LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
POSĖDŽIO NR. 118
STENOGRAMA

2013 m. gruodžio 23 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkė L. GRAUŽINIENĖ

     PIRMININKĖ (L. GRAUŽINIENĖ). Labas rytas, gerbiamieji kolegos, pradėsime paskutinę rudens sesijos darbo dieną. Gruodžio 23 d. plenarinį posėdį skelbiu pradėtą. (Gongas)
    Registruojamės. Prašom registruotis, jeigu norite.
    Užsiregistravo 104 Seimo nariai.

9.07 val.
    Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. gruodžio 23 d. (pirmadienio) posėdžio darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

    Pradėsime darbotvarkę. Pirmas darbotvarkės klausimas - dėl posėdžių darbotvarkės tvirtinimo. Taip. Daug norinčių. Pirmas, prašome, J. Olekas.
     J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamieji kolegos, aš noriu paprašyti palikti darbotvarkėje 1-23 kompleksinį klausimą dėl Žvalgybos įstatymo pakeitimų. Kaip žinote, mes šiek tiek aplenkėme šio įstatymo priėmimą patvirtindami kitų metų biudžetą, ir pagal mūsų patvirtintą biudžetą pinigai numatyti. Man teko kalbėtis su daugeliu darbuotojų, lankytis Vyriausybinių ryšių centre. Aš manau, kad tą problemą dėl įspėjimo periodo mes tikrai išspręsime, todėl labai prašau palikti šiandien priėmimą. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū, pasižymėjome. Toliau - A. Pitrėnienė.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, žinau, kokia šiandien yra diena, bet labai prašau papildomai įtraukti nutarimą dėl Etninės kultūros globos tarybos pirmininko skyrimo. Tikrai tai laiko užims labai nedaug, aš manau. Šiandien įvyko bendras komiteto ir tarybos posėdis, bendru sutarimu yra patvirtinta kandidatūra, tiesiog reikia, kad pradėtų funkcionuoti šita taryba, kuo greičiausiai padaryti priėmimą. Labai būčiau dėkinga.
     PIRMININKĖ. Dėkojame, pirmininke. Taip. Prašom, Valentinai, iš karto, kad...
     V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Aš norėčiau pasitikslinti dėl Nr. XIIP-1388 - dėl nutarimo "Dėl referendumo "Dėl Lietuvos Respublikos Konstitucijos 9, 47 ir 147 straipsnių pakeitimo" paskelbimo". Labai keista išvada yra parašyta, kad gali prieštarauti Konstitucijai. Bet mes, 38 Seimo narių grupė, ir teikėme būtent dėl konstitucinių straipsnių. Tai aš manyčiau, kad vis dėlto turėtume palikti šios dienos darbotvarkėje ir pateikti. Frakcijos vardu siūlyčiau palikti šitą klausimą.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Toliau - P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Taip. Gerbiamoji Pirmininke, aš prašyčiau, kad 1-27 klausimas iš karto būtų perkeltas į 1-8 klausimo, kuris išbrauktas, pajuodintas, vietą. 1-18.
     PIRMININKĖ. 1-18. Taip, supratome. G. Jakavonis.
     G. JAKAVONIS (DPF). Gerbiamoji Pirmininke, aš dėl to paties klausimo - Nr. XIIP-1388, kadangi šiandien iš ryto... atsižvelgti Seimo Teisės departamento išvados... yra pridėti visi reikiami dokumentai, kad paliktume darbotvarkėje.
     PIRMININKĖ. Dėl referendumo, taip? Ačiū. A. Kubilius. Prašom.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamoji Pirmininke, aš dėl dviejų klausimų. Vienas - dėl 1-25 buvusio darbotvarkės klausimo, kurį Seimas buvo įrašęs į ketvirtadienio darbotvarkę, t. y. dėl komisijos V. Uspaskicho imunitetui panaikinti. Ir čia, kaip rašoma, pertrauka buvo padaryta. Tai tiesiog tai turi likti darbotvarkėje. Aš, tiesą sakant, net neįsivaizduoju, pagal kokį Statuto straipsnį, čia turbūt jūs asmeniškai siūlote jį išbraukti. Matyt, čia taip jau yra, kad jeigu pamatote darbotvarkėje šitą klausimą, tai iš karto jį siūlote išbraukti. Tai aš siūlau taip nesielgti, o elgtis pagal Seimo statutą. Šis klausimas šiandien turi būti darbotvarkėje ir čia kitaip negali būti.
