vienai įmonei išeina 700 Lt. Ar čia dėl tų 700 Lt mes keliame vėją ir darome įtaką? Man atrodo, imkime didesnes sumas ar didesnį procentą, tada bus ryškiai matyti, o dabar yra tiktai toks žaismas. 
D. KREIVYS (TS-LKDF). Turėsime galimybę šitą klausimą tobulinti komitetuose, jeigu pritarsite. Noriu pasakyti, kad panašios išimtys galioja nemažoje dalyje Europos Sąjungos šalių: Prancūzijoje, Didžiojoje Britanijoje. Mano manymu, priimkime šitą projektą ir leiskime jam judėti per komitetus.
PIRMININKAS. Dėkojame. Jūs atsakėte į visus klausimus. Gerbiamieji kolegos, kurie užsirašėte kalbėti už, norite kalbėti? (Balsai salėje) Ne, tai balsuosime, čia paprasčiau, balsuoti… Kalbančių prieš nėra? (Balsai salėje) Prašom. K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, aš tikrai nenorėčiau gaišinti, bet jeigu balsuosime, negalime bendru sutarimu, tada noriu pasakyti motyvus. Iš tikrųjų aš pats nelabai mėgstu to populizmo ir dažniausiai, jeigu kam nors reikia pritarinėti, tik šaipausi iš to, kas yra. Čia tikrai nėra toks atvejis. Mes ne vieną kartą kalbėjome ir daug kartų aš net kaimuose buvau klausiamas žmonių, kodėl užsienyje yra geresnės sąlygos žmonėms startuoti, tiems žmonėms, kurie nori verslo. Tai yra menkas žingsnis, kurį turėtume žengti leidžiant startuoti žmonėms bent pirmuosius metus. Aš sutinku su Petru, galėtų būti ir kitus metus, bet bala nematė, vieni metai. Viena pataisa. Jeigu mes sėkmingai pereisime, reikėtų keisti. Aš norėčiau pasiūlyti, kad ne nuo šių metų biudžeto, nes vis tiek tie 5 mln. yra 5 mln., nuo kitų metų, kad įsigaliotų nuo kitų metų, kad net ir čia nereikėtų nieko keisti dėl šito įstatymo įsigaliojimo. Dabar dėl… Nereikėtų žiūrėti ir primetinėti mums, kad mes anksčiau tokiam nepritarėme. Anksčiau buvo tie siūlymai, ką ir gerbiamasis kolega atsakė, panašūs siūlymai buvo, Seime nebuvo jiems pritarta. Tai bandyti dar kartą yra verta. 
PIRMININKAS. Balsuojame. 
Už balsavo 42, prieš – 1, susilaikė 21. Po pateikimo Pelno mokesčio įstatymo 5 straipsnio 5 dalies papildymo įstatymo projektui pritarta. Pagrindinis – Biudžeto ir finansų komitetas. Siūloma svarstyti birželio 27 d. Ar galime sutarti dėl Vyriausybės išvados? Sutariame. 

16.42 val.
Vietos savivaldos įstatymo 13, 15 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-467 (pateikimas)

Darbotvarkės 2-7 klausimas – Vietos savivaldos įstatymo 13, 15 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Pranešėja – A. Bilotaitė, pasislėpusi už kolonos. 
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, grupės vardu „Už Lietuvą be korupcijos“ teikiu parengtą įstatymo projektą, kuriuo iš tiesų siekiama sureguliuoti savivaldybėse esančių antikorupcijos komisijų veiklą. Pirmiausia reikia pažymėti, jog atlikus analizę paaiškėjo, kad šiuo metu veikiančios antikorupcijos komisijos savivaldybėse yra daugiau popierinės negu efektyviai veikiančios komisijos. Specialiųjų tyrimų tarnyba taip pat pateikė savo išvadą, iš kurios matyti, kad kai kuriose savivaldybėse net tokių komisijų nėra. Savivaldybių asociacija taip pat pasakė, kad tai, jų nuomone, yra problema ir kad reikėtų įstatymu sureguliuoti šiuo metu esantį reguliavimą. Ir šiuo pasiūlymu tiesiog yra siūloma, kad komisijos būtų sudaromos privaloma tvarka. Šiuo metu, reikia pažymėti, to nėra, galima sudaryti, galima nesudaryti. 
Antras dalykas, kas yra labai svarbu pažymėti, savivaldybių antikorupcijos komisijos yra sudaromos labai skirtingai, kiekviena savivaldybė gali pasirinkti savo modelį ir, kai tekdavo važiuoti per savivaldybes, tai vienoje vietoje administracijos darbuotojai sudaro, kitoje – ir tarybos nariai, ir administracijos darbuotojai. Žinoma, reikėtų įtvirtinti ir mes siūlome įtvirtinti, kad būtų aišku, kaip yra sudaroma ta komisija, t. y. kad jos bent trečdalį narių sudarytų ir visuomenės atstovai. Tai yra panašus principas, kaip ir dabar šiuo metu sudaromos etikos komisijos. 
Ir trečias, labai svarbus dalykas, tai įstatymu įtvirtinti, kad Antikorupcijos komisijai vadovauti turi opozicijos atstovas, nes normalioje demokratijoje yra savaime suprantamas dalykas, kad pozicija negali pati savęs kontroliuoti. Tiesiog taip pat nurodoma, kokia yra kompetencija, ką daro ta Antikorupcijos komisija. Gerbiamieji kolegos, tiesiog siūlau pritarti po pateikimo, nes šio įstatymo tikrai reikia, ir tikiuosi, kad priėmus šitą įstatymo projektą savivaldybių antikorupcijos komisijos bus ne popierinės, o efektyviai veikiančios, ir pagaliau iš tikrųjų tas korupcijos problemas, kurios pagal tyrimus yra labai didelės savivaldoje, bus galima daug efektyviau spręsti. 
Ačiū. Dabar mielai atsakysiu į jūsų klausimus. 
PIRMININKAS. Gerbiamoji Agne, jus nori paklausti M. Petrauskienė. 
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Labai ačiū, posėdžio pirmininke. Aš noriu pranešėjos paklausti, juk savivaldybėse vykdoma korupcijos prevencija, kontrolę, prevenciją reglamentuoja Korupcijos prevencijos įstatymas ir yra Vyriausybės nutarimas. Ir šių teisės aktų pagrindu savivaldybės gali pasirinkti. Gali jos pasirinkti, kad būtų sudaryta tarybos komisija arba gali būti tam tikras padalinys. Tai dabar čia jūsų pasiūlymu susieti vien tik su komisija, ar nebus labai suvaržomos ir reglamentuojamos savivaldybių teisės? Čia vėl neaišku, jeigu ta komisija bus, tai kam ji atsiskaito ar kas iš to? 
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Dėkoju už jūsų klausimą. Problema yra ta, kad šiuo metu reglamentavimo nepakanka, nes vienas dalykas – yra nemažas kiekis, regis, penkios savivaldybės, kurios šiuo metu neturi antikorupcijos komisijų. Žinoma, jos tai gali daryti, nes įstatymas joms tą leidžia. Ir tas dalykas, kad nėra tvarkos ir nėra aišku, ir kiekviena savivaldybė, kuri, pavyzdžiui, daug atsainiau žiūri į kovą su korupcija arba visiškai nėra suinteresuota, tai ji ir nesistengs iš tikrųjų daryti jos efektyvios, normaliai veikiančios. Iš tikrųjų tam reikalingas įstatymas, kuris pasakytų, kaip yra formuojama. Ir čia yra pavyzdys, kaip veikia Etikos komisija. Tai aš manau, kad tokiu pačiu pagrindu gali veikti ir Antikorupcijos komisija. 
PIRMININKAS. Klausia K. Komskis. 
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamoji kolege, jūsų pasiūlymas, aišku, kai ką reglamentuotų, bet iš principo mes puikiai žinome, kad savivaldybėse antikorupcijos komisijos, jeigu nori, gali dirbti. Mes turime pavyzdžių. Ta pati pereitos kadencijos Kauno savivaldybės Antikorupcijos komisija labai daug padarė, bet tik yra vienas dalykas, kad ji yra bedantė, nes ji nieko negali realiai pasiūlyti. Gal reikėtų pirma suteikti jai galimybes, kad ji ką nors galėtų realiai pasiūlyti, ar kreiptis į teisėtvarkos organus, ar dar ką nors, kad galėtų galų gale atlikti kokį rimtesnį tyrimą. Dabartiniu metu, aš manyčiau, šis sprendimas, pasiūlymas nėra racionalus, reikia nuo kito pradėti. Aš užduosiu klausimą, ar nereikėtų žiūrėti… Mano manymu, korupcija šiandien yra didžiausia vis dėlto kontroliuojančiose įstaigose, kurių mes praktiškai šiandien nematome. Mes matome savivaldą, dar kažką… lyg ten visa didžiausia korupcija. Nors mes puikiai žinome, lėšų visi savivaldybių biudžetai naudoja kiek? Geriausiu atveju trečdalį, dar mažiau. Tai, manau, gal pažiūrėkime stambesnius dalykus. 
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Dėkoju už klausimą. Šiaip aš manau, kad čia buvo mūsų tiesiog pareiga pagaliau imtis iniciatyvos ir pateikti tokį įstatymo projektą. Nes kiek buvo diskutuojama savivaldybėse, visur buvo keliamas šis klausimas, kad nėra reguliavimo ir iš tikrųjų jo reikia. Žinoma, viskas priklauso nuo mūsų iniciatyvos. Jeigu yra aktyvūs Antikorupcijos komisijos nariai, veikiantys tose savivaldybėse, tai puiku. Bet jeigu nėra noro, nėra motyvacijos, tai yra problema. Aš šiuo atveju nemanau, kad reikėtų skirstyti pagal prioritetą, kas yra svarbu. Manau, kad tai yra labai svarbu, ir Savivaldybių asociacija yra pasakiusi, kad reikia tokio reglamentavimo. Aš manau, jeigu jūs turėsite konkrečių siūlymų, kaip pagerinti, sustiprinti pačias tas komisijas, aš manau, jūs galite registruoti savo siūlymus dėl šio įstatymo projekto ir tikrai suteikti toms antikorupcijos komisijoms dar daugiau galių. 
PIRMININKAS. Paskutinis klausia E. Šablinskas. 
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Jūs prieš tai minėjote, jos nesistengs gerai dirbti. O jeigu gerai nedirbs, kokios sankcijos galėtų būti taikomos? Kur link lenkiu? Pamenate, sovietmečiu J. Andropovas buvo pradėjęs kovoti su alkoholizmu ir kurdavo visose įstaigose blaivininkų draugijas. Dažniausiai, pamenu, ir mūsų įstaigoje jos pirmininku paskyrė didžiausią mėgėją. Ar nebus taip ir savivaldybėse? Jeigu primesime tą specialiai kurti, ir po to įkūrus tos komisijos pirmininku taps tas, kuris daugiausia ir užsiima. Ir tose komisijose paskęs tos baisios veikos, o toliau jos neišlįs. Gal geriau peržiūrėti ir iš kitos pusės, paliekant savivaldai pačiai apsispręsti, ir tada matysis, kaip kokia savivaldybė dirba. Numatom, kad jeigu įsikuria tokios komisijos, pirmininku tampa kas nors pozicijos paskirtas. O visa kita palikti taip, kaip numato savivalda. Nereikia jų spausti, kad įsikurtų, o įsikūrus nei sankcijų, nei jos dirbt galės. Tai kam tada tvert tą įstatymą? Dėkui. 