    Ir antras - dėl dabar esamo darbotvarkėje 1-25 klausimo - Tautinių mažumų įstatymo projekto. Aš noriu pasakyti, kad šio įstatymo projekto svarstymui nėra pasirengta pagal Seimo statutą, nes nėra komiteto išvados, kuri atitiktų Statuto reikalavimus. Noriu priminti, kad praeitą trečiadienį, t. y. gruodžio 18 d., pagrindinis komitetas, svarstydamas šį įstatymą, pažeidė visas įmanomas Statuto normas, įskaitant ir tai, kad elementariai nepaskelbė net savo posėdžio darbotvarkėje, kad toks klausimas bus svarstomas. Tai aš siūlau išbraukti, nes šiandien net ir pataisų susirinkę svarstyti vėl neturėjo kvorumo ir nėra jokių galimybių šio įstatymo projekto šiandien svarstyti.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Taip. Gerbiamasis... Atsiprašau, dar norėjote kažką papildyti? Gerbiamasis Andriau, norėjote papildyti? Prašau.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Ne, tai aš siūlau frakcijos vardu išbraukti šitą klausimą.
     PIRMININKĖ. Supratau. Ačiū. Gerbiamasis L. Talmontas.
     L. TALMONT (LLRAF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Aš prašau palikti šitą klausimą, Nr. XIIP-1648. Galvoju, kad 10 val. komitetas susirinks ir apsvarstys šitą klausimą. (Triukšmas salėje)
     PIRMININKĖ. Ačiū. Toliau - V. Gapšys.
     V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamoji Pirmininke, dėl buvusio darbotvarkėje 1-18 klausimo, Nr. XIIP-498(2) - Konkurencijos įstatymo. Buvo išbrauktas, buvo padaryta pertrauka, bet kadangi komitetas apsvarstė pasiūlymus, šįryt sutvarkė, aš manau, kad jį būtų galima tikrai grąžinti į darbotvarkę ir pabaigti jo procedūrą, susijusią...
     PIRMININKĖ. Apie Konkurencijos įstatymą?
     V. GAPŠYS (DPF). Taip. Konkurencijos įstatymas.
     PIRMININKĖ. Taip. Profesorius B. Juodka.
     B. JUODKA (LSDPF). Taip. Dar dėl 1-25, čia užrašyta, kad Užsienio reikalų komiteto turėtų būti svarstyta. Mūsų komitetas nesvarstė šio klausimo, todėl aš pritariu konservatoriams, kad būtų atidėtas.
     PIRMININKĖ. Taip, viskas. Dabar galime aptarti iš eilės. Tai dabar jau neprisimenu iš eilės, kas ką siūlė, bet, jeigu galima, tada dėl tautinių mažumų, kad visiems būtų aišku. Užsienio reikalų komitetas svarstė praeitą kadenciją, kadangi išvada buvo, niekas netrukdė papildomai, jeigu norėjote, pasvarstyti. Kadangi persikėlė iš praeitos sesijos ir kadencijos... Taip, dabar dėl išvados. Tai išvada yra komiteto. Tiktai dėl siūlymų. Aš... (Šurmulys salėje) Aš tiktai noriu pasakyti informaciją, kad visi Seimo nariai žinotų, kokia yra situacija. Jūsų mes išklausėme. Komiteto išvada yra pateikta, nėra išvados dėl atskirų pasiūlymų. Jūs apsispręsite. Tai aš tik norėjau patikslinti.
    Tai tada iš karto yra Tėvynės... Yra Tėvynės sąjungos frakcijos vadovo A. Kubiliaus prašymas išbraukti Tautinių mažumų įstatymo projektą iš darbotvarkės. Prašome balsuoti. Kas pritariate išbraukimui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Dėl Tautinių mažumų įstatymo išbraukimo iš darbotvarkės. (Balsai salėje)
    Balsavo 105 Seimo nariai: už - 68, prieš - 12, susilaikė 25. Išbraukimui pritarta.
    Toliau Tėvynės sąjungos frakcijos vardu A. Kubilius siūlė įrašyti Seimo nutarimą "Dėl V. Uspaskicho..." (Balsai salėje) Aš jus labai atidžiai, demokratiškai išklausiau. Dabar teikiu balsuoti dėl Tėvynės sąjungos frakcijos siūlymo įrašyti į darbotvarkę klausimą dėl laikinosios komisijos sudarymo. Kas pritariate įrašymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 104 Seimo nariai: už - 48, prieš - 21, susilaikė 35. Neįtraukta.
    Toliau pabaigsime... (Balsai salėje) Nesinervinkite, baigsime visus klausimus, tada... (Balsai salėje) Buvo Darbo partijos frakcijos nario V. Bukausko prašymas dėl Seimo nutarimo dėl referendumo grąžinimo į darbotvarkę. Kas pritariate, kad būtų grąžinta į darbotvarkę, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 106 Seimo nariai: už - 38, prieš - 24, susilaikė 44. Neįtraukta.