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Na, kontrolė visada yra reikalinga. Aš tikrai nesutinku su jūsų nuomone. Aš manau, kad yra labai gerai, kad šiuo įstatymo projektu siūloma įtvirtinti nuostatą, kad ši pozicija priklauso opozicijos atstovui. Tai automatiškai užtikrina realią kontrolę. Teko lankytis savivaldybėse, kuriose antikorupcinėms komisijoms vadovauja pozicijos atstovai arba administracijos darbuotojai. Suprantama, kad jie tikrai nėra suinteresuoti matyti problemas. Vienas dalykas, čia yra siūloma spręsti tą klausimą. 
Kitas dalykas – reputacija. Ir Seimo Antikorupcijos komisijoje buvo klausimų ir abejonių dėl pirmininko, tarkime, vieno ar kito, reputacijos. Čia, žinote, kaip pažiūrėsi į šitą klausimą.
PIRMININKAS. Dėkoju, Agne. Gerbiamasis Petrai, jūs norite kalbėti? Yra tik už norintys kalbėti. Galime bendru sutarimu sutarti? (Balsai salėje) Galime. Bendru sutarimu pritariame. Pagrindinis komitetas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Numatyta svarstyti rudens sesijoje.

16.51 val.
Civilinio kodekso 2.27 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-17 (pateikimas)

Svarstome darbotvarkės 2-8 klausimą – Civilinio kodekso 2.27 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Pranešėja – V. M. Čigriejienė. Pateikimas.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labas vakaras, gerbiamasis vicepirmininke, gerbiamieji Seimo nariai. Šiuo teikiamu projektu siekiama pašalinti šiuo metu egzistuojančią teisės spragą. Civilinis kodeksas leidžia lyties keitimo operaciją, bet tvarką nustato įstatymas. Įstatymo dar nėra. Jis Seimo nepasiekė. Todėl mes siūlome kitą išeitį – neleisti keisti lyties, daryti lyties keitimo operacijos Lietuvoje, tačiau tą galima atlikti įvairiose užsienio valstybėse, tai pasirinks pacientas, nes pati lytis nepasikeičia, lytis yra genetiškai determinuota nuo pat prasidėjimo momento. Ir Lietuvoje taip pat turėtų būti atlikti visi civilinės būklės aktų įrašai, priimti teismo sprendimu. 
Tai, manome, neigiamo priimto įstatymo pasekmių nesukels, o Civiliniame kodekse įtvirtinus medicininės lyties keitimo draudimą valstybė bus apsaugota nuo prielaidų, sukuriančių pagrindus atsirasti byloms prieš Lietuvą Europos Žmogaus Teisių Teisme. Tad prašyčiau po pateikimo pritarti ir komitetuose išnagrinėti šią esamą spragą. Labai ačiū.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti M. A. Pavilionienė.
M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Labai ačiū. Gerbiamoji pranešėja, jūs kaip gydytoja puikiai žinote, kad demokratinėje valstybėje kiekvienas pilietis turi teisę į sveikatos paslaugas. Kodėl ir kokiu pagrindu nutarėte diskriminuoti Lietuvos piliečius ir atimti iš jų galimybę Lietuvoje gauti lyties keitimo paslaugas, užuot pasiūliusi tą įstatymą, kurio mums taip stinga? Ačiū. 
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū, Aušrine. Aš to įstatymo tikrai nepasiūlysiu. Ir asmeniškai aš balsuosiu prieš jį kaip medikė, nes žinau, kad ši operacija žaloja žmogų. Kelio atgal nėra. Reikia sukurti specialų centrą, kur ta operacija būtų atlikta. Tos operacijos trukmė – nuo 14 iki 16 valandų. Turi būti kompleksas specialistų, kad atliktų tą lyties keitimo operaciją. Kaip jūs įsivaizduojate: krūtį pašalinti vienoje klinikoje, paskui pervežti, padaryti dirbtinę makštį iš žarnos, toliau – prisiūti vyriškos lyties organą dar trečioje klinikoje. Lyties nepakeisime. Todėl ši operacija yra labai didelė, rimta ir yra gretimai, kur daro tokias operacijas. Moteriai mes suteikiame galimybę padaryti kitur šitą operaciją, intervenciją. Po to ar vyras, ar moteris, jeigu persigalvotų, kelio atgal nebūtų. Todėl manau, kad šios operacijos mes negalime suteikti čia, nes čia bus tik šalinami antriniai lytiniai požymiai, o ne lytis pakeista. 
PIRMININKAS. Klausia daktaras A. Matulas.
A. MATULAS (TS-LKDF). Profesorė nuosekliai paaiškino operacijos eigą, neklausiu. 
PIRMININKAS. Klausia P. Gražulis. 
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Taip išsamiai ir taip vaizdžiai išaiškino, tikrai neklausiu. 
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, Petrai. 
PIRMININKAS. K. Komskis irgi krato galvą.
K. KOMSKIS (TTF). Labai aiškiai išaiškino. Mes dar turėjome pasiūlymą, sakome, gal ant kaladės reikėtų trumpinti. (Juokas salėje) 
PIRMININKAS. Paskutinis klausia V. Kamblevičius. Jam dar neaišku. 
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Miela pranešėja, man tai viskas aišku, bet aš norėjau paklausti jūsų. Iš tikrųjų jūs labai vaizdžiai pasakėte – žmonės žaloja save. Faktiškai save žaloja psichiniai ligoniai. Tai prieš darant šitas operacijas ar reikia jų psichinę sistemą patikrinti, ar nereikia?
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Be abejo, reikia. Ir psichologo konsultacija, ir psichiatro turi būti, be abejonės. Čia yra labai rimtas reikalas.