    Toliau buvo prašymas dėl Konstitucijos 74 straipsnio 2 dalies įgyvendinimo įstatymo projekto perkėlimo į darbotvarkės priekį, į 1-18 klausimą vietoj Konkurencijos, kurį siūlo grąžinti, bet vis tiek į tą vietą. Ar galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Ne. Prašome balsuoti. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Dėl projekto Nr. XIIP-1121(2) perkėlimo į 1-18 klausimo vietą.
    Balsavo 109 Seimo nariai: už - 68, prieš - 17, susilaikė 24. Svarstome anksčiau.
    Dar buvo Darbo partijos frakcijos prašymas grąžinti į darbotvarkę Konkurencijos įstatymą Nr. XIIP-498. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 109 Seimo nariai: už - 74, prieš - 11, susilaikė 24. Grąžintas į darbotvarkę.
    Dar buvo ministro J. Oleko prašymas grąžinti į darbotvarkę visą Žvalgybos įstatymo paketo priėmimą. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Gerbiamieji Seimo nariai, prašom balsuoti. Kas pritariate Žvalgybos įstatymo paketo grąžinimui į darbotvarkę, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 106 Seimo nariai: už - 56, prieš - 18, susilaikė 32. Grąžinta į darbotvarkę.
    Visi. Tiesa, dar buvo vienas prašymas dėl Etninės kultūros globos tarybos pirmininko skyrimo pateikimo. A. Pitrėnienė prašė komiteto vardu. Gal galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ar galime bendru sutarimu? Galime. Ačiū. Pritarta.
    Dėl visos darbotvarkės. Kas pritariate gruodžio 23 d. (pirmadienio) posėdžio darbotvarkei, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Balsuojame dėl visos darbotvarkės. (Balsai salėje)
    Balsavo 111 Seimo narių: už - 72, prieš - 21, susilaikė 18. Darbotvarkė patvirtinta.
    Noriu visus Seimo narius informuoti, kadangi šiandien darbotvarkė labai įtempta, yra labai daug priėmimų, taigi daugeliu atvejų vadovausiuosi Statuto 106 straipsnio 4 dalimi ir, ar suteikti žodį replikoms, spręsiu kaip posėdžio pirmininkė. Prašom... (Balsai salėje) Dėl vedimo tvarkos. Dabar mes patvirtinome darbotvarkę. Kitas klausimas... (Balsai salėje) Nusiraminkite, prieš Kalėdas negražu pyktis. (Triukšmas salėje)
    Įstatymo projektas Nr. XIIP-1231... (Triukšmas salėje) Jeigu jums salėje nepatinka, prašau netriukšmauti. Prašau netriukšmauti! (Triukšmas salėje) Ko jūs dabar visi šūkaujate? Noriu paklausti, ar gerbiamasis M. Adomėnas nori sumušti Pirmininkę? Ko jūs dabar nervinatės prieš šventes? Aš dar kartą noriu pasakyti... Jūs nesinervinkite, ko jūs nervinatės? Prašom. A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Ačiū, Pirmininke, kad jūs šįryt tokia maloninga. Kad Seimo Pirmininkė dirba kaip V. Uspaskicho priedangos organizacija, tas seniai žinoma. Kad socialdemokratai to niekaip negali atsisakyti, irgi darosi aišku. Bet šitaip šiurkščiai pažeidinėti Seimo statutą, kaip jūs darėte šį rytą, mes dar to nesame matę. Gerbiamoji Pirmininke, aš noriu jums pacituoti Seimo statuto 94 straipsnio 1 dalį. Noriu priminti, kad šios dienos posėdžio darbotvarkė buvo patvirtinta praeitą ketvirtadienį. Teisę Seimo posėdyje siūlyti papildomai įrašyti klausimus į priimtą savaitės ar dienos posėdžių darbotvarkę arba išbraukti klausimus iš priimtos savaitės ar dienos posėdžių darbotvarkės turi Seimo valdyba, Seniūnų sueiga, Vyriausybė ir Seimo narių frakcija. Kiek aš suprantu, nė vienas iš čia išvardintų subjektų nėra pasiūlęs išbraukti iš ketvirtadienį priimtos darbotvarkės V. Uspaskicho klausimo. Jūs sulaužėte Statutą, jūs šios dienos rytiniam... iš ryto išdalinote darbotvarkę, kur šį klausimą jau išbraukėte. Tai jūs asmeniškai padarėte. Todėl toks sprendimas yra visiškai neteisėtas. Mes turime traktuoti, kad ir toliau šios dienos darbotvarkėje klausimas dėl V. Uspaskicho yra likęs. Jūs tą klaidą galite ištaisyti, pritardama tam, ką aš dabar sakau, arba mes dėl jūsų veiksmų turėsime kreiptis į Seimo Etikos ir procedūrų komisiją. Ir, kaip žinote, tai bus padaryta.
     PIRMININKĖ. Ačiū už jūsų nuomonę. Noriu pasakyti, kad džiaugiuosi, kad Etikos ir procedūrų komisija pradėjo darbą, jūs turite tokią teisę.

9.24 val.
    Šilumos ūkio įstatymo 19 ir 32 straipsnių pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1231(2) (priėmimo tęsinys)

    O toliau mes dabar svarstome darbotvarkės klausimus. Šilumos ūkio įstatymo 19 ir 32 straipsnių pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1231(2). Priėmimo stadija. Yra atidėtas balsavimas, vadinasi, tik balsuojame. Motyvai už, prieš yra išsakyti. Kas pritariate šio įstatymo priėmimui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 102 Seimo nariai. Už - 99, prieš nėra, susilaikė 3. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1231) priimtas. (Gongas)

9.27 val.
    Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 4, 7, 8, 16, 19 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1170(2) (priėmimo tęsinys)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 4, 7, 8, 16, 19 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1170(2). Taip pat tik priėmimo stadija. Motyvai už, prieš yra išsakyti. Kas pritariate, kad šis įstatymas būtų priimtas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 104 Seimo nariai. Už - 103, prieš - 1, susilaikiusių nėra. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1170(2) priimtas. (Gongas)

9.29 val.
    Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 2, 4, 7 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1171(2) (priėmimo tęsinys)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 2, 4, 7 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1171(2). Priėmimo stadija. Taip pat motyvai už, prieš yra išsakyti. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo priėmimui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 100 Seimo narių. Už - 99, prieš - 1, susilaikiusių nėra. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1171(2) priimtas. (Gongas)

9.30 val.
    Kriminalinės žvalgybos įstatymo 2, 5, 21 ir 22 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1153(2) (priėmimo tęsinys)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Kriminalinės žvalgybos įstatymo 2, 5, 21 ir 22 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1153(2). Priėmimo stadija. Nuomonės už, prieš išsakytos. Kas pritariate įstatymo priėmimui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 100 Seimo narių. Už - 89, prieš - 1, susilaikė 10. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1153(2) priimtas. (Gongas)

9.31 val.
    Kriminalinės žvalgybos įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-775(2) (priėmimo tęsinys)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Kriminalinės žvalgybos įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-775(2). Priėmimo stadija. Nuomonės už, prieš yra išsakytos. Balsuojame, kas pritariate įstatymo priėmimui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 79 Seimo nariai. Už - 75, prieš - 1, susilaikė 3. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-775(2) priimtas. (Gongas)

9.32 val.
    Vietos savivaldos įstatymo 21 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1325(2) (priėmimo tęsinys)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Vietos savivaldos įstatymo 21 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1325(2). Priėmimo stadija. Nuomonės už, prieš išsakytos. Balsuojame, kas pritariate įstatymo priėmimui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 104 Seimo nariai. Prieš nėra, susilaikiusių nėra. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1325(2) priimtas. (Gongas)

9.33 val.
    Civilinės saugos įstatymo 2, 8, 12, 14, 15, 21, 26, 27, 28, 31 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4525(2) (priėmimo tęsinys)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Civilinės saugos įstatymo 2, 8, 12, 14, 15, 21, 26, 27, 28, 31 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4525(2). Priėmimo stadija. Nuomonės už, prieš yra išsakytos. Liko priėmimas. Kas pritariate įstatymo priėmimui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 108 Seimo nariai. Už - 106, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymas (projekto Nr. XIP-4525(2) priimtas. (Gongas)