PIRMININKAS. Čia pasigirdo apeliacija į Aukščiausiąjį. Gerbiamoji Vida, labai ačiū. Jūs atsakėte į visus klausimus labai išsamiai, labai aiškiai ir suprantamai. Norinčių kalbėti už… Profesorius A. Dumčius patvirtins tą, ką sakė Marija. Prašom. 
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Kai prieš kelerius metus, gerbiamieji kolegos, Seime buvo svarstomas Lyties keitimo įstatymas, jis nebuvo priimtas, teko tada kaip tik dalyvauti. Dabar, kaip patvirtino ir Vida Marija, nėra nei įstatymą patvirtint… nei pakeitimo tvarkos, nei sąlygų. 
Aš esu įsigilinęs į žmogaus genomą. Šiemet išleista (kolegos, rekomenduočiau) akademiko Vaidučio Kučinsko knyga apie žmogaus genomą, jo tyrimus. Nepaprastai aukšto lygio mokslinis veikalas, kuris jau pasiekė ir mūsų mokyklas. Tai štai, genomo struktūrose chromosomos ir jose esančios setulės, kurios turi tam tikrą santykį, nulemia žmogaus moteriškuosius ir vyriškuosius požymius. Jie pastovūs ir niekada gyvenime, ar bus sprogdinama, ar gaisrai, nepasikeis. 
Begyvenant gali pasireikšti noras keisti lytį į priešingą, nei suteikė prigimtis. Tokia psichikos dominantė susidaro dėl įvairių gyvenant atsiradusių motyvacijų, ypač beaugančiam jaunuoliui. Ir štai iš esmės tai yra psichikos nukrypimas. Tarkim, viduje jis vyras, o nori atrodyti moterimi. Ir priešingai. Bet begyvenant tokiam dvilypiam šie dalykai, tie įsitikinimai gali ir keistis. Gali keistis. Ypač jie keičiasi, jeigu toks žmogus yra normaliai konsultuojamas įvairių specialistų, veikiamas psichoterapinėmis, medikamentinėmis ir kitomis priemonėmis, gali keistis. Bet dabar žiūrėkite. Aš apgailestauju, kad kai kuriose šalyse (Olandija, Belgija, Šveicarija) atliekamos lyties keitimo operacijos. Man teko būti ir Nomedos renginiuose, ir dar daugiau matyti kolegas…
PIRMININKAS. Gerbiamasis profesoriau, laikas – 2 min. Aš jums suteikiau visas 2 min.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Jeigu leisite pratęsti, aš baigiu…
PIRMININKAS. Neleidžiu! Neleidžiu, nes aš žinau, kad jūs galite mums perskaityti visą paskaitą apie tai. 
Prieš kalbės M. A. Pavilionienė.
M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Labai ačiū už supratimą, gerbiamasis pirmininke. Pasisakau prieš siūlomą projektą, nes šiuo projektu atimamos Lietuvos piliečių viltys suklostyti harmoningą lytinę tapatybę. (Juokas salėje) Lyties keitimas nėra individo užgaida. Tai nėra batų ar kojinių pakeitimas. Tai yra labai sudėtinga žmogaus prigimties problema. Ir kažkodėl kitose valstybėse lyties keitimo operacijos yra atliekamos ir net finansuojamos valstybės, nes kūno ir psichikos disharmonija yra žmogaus tragedija. O štai čia tariamai sveiki Seimo nariai tyčiojasi iš tų žmonių, kurie gyvena šalia mūsų. Todėl noriu pasakyti, kad valstybės atsisakymas padėti savo šalies piliečiams sveikatos apsaugos srityje yra žmogaus teisių pažeidimas. Lietuva tikrai sulauks Europos Žmogaus Teisių Teismo bylų, nes Lietuvos piliečiai kreipsis į jį. Ačiū.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. 
Už – 36, prieš – 3, susilaikė 11. Po pateikimo Civilinio kodekso 2.27 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui pritarta. 
Pagrindinis komitetas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Siūloma svarstyti rudens sesijoje. 
Gerbiamieji kolegos, toliau posėdžiui pirmininkaus kolega P. Auštrevičius. 

17.01 val.
Švietimo įstatymo 28, 41 ir 44 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-586 (pateikimas)

PIRMININKAS (P. AUŠTREVIČIUS, LSF). Mielieji kolegos, kitas mūsų darbotvarkės klausimas 2-9 – Švietimo įstatymo 28, 41 ir 44 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-586. Pranešėjas – J. Razma. Kviečiu, kolega.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, teikiamos Švietimo įstatymo pataisos yra grįstos rūpesčiu dėl kaimų ir miestelių mokyklų likimo tais atvejais, kai ta mokykla yra vienintelė tame kaime ar miestelyje. Dabar galiojančiame įstatyme yra pasakyta, kad mokyklų likimas priklauso nuo to, kiek tai atitinka Vyriausybės nustatytas Švietimo įstaigų tinklo taisykles, kitaip sakant, mes ne Seime sprendžiame tą likimą, o tai nuspręs Vyriausybė, realiai – Švietimo ministerijos tarnautojai. Tokia jau būna realybė. Gali būti pareikalauta, kad 11–12 klasėse būtų ne mažiau kaip po 30 mokinių, gali būti pareikalauta, kad būtų ne mažiau kaip trys tokios klasės, gali būti pareikalauta, kad tarp mokyklų būtų ne mažesnis kaip 10 ar 15 km atstumas ar dar kas. Mes to nežinome ir tą esame palikę tų tarnautojų valiai.
Aš manau, kad reikėtų palikti savivaldybėms lankstesnes galimybes spręsti dėl tų mokyklų likimo, ir įstatyme siūlau pasakyti, kad Vyriausybė negali nustatyti miestelių ir kaimų mokykloms reikalavimų dėl klasių komplektų ir dėl mokinių skaičiaus klasėse, būtent 11–12 klasėse tų ilgųjų gimnazijų, kurios yra numatytos kaip galinčios veikti kaimuose ir miesteliuose. 