9.34 val.
    Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1334(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1334(2). Priėmimo stadija. Pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas.
    Dėl viso įstatymo projekto. Priėmimo stadijoje už, prieš kalbančių nėra.
    Balsuojame. Kas pritariate, kad įstatymą priimtume, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 109 Seimo nariai: už - 104, prieš - 2, susilaikė 3. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1334(2) priimtas. (Gongas)

9.36 val.
    Įstatymo "Dėl Lietuvos Respublikos ir Kuveito Valstybės sutarties dėl investicijų skatinimo ir abipusės apsaugos papildomo protokolo ratifikavimo" projektas Nr. XIIP-844(2) (priėmimo tęsinys)

    Kitas darbotvarkės klausimas - įstatymo "Dėl Lietuvos Respublikos ir Kuveito Valstybės sutarties dėl investicijų skatinimo ir abipusės apsaugos papildomo protokolo ratifikavimo" projektas Nr. XIIP-844(2). Priėmimo stadija. Nuomonės už, prieš yra išsakytos.
    Balsavimas. Kas pritariate įstatymo projekto ratifikavimui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 104 Seimo nariai: už - 104, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-844(2) priimtas. (Gongas)

9.37 val.
    Įstatymo "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Gernsio Vyriausybės susitarimo dėl keitimosi su mokestiniais klausimais susijusia informacija ratifikavimo" projektas Nr. XIIP-1086(2) (priėmimo tęsinys)

    Kitas darbotvarkės klausimas - įstatymo "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Gernsio Vyriausybės susitarimo dėl keitimosi su mokestiniais klausimais susijusia informacija ratifikavimo" projektas Nr. XIIP-1086(2). Priėmimo stadija. Nuomonės už, prieš yra išsakytos.
    Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 101 Seimo narys: už - 100, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1086(2) priimtas. (Gongas)

9.39 val.
    Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos įstatymo 6, 7, 15 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4734(3) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos įstatymo 6, 7, 15 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4734(3). Priėmimo stadija. Nuomonės už, prieš išsakytos.
    Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 96 Seimo nariai: už - 92, prieš nėra, susilaikė 4. Įstatymas (projekto Nr. XIP-4734(3) priimtas. (Gongas)

9.40 val.
    Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos įstatymo 2, 3, 5, 6, 9, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 23, 28, 29 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 131 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-1323(2) (svarstymo tęsinys)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos įstatymo 2, 3, 5, 6, 9, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 23, 28, 29 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 131 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-1323(2). Svarstymo tęsinys.
    Prašom. Dėl vedimo tvarkos - gerbiamasis K. Komskis.
     K. KOMSKIS (TTF). Frakcijos vardu prašome pusės valandos pertraukos.
     PIRMININKĖ. Ačiū. (Balsai salėje) Yra frakcijos prašymas daryti pusės valandos pertrauką. (Balsai salėje) Ar galime bendru sutarimu pritarti? Ar galime? Negirdžiu. Galime. Pritarta bendru sutarimu dėl pusės valandos pertraukos.

9.41 val.
    Valstybės įmonės Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondo įstatymo 2, 3, 4, 5 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1287(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Valstybės įmonės Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondo įstatymo 2, 3, 4, 5 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1287(2). Priėmimo stadija.
    Pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio. Pasiūlymų, pastabų nėra gauta. Galime priimti bendru sutarimu? Ačiū. Priimtas. Dėl 2 straipsnio. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Galime. Priimtas. Dėl 3 straipsnio. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. Dėl 4 straipsnio. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas.
    Dėl 5 straipsnio. Yra Energetikos komisijos pasiūlymas. Kas pristatys? K. Daukšys. Prašom. Kas atstovauja komiteto vardu? Z. Žvikienė. Prašom.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Energetikos komisijos siūlymui komitete buvo pritarta bendru sutarimu. Bet mes jį apsvarstėme.
     PIRMININKĖ. Viskas gerai, bet priėmimo stadijoje mes salėje turime vis tiek svarstyti. Komisijos pirmininkas K. Daukšys. Prašom pristatyti.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Komisija svarstė šį sudėtingą klausimą. Iš tikrųjų Ignalinos atominės elektrinės uždarymo fonde nelieka pinigų ir nėra galimybės iš jo finansuoti to regiono socialinių programų. Bet, suprasdami ir regiono rūpesčius, ir žmonių lūkesčius, mes pasiūlėme pratęsti šio įstatymo galiojimą iki liepos 1 d., tuo metu vykdyti visas iki šiol buvusias programas, o nuo liepos 1 d. pereiti tik prie atominės elektrinės uždarymo finansavimo. Per tą laiką tikiuosi, kad Vyriausybė suras galimybių, būdų ir fondų, iš kurių bus finansuojamos Zarasų, Visagino ir Ignalinos savivaldybių teritorijų socialinės programos, bus pasirūpinta gyventojų įdarbinimu, perkvalifikavimu ir visais kitais dalykais. Manyčiau, kad tai būtų pats teisingiausias sprendimas.
     PIRMININKĖ. Komitetas pritarė.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Komitetas bendru sutarimu pritarė Energetikos komisijos pasiūlymui.
     PIRMININKĖ. Yra kitas alternatyvus Seimo nario A. Dumbravos pasiūlymas irgi dėl datos. Ar mes galime alternatyviai svarstyti? Prašom, Seimo nary, pristatyti.
     A. DUMBRAVA (TTF). Labai ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Tikrai, ką pasakė Kęstutis, kad pinigai... Tik ne visai tiksliai - pinigų ten yra, kitų metų biudžete lėšos yra numatytos. Mūsų biudžeto 9 priedėlyje tos lėšos numatytos būtent dviems agentūroms išlaikyti.
    Mielieji kolegos, aš tikrai norėčiau, kad mes pritartume. Neskubinkime tų įvykių eigos. Jeigu lėšos yra numatytos, tegul padirbėja. Mums vis tiek reikia ir šio regiono planus 2015-2020 m. numatyti. Galbūt dar atominę elektrinę statysime? Jeigu lėšos yra numatytos, tikrai būtų negražu, manau, tikrai nekrikščioniška pusę metų palikti ir pusę metų išbraukinėti. Todėl, mielieji kolegos, prašau palaikyti šį variantą. Per tuos metus ta agentūra nebus priklausoma nuo Uždarymo fondo, tikrai surasime kitų finansavimo šaltinių, kaip ir visam regionui. Taigi prašau palaikyti mano siūlymą. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Komiteto nuomonė.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Komitetas bendru sutarimu nepritarė Seimo nario A. Dumbravos pasiūlymui ir mano, kad iš tikrųjų šitas pasiūlymas nesprendžia regiono socialinių problemų iš esmės, nes jau yra pritarta liepos 1 d., tai iki 2015 m. visiškai nėra tikslinga pratęsti termino.
     PIRMININKĖ. Ačiū pranešėjai. Siūlau balsuoti. Kas pritariate... (Balsai salėje) Nesinervinkite, viskas bus sutvarkyta! Yra nuomonė už. Prieš nuomonės nėra. Nuomonė už - Kęstutis... Atsisakote. Tada yra pasiūlymas balsuoti dėl kiekvienos atskirai arba balsuoti alternatyviai. (Balsai salėje) Viską mes apsvarstėme. Yra pasiūlymas (girdžiu iš salės) balsuoti alternatyviai. Ar galime pritarti tokiam balsavimui? (Balsai salėje) Jis išsakė. Gerbiamasis Seimo nary, Seimo narys A. Dumbrava pristatė ir išsakė. (Balsai salėje) Tai jūs neužsirašėte. Jūs neįdėjote kortelės, nepykite. Neveikia jūsų kortelė, todėl neužrašė. (Balsai salėje) Nereikia pykti prieš Kūčias, prieš Kalėdas nereikia pykti. Tuojau bus viskas sutvarkyta.
    Prašom. R. J. Dagys - nuomonė už dėl Seimo nario A. Dumbravos pasiūlymo.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamoji Pirmininke, jūs pati prieš Kūčias nusiraminkite, normaliai veskite posėdį, kaip reikia ir nemoralizuokite kitų! Aš noriu paremti kolegos A. Dumbravos pasiūlymą, nes Socialinių reikalų ir darbo komitetas iš tikrųjų svarstė ir matė visą susidariusią situaciją. Tikrai nelogiška dabar pusę metų ką nors tampyti, juo labiau kad naujos kokios nors tarnybos įsteigimas iš esmės nieko nesprendžia. Jau yra susiklostę tam tikri santykiai ir plėtros programos, kurios eina. Visos regiono savivaldybės tam yra pasiruošusios. Galų gale toks tvarkymosi būdas priartina prie sprendimų regionuose, o ne centralizuotam paskirstymui. Tai tikrai racionalus A. Dumbravos pasiūlymas ir reikia jį paremti.
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę. Kviečiu balsuoti alternatyvai. Energetikos komisijos siūlymas, kad įstatymas įsigalioja nuo liepos 1 d., ir Seimo nario A. Dumbravos - nuo 2015 m. sausio 1 d. Kas už Energetikos komisijos pasiūlymą, balsuojate už, kas už Seimo nario A. Dumbravos pasiūlymą, balsuojate prieš. Alternatyvus balsavimas, susilaikę nebus skaičiuojami.
    Balsavo 99 Seimo nariai: už - 38, prieš - 61. Pritarta Seimo nario A. Dumbravos pasiūlymui. Galime pritarti 5 straipsniui su Seimo nario A. Dumbravos pasiūlymu bendru sutarimu ar reikia balsuoti? (Balsai salėje) Galime. Pritarta.
    Motyvai dėl viso. Nuomonė už ir nuomonė prieš. Nuomonė už - K. Daukšys. Kalbėsite? Atsisakote. Ačiū. Nuomonės prieš nėra. Kviečiu balsuoti dėl įstatymo priėmimo su Seimo nario A. Dumbravos pataisa. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 105 Seimo nariai: už - 93, prieš - 1, susilaikė 11. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-1287(2) yra priimtas. (Gongas)