Aš manau, kad sprendžiant tokių mokyklų reikalus reikia matyti ne tik tą efektyvumo aspektą, ne tik pinigų taupymą, bet matyti, kiek svarbios tokios mokyklos kaimų ir miestelių bendruomenėms, jų gyvybingumui, nes jeigu vietoj vidurinės mokyklos lieka pagrindinė ar vietoj pagrindinės – pradinė, bendruomenės gyvenimas tikrai krenta į žemesnį lygį. Po to mes kalbame apie regioninę politiką, ką čia daryti, kaip investuoti. Mes padarykime paprastesnius dalykus: padėkime išlaikyti tuos gyvybingumo židinius – mokyklas, kurios jau realiai yra. Nuo mokyklos buvimo daug priklauso ir kultūrinio gyvenimo intensyvumas, ir visuomeninis gyvenimas. Manau, kad savivaldybėms reikia palikti lankstesnes galimybes spręsti dėl tokių mokyklų likimo. 
PIRMININKAS. Dėkoju, pranešėjau. Jūsų nori paklausti 8 kolegos. Pirmoji klausia kolegė M. Petrauskienė. Prašom.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Ką gi, gerbiamasis kolega, reikia tikrai pasidžiaugti jūsų tokiu siūlymu, nes traukinys, galima sakyti, jau nuvažiavo – jau sunaikinta labai daug kaimo mokyklų, tačiau vis dėlto dar kai ką išgelbėti galima. Jeigu tai, kaip jūs siūlote, paliks daugiau savivaldybėms pačioms spręsti, iš tikrųjų tuo reikia tik pasidžiaugti.
J. RAZMA (TS-LKDF). Ačiū už palaikymo žodžius. Manau, šiandien situacija dar nėra tokia tragiška – vis dėlto daugumoje didesnių kaimų ar miestelių po tą vieną mokyklą yra išlikę. Iki 2015 m. dar galbūt tos didelės grėsmės ir nebūtų, bet po to ateitis yra neaiški, ir mes galime ją padaryti aiškesnę.
PIRMININKAS. Klausia V. Stundys. Ruošiasi A. Pitrėnienė.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Taip, iniciatyva gera, įdomi. Kaip jums atrodo, ar nebus čia vienos teisinės kolizijos? Pagal Vietos savivaldos įstatymą bendrasis ugdymas yra valstybės priskirta funkcija. Tai iš karto suponuoja nuostatą, kad valstybės įgaliota institucija, šiuo atveju tai yra Švietimo ir mokslo ministerija, gali nustatyti tam tikras normas ir kiekius, o jūsų siūlymas šiuo atskiru atveju yra suteikti tokią kompetenciją savivaldai. Kaip jums atrodo, ar nebus čia tos teisinės prieštaros?
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš tos prieštaros neįžvelgčiau, nors Teisės departamentas taip pat iškėlė šitą aspektą. Manau, tam, kad užtikrintume, jog tai yra valstybės priskirta funkcija, užtenka to, kad yra bendras ugdymo turinys, pritartas valstybės institucijų, o ne savivaldos. Juk savivaldybė neprisigalvoja atskirų mokymo programų ar dar ko nors. O dėl tinklo, aš manau, tikrai reikia palikti didesnį lankstumą savivaldai. Vis tiek pinigai skiriami, jie turi tam tikrus apribojimus, ir jeigu pagal tuos apribojimus atskiroje savivaldybėje susitariama ir su vietos, ir su mokyklos bendruomenėmis, kad gal kurioje nors mokykloje mokytojai laikinai ir su truputį kuklesniais atlyginimais apsieis, arba galbūt yra taip, kad žemesnėse klasėse yra gana daug vaikų ir pagal krepšelio principą gauna nemažas lėšas, o štai kokioje 11 klasėje tuo metu trūksta tų mokinių, kodėl nepalikti tokios galimybės spręsti lanksčiau pačiai savivaldybei? 
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia A. Pitrėnienė. Ruošiasi I. Šiaulienė.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju. Gerbiamasis kolega, aš tikrai patikėčiau jūsų nuoširdumu, jeigu šiandien valdžioje būtų jūsų Vyriausybė. Šiandien, aš manau, yra truputėlį negražu, nekolegiška, kai mes žinome, kad yra darbo grupės, kurios dirba dėl tinklo, dėl finansavimo. Tai yra dalykai, susiję su pinigais. Šiandien toks siūlymas, mano manymu, yra nekorektiškas. Manau, kad pirmiausia reikėtų Vyriausybės išvados, jeigu būtų pritarta, nes tai yra piniginis dalykas. Kita vertus, galvoju, kad savivaldybei yra suteiktos didelės galios tvarkyti tinklą, bet reikia pinigų. Vien jūsų pasiūlymas nieko neišspręs, nes niekas neatsiranda, pinigais nelyja. Aš norėčiau, kad jūs atsakytumėte, gerbiamasis kolega. Kaip jūs galvojate, jeigu būtų pritarta jūsų siūlymui, mūsų darbo grupės dirba… Ar jums atrodo, kad tai yra gerai, ar jūsų siūlymas yra laiku?