9.51 val.
    Valstybinių pensijų įstatymo 4, 5, 6 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1113(3) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Valstybinių pensijų įstatymo 4, 5, 6 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1113(3). Priėmimo stadija. (Balsai salėje) Mane informuoja, kad motyvai už, prieš yra išsakyti. Liko balsavimas. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 60 Seimo narių: už - 58, prieš - 1, susilaikė 1. (Šurmulys, plojimai salėje) Balsavimas atidedamas. Salėje ploti nereikia. Balsavimas atidedamas.
    Kitas darbotvarkės klausimas. (Balsas salėje: "Replika...") Aš minėjau, kad šiandien, vadovaudamasi mano minėta Statuto nuostata, replikoms laiko tikrai nesuteiksiu, nes reikia laiku baigti darbą.

9.53 val.
    Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo 1, 34, 38 ir 43 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1124(2)ES (priėmimas)

    Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo 1, 34, 38 ir 43 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1124(2)ES. Priėmimo stadija. Pastraipsniui.
    1 straipsnis. Pataisų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 2 straipsnis. Pataisų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 3 straipsnis. Pataisų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 4 straipsnis. Pataisų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 5 straipsnis. Pataisų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 6 straipsnis. Pataisų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 7 straipsnis. Pataisų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 8 straipsnis. Pataisų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
    Dėl viso nuomonė už, nuomonė prieš. Nuomonių už, prieš nėra.
    Balsuojame, kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 97 Seimo nariai: už - 94, prieš nėra, susilaikė 3. Įstatymas (projektas Nr. XIIP-1124(2)ES) priimtas. (Gongas)
    Gerbiamieji Seimo nariai, mus pasveikinti atvyko Lietuvos skautai, Betliejaus ugnies nešėjai. Kviečiu šiek tiek tylos salėje. Prašome.
     D. TARAILIENĖ. Labai malonu vėl atkeliauti į šitą salę ir matyti tiek daug laukiančių veidų. Tyliai ir dėmesingai laukiančių. Kiekvienas prisiminkime savo vaikystę, tą kalėdinį laikotarpį, kvepiantį meduoliais, eglių spygliais, pripildytą tokio nekantraus laukimo. Širdyje pasižadėdavome įvykdyti didžiausius žygdarbius, kad tik vakare galėtume įžiebti eglutę ir sulaukti Kalėdų senio. Laikui bėgant, tie mūsų pasižadėjimai keitėsi, rimtėjo, mes patys tapome pareigingesni, pajutome, kas yra atsakomybė, kova, viltis ir pergalė.
    Šiandien visa tai mes išgyvenkime Betliejaus taikos ugnies šviesoje. Taikos ir ramybės, kurios reikia visam visam pasauliui, - ar tai būtų turtingiausias magnatas, ar vargšas, ieškantis duonos kąsnio šiukšlių konteineryje. Kiekvienam reikia ramybės, taikos ir santarvės. Pasauliui reikia darnos, ir ta darna atkeliauja iš tos mažytės, kažkada visai nežinomos vietelės, iš Betliejaus, iš Betliejaus nakties, todėl mes šiemet ir sakome: išeik iš nakties, išeik iš tamsos ir skleisk gėrį.
     SKAUTĖ. Ši Betliejaus taikos ugnis įkvepia mus visus daryti gerus darbus.
     SKAUTĖ. Aš jos šviesoje pasiryžtu tesėti savo duotą žodį.
     SKAUTĖ. Nešdama šią ugnelę, pradedu pastebėti ir nuliūdusius, ir ieškančius paguodos. Žinau, kad aš jiems turiu padėti.
     SKAUTAS. Sąžinė prabyla vis dažniau, randu savyje nepastebėtų trūkumų ir stengiuosi juos pataisyti. Pajuntu pareigos ir atsakomybės jausmą.
     SKAUTĖ. Kur tik nušvinta Betliejaus taikos ugnelė, ten pradeda nykti dvasinė tuštuma ir tamsa.