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš manau, kad pasiūlymas yra laiku, nes tos mokyklos tikrai yra susirūpinusios. Jūs sakote, kad savivaldybės turi pakankamai lankstumo. Nieko jos neturi. Dabar įstatyme yra pasakyta labai aiškiai, kad jos privalo griežtai vadovautis tinklo taisyklėmis. Vadovautis. Jos negali, neatsižvelgdamos į tas taisykles, nė kiek fantazuoti. Darbo grupių, jeigu kažkokių yra, gerai, bet mes tikrai nebuvome informuoti, mūsų frakcijos atstovai nebuvo kviesti. Aš atsiprašau, jeigu tai sutapo ir su jūsų iniciatyvomis. Aš pats konkrečiai esu išrinktas kaimiškojoje apygardoje. Aš gaunu signalus iš tų mokyklų. Na, aš negaliu pasikliauti kažkokiom darbo grupėm, kai žinome, įvairiai kartais atsitinka su tom darbo grupėmis, pavyzdžiui, kaip su mokestine. Ką jūs sakote dėl finansavimo principų, taip, aš nesiryžau dabar to siūlyti, bet manau, kad tikrai reiktų imtis ir to straipsnio, kur dabar yra tik griežtas krepšelio principas, ir ten rašyti kombinuotą krepšelio ir klasių komplektų principą. Jeigu bus tokia jūsų valia praplėsti mano siūlymą, tai aš mielai prie to prisidėsiu.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia I. Šiaulienė. Ruošiasi K. Komskis.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, aš manau, kad jūs informaciją gaudavote ir anksčiau, kai buvote valdžioje, o ne tik dabar, atsidūręs opozicijoje, kokia yra kaimo mokyklų situacija. Aš norėčiau jums pateikti tokį retorinį klausimą: sakykite, kaip gydyti demokratijos ydą, kai valdžią praradę politikai, tapę opozicija, iš karto labai teisingai pradeda matyti valstybės, tarp jų ir švietimo, reikalus?
J. RAZMA (TS-LKDF). Tikrai jūs nerasite mano pasisakymų, kur aš būčiau anksčiau labai gynęs liberalius švietimo sistemos principus. Iš tikrųjų mūsų buvusiai koalicijai tekdavo daryti tam tikrus kompromisus, kadangi buvome koalicijoje su liberaliomis partijomis, ir nieko nepadarysi, be džiaugsmo darėme kai kuriuos kompromisus. Dabar iš tikrųjų esame laisvesni siūlyti savo idėjas taip, kaip norime – koaliciniai dalykai jau neįpareigoja. 
PIRMININKAS. Pasirodo, džiaugsmo buvo mažiau iš visų pusių darant tuos kompromisus. Kviesčiau K. Komskį, bet aš nematau jo salėje. Tuomet gerbiamasis A. Mitrulevičius, ruošiasi V. Kamblevičius.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Aš norėčiau paklausti konservatorių ir liberalų, kur buvo jų iniciatyvos daugiau kaip prieš metus, kai buvo priimamas Švietimo įstatymas. Tada jūs buvote iniciatoriai tų visų klausimų. Ir tos ilgosios gimnazijos… Ten aiškiai buvo reikalavimas, kad būtų komplektuojamos tik dvi klasės, ir dėl to kai kur buvo darytos gimnazijos. Ką jūs į tai atsakysite?
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kurie čia taip jau dabar aršiai puolat dėl to buvusio mūsų valdymo laikotarpio. Atsiverskite Švietimo įstatymą, kuris galiojo jūsų G. Kirkilo Vyriausybės laikais, ir rasite ten tą patį. Tai nereikia čia dabar vieniems kitų moralizuoti. Taip jau buvo susiklostę, kad buvo gal tam tikru laikotarpiu einama į tą efektyvumo kryptį. Aš manau, kad tam tikru laikotarpiu turbūt to reikėjo, nes tikrai ta sistema buvo labai jau išplėtota ir sunkiai finansiškai pakeliama. Dabar atėjome į tam tikrą stadiją, kai visi galime stabtelti, pasižiūrėti, kad jau reikia išsaugoti tą tinklą, kuris yra likęs. Na, taip gali atsitikti, kad mes koreguojame nuostatas pagal besikeičiančią situaciją.
PIRMININKAS. Klausia kolega R. Kupčinskas. Prašau, kolega.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Dėkui. Gerbiamasis pranešėjau, aš labai trumpai. Vis dėlto padarius pataisą įstatyme, kaip jūs žinote, dėl tinklo reguliavimo yra priimtas Vyriausybės nutarimas, rodos, 2011 m. birželio pabaigoje, 29 d., ar turėtų būti priimti tam tikri lydimieji aktai, reguliuojantys poįstatymines nuostatas po šio įstatymo priėmimo? Ačiū.
J. RAZMA (TS-LKDF). Žinoma, kadangi šitie klausimai yra reglamentuojami ir poįstatyminiais aktais, tai ten nedidelių korekcijų reikės. Bet taip griežtai nebūtų reikalingos, nes aš tiesiog siūlau, kad dėl kaimų ir miestelių mokyklų nebūtų privalu besąlygiškai vykdyti tuos reikalavimus, būtų tik į juos atsižvelgiama. Tai dėl to tiesioginio ryšio greitai koreguoti poįstatyminius aktus nėra tokios būtinybės.
PIRMININKAS. Dėkoju, pranešėjau, jūs atsakėte į visus klausimus. Jūs galite grįžti į savo vietą. Aš matau, dėl nuomonės už užsirašę du kolegos, nuomonė prieš taip pat yra. Nuomonė už, kviečiu kolegę M. Petrauskienę. Prašau, kolege.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų reikėtų pritarti sprendžiant regioninės politikos klausimus, nors ir kiek pavėluotai, tačiau tikrai siūlyčiau pritarti šitam projektui.
PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė prieš – gerbiamoji A. Pitrėnienė.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju. Iš tikrųjų Vyriausybės programoje ir priemonių plane yra įrašytas labai aiškus ir ne vienas punktas dėl išsaugojimo kaimo ir nedidelių miestelių mokyklų ir dėl tinklo pertvarkos reikalų sutvarkymo, dėl finansavimo pagerinimo, nes tai yra dalykai susiję ir sujungti. Vienas nuo kito atskirai negali būti priimami. Kolegos, būkime protingi, tiesiog palaukime darbo grupių rezultato. Aš tikiuosi, kad ministerijų pateikti siūlymai, kadangi tai yra užregistruota ir įtraukta į programą, bus teigiami, pozityvūs ir dėl nedidelių kaimo mokyklų. Dėkoju visiems. Prašome nebalsuoti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonės išsakytos. Pasiruoškite, kolegos, balsuoti. Kas pritariate tokiam sprendimui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavimo rezultatai: už – 50, prieš – 2, susilaikė 2. Ką gi, pritarta sprendimui.
Dėl balsavimo motyvų nuomonę išsakys iš kairės I. Degutienė. Prašau, kolege. 
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš tikrai džiaugiuosi tokiu balsavimo rezultatu, nes tai yra mūsų ne tik švietimo, bet ir kultūrinių židinių išlaikymo problema. Aš tikrai tiesiog esu apstulbusi dėl ponios A. Pitrėnienės, Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkės, pasisakymo. Susidarė toks įspūdis, kad dėl to, kad ne ji užregistravo projektą, ne ji pirmoji pasakė, tai dėl to reikia balsuoti prieš. Bet tikrai džiaugiuosi, kad didžioji dauguma Seimo narių vis dėlto mato ne politines rungtynes, o mato, koks yra tikslas. Jeigu atsiranda galimybių, reikia iš tikrųjų tas galimybes ir išnaudoti.
PIRMININKAS. Dėkoju už išsakytą nuomonę. Toliau nuomonė dėl balsavimo… (Balsai salėje) Supratau. Bet A. Mitrulevičiaus jau seniai laukia.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Tokią repliką norėčiau pasakyti. Svarstant šitą pasiūlymą, prisiminiau tokį posakį, kad karvė užmiršta buvusi telyčia, ir kada brandūs politikai užmiršta, ką darė prieš pusantrų metų, tai man labai keista yra.
PIRMININKAS. Dėkui už politinę tautosaką. Prašau, kolegė Pitrėnienė.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkui. Mielieji, jeigu jūs bent vienas drįstate pagalvoti, kad šioje salėje yra labiau mylintis mokyklą žmogus negu aš, meskite į mane akmenį. Bet šios dienos pasiūlymas yra neteisingas ne dėl to, kad jis kažką blogą siūlo, o dėl to, kad jis yra nesuderintas, nes be finansavimo tinklo pertvarkos daryti negalima, tai reikia daryti kartu. Norint, kad tai būtų, reikia teikti ir finansavimo pakeitimus. Priešingu atveju nieko neišeis, tiesiog tam reikia didesnių pinigų. Viskas. Ačiū.
PIRMININKAS. Toliau argumentų eilėje – V. Stundys. Prašau, kolega.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Aš apie karvę ir telyčią. Man regis, kolega Albinas bus pamiršęs ir šiek tiek susipainiojęs. Didysis mokyklų uždarymas Lietuvoje vyko nuo 2000 m. iki 2008 m., kai uždaryta 1200 mokyklų. Taigi. (Balsai salėje) O per tuos ketverius metus uždaryta vos keliasdešimt. Taigi karvė ir telyčia – labai įdomus palyginimas, tik neaišku, kas karvė. (Balsai salėje) 
PIRMININKAS. Dėkoju kolegai už išsakytą nuomonę. Kolegos, E. Šablinskas. Ar tikrai norite? Reikia, sakote? Prašau.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos iš dešinės, labai gerbiu ir net myliu ponią I. Degutienę. Ji taip protingai ir teisingai pasakė. Norėčiau, kad jos kalba… Kai jūs važiuosite po savivaldybes, priminkite, kad pateikėme įstatymą, kurį priėmė kartu ir socialdemokratai. Dėkui. (Balsai salėje) 
PIRMININKAS. Dėkoju. Ar R. Dagys tebenori? Prašau.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Kadangi čia buvo klausimas, kas atsitiko buvusiai pozicijai, kokių čia vaistų reikėtų, man sunku į tuos klausimus atsakyti, bet kai jūs per šešis mėnesius nieko iš viso nesate pateikę, tik kartojate tai, kas buvo padaryta, man sufleruoja, kad toks vaistas yra viagra. Padeda.
PIRMININKAS. Aš atsiprašau, kolegos, svarstomi paskutiniai klausimai. Aš apeliuoju į opoziciją. Jūsų gretos yra daug didesnės ir gausesnės, valdančiųjų daug mažesnės. Gerbkite šiuo atveju mažumą ir nesirikiuokite prie mikrofonų, nes užsitęs posėdis.
Kolegos, pagrindiniu komitetu yra siūlomas Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas, papildomu – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Ar galime pritarti? Svarstymo data yra rudens sesija. Čia, kolegos, aš turėčiau padaryti vieną pataisą atkreipdamas dėmesį į prieš tai buvusį 2-8 klausimą, kad ten papildomas komitetas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas nereikalingas, tik dėl mano minėto klausimo.

17.21 val.
Vietos savivaldos įstatymo 29 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-587 (pateikimas)

Kolegos, kitas yra 2-10 klausimas – Vietos savivaldos įstatymo 29 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas – S. Jovaiša. Prašau, kolega. 
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, Seimo vicepirmininke. Gerbiamieji kolegos, pasistengsiu nevarginti, nes klausimas iš tikrųjų paprastas, suprantamas ir greitas. Pagal Valstybės tarnybos įstatymą politinio (asmeninio) pasitikėjimo valstybės tarnautojams, pasibaigus jų tarnybiniams įgaliojimams, išmokama vieno darbo užmokesčio dydžio išeitinė kompensacija. Savivaldybių administracijos direktoriams ir jų pavaduotojams, kurie taip pat priklauso tai pačiai tarnautojų kategorijai, kažkodėl palikta dviejų dydžių išeitinė kompensacija, todėl labai suprantamas mano noras sulyginti iki vieno dydžio išeitinės kompensacijos ir minėtiems savivaldybių vadovams.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Jūsų nori paklausti E. Jonyla. Prašau, kolega.
E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Sakykite, ar dėl šito klausimo teko kalbėti su Savivaldybių asociacija, išvis su savivaldybėm? Čia jūs kalbate apie vieną įstatymą, bet išvis klausimas, ar taikomos Valstybės tarnybos įstatymo 41 straipsnio 1 dalies nuostatos, nes direktorius yra politinio pasitikėjimo pagrindu priimtas įmonės vadovas. Čia du įstatymai ir vargu ar jie vienas kitam neprieštaraus. Kaip jums atrodo? 
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Apie 41 straipsnį mes nekalbame, daugiau apie 44 straipsnį. Taip, aš atsakysiu. Praktiškai jau yra ne kartą konstatuota, kad būtent savivaldybių administracijų direktoriai ir jų pavaduotojai patenka į politinio (asmeninio) pasitikėjimo tarnautojų kategoriją, todėl mums arba reikėtų keisti minėtą įstatymą, bet, žinoma, mes to padaryti negalime, nes tai jau yra konstatuota, todėl lieka apeliuoti į Savivaldybių įstatymo 29 straipsnį ir jį keisti iki mano siūlomo dydžio. 
PIRMININKAS. Dėkoju, pranešėjau. Jūs atsakėte į visus klausimus. Jūs galite laimingai grįžti į savo darbo vietą. 
Nuomonės už ir prieš. Politinis korektiškumas nugalėjo. Nematau. Ar galime bendru sutarimu, kolegos? (Balsai salėje) Galime. Pritariame bendru sutarimu. Pagrindiniu komitetu logiškai turėtų būti Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, papildomu – Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Siūloma svarstyti rudens sesijos metu. (Balsai salėje) 
Vietos savivaldos įstatymas reikalauja, ko gero, kitaip. Nebent kolega R. Dagys pasiūlys kitą sprendimą. Prašau, kolega.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Nepaisant to, kad vadinasi Vietos savivaldos įstatymu, bet visi darbo teisės klausimai yra Socialinių reikalų ir darbo komiteto kompetencija, todėl siūlau sukeisti vietom.
PIRMININKAS. Kolegos, ar galime pritarti, kad Socialinių reikalų ir darbo komitetas būtų pagrindinis, atitinkamai Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas – papildomas? Ačiū. Pritarta. 

17.24 val.
Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-555 (pateikimas)

Tolesnis 2-11 klausimas – Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-555. Profesorius A. Dumčius yra pranešėjas, jis atstovauja visai grupei pateikėjų. Prašau, kolega.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkui, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, jau septinti metai Vilniuje sausio 25 d. švenčiama viena labai įdomi šventė – tai Vilniaus pagarsinimo diena. Šita šventė organizuojama „Pilies“ draugijos ir Vilniaus karininkų ramovės ir ji tapo beveik tradicine, vyksta nuolat. Iš kur tai kilo? Kilo iš to, kad 1323 m. sausio 25 d. Lietuvos valdovas Gediminas išplatino laiškus į pasaulį, kaip čia pasakyta, „visiems visame pasaulyje išplitusiems Kristaus garbintojams, kiekvienam geros valios žmogui“, ir išgarsino Vilnių kaip Lietuvos sostinę pakviesdamas amatininkus. Pirmiausia reagavo vokiečiai. Taigi, mielieji, kadangi ta diena iki šiol nebuvo įteisinta, į Atmintinų dienų įstatymą siūlome įrašyti sausio 25 d. ir skelbti ją Vilniaus pagarsinimo (Gedimino laiškų) diena. Ačiū. (Balsai salėje) 
PIRMININKAS. Dėkui, pranešėjau. (Balsai salėje) Jūsų pateikimas buvo tiek aiškus, kad niekas nenori jūsų pasiteirauti.
Kolegos, nuomonės už ir prieš. Ar V. Stundys tebenori klausti ir kalbėti? (Balsai salėje) Ne. Supratau. 
Kolegos, ar galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Balsuojame. Nuomonė balsuoti yra teisėta. Pasiruoškite balsuoti. Kas už pateiktą Atmintinų dienų įstatymo projektą – už, kiti, turintys kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.
Balsavo 42 Seimo nariai: prieš nė vieno, susilaikė 4. Galime pasveikinti grupę, vadovaujamą profesoriaus A. Dumčiaus, kad jūsų teikimui pritarta. 

17.27 val.
Informaciniai pranešimai

Kolegos, paskutinis mūsų darbotvarkės 2-12 klausimas – Seimo narių pareiškimai. Nematau pakeltų rankų, tačiau, kolegos, aš turiu paviešinti informaciją, kad gegužės 23 d., vadovaujantis tam tikru Seimo statuto straipsniu, įregistruota Seime susikūrusi Žemdirbių (pabrėžiu, žemdirbių), padedančių spręsti kaimo bendruomenių ir ūkininkų problemas, parlamentinė grupė, kuri labai operatyviai išrinko savo pirmininką. Kolegos, pasveikinkime, juo tapo R. Sargūnas. (Plojimai) 
Mielieji kolegos, daugiau klausimų neturime. Man išties yra labai malonu, kad šiandien, Pasaulinę vėžlių dieną, mes nepateisinome to tempo, kuris būtų mums primestas, ir baigėme laiku savo posėdį. Linkiu jums gero vakaro ir iki kitų dienų. (Balsai salėje) 
Dar norite registruotis? Nevėžlišku greičiu prašau registruotis. 
Kolegos, užsiregistravo 40. Puikus numeris vakarui. Gero vakaro! 
Vakarinis gegužės 23 d. posėdis baigtas. (Gongas)