     SKAUTĖ. Ji apšviečia mano mintis ir mano žodžiai tampa šviesūs ir šildantys. Taip norisi dalintis gėriu, o jo iš tikrųjų yra tiek daug!
     SKAUTĖ. Nei vėjas, nei pūga, nei piktavalės rankos teneužpučia šios liepsnelės.
     SKAUTĖ. Didžiuojuosi, kad esu Betliejaus taikos ugnies nešėja ir garbingai atlieku šią pareigą.
     SKAUTĖ. Aš šio žiburėlio šviesoje matau viltingą ateitį.
     SKAUTĖ. Tegul Geroji Betliejaus naujiena padeda mums sukurti taikos ir ramybės stebuklą.
     D. TARAILIENĖ. Dabar pats svarbiausias momentas - mes šiuo stebuklu norime pasidalinti su jumis. Pirmiausia Pirmininkę kviečiame priimti ugnelę.
    Mes uždegame šią ugnelę ir įteikiame gerbiamajai Pirmininkei ne šiaip sau žvakę, o įteikiame žibintą. Tai yra be galo didelis įsipareigojimas, nes jūs nuo šios minutės tampate Betliejaus taikos nešėja. Vadinasi, taika, ramybė, santarvė, darna, visa tai, kas geriausia, visa tai turi sklisti iš jūsų, nes jūs šiandien visų akivaizdoje priimate šią didelę atsakomybę ne tik kaip Seimo Pirmininkė, bet Betliejaus ugnis čia, ko gero, svarbiau.
    Taip pat tradiciškai norime padovanoti plakatą, kuris kalbės apie tai, ką mes šiandien šiuose rūmuose darėme. Ir, kaip ir kiekvienas renginys, turime savo himną.
    Dek, liepsnele, tarsi saulė,
    Neški šviesą tu pasauliui.
    Teneges tava liepsna,
    Stiprink viltį mumyse.
    Dek, liepsnok, maža liepsnele,
    Neški šviesą mūsų šaliai.
    Teneges tava liepsna,
    Stiprink viltį mumyse.
    Dek, ugnele, skaisčiai švieski,
    Neški šviesą mūsų miestui.
    Teneges tava liepsna,
    Stiprink viltį mumyse.
    Dek, liepsnok, karšta ugnele,
    Neški šviesą mūs nameliams.
    Teneges tava liepsna,
    Stiprink viltį mumyse.
    Dek, liepsnele, nepailski,
    Neški šviesą mūsų širdžiai.
    Te tikėjimas tvirtės.
    Meilė ir viltis stiprės.
    Gražių jums švenčių! (Plojimai) Dalinkitės ta ugnele, tegul ji dega jumyse! Ačiū. Iki kitų metų. Tikimės, pakviesite! (Plojimai)
     PIRMININKĖ. Dėkojame skautams ir skautų vadovei. Tikiuosi, kad ši Betliejaus liepsnelė, kuri plevens šiandien mūsų posėdžių salėje, tikrai suteiks santarvės, ramybės ir pagarbos vienų kitiems ženklus.

10.05 val.
    Darbuotojų saugos ir sveikatos įstatymo 2, 4, 42, 43, 44, 45 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1182(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Darbuotojų saugos ir sveikatos įstatymo 2, 4, 42, 43, 44, 45 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1182(2). Priėmimo stadija.
    Pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Priimta. 2 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Priimta. 3 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Priimta. 4 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Priimta. 5 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Priimta. 6 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. 7 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta.
    Dėl viso nuomonės už, nuomonės prieš. Nėra. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 88 Seimo nariai: už - 85, prieš nėra, susilaikė 3. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1182(2) priimtas. (Gongas)

10.06 val.
    Darbo kodekso 281 ir 282 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1183(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Darbo kodekso 281 ir 282 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1183(2). Priėmimo stadija. Pastraipsniui. 1 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra gauta. Galime bendru sutarimu priimti? Priimta. 2 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra gauta. Galime bendru sutarimu priimti? (Balsai salėje) 3 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra gauta. Galime bendru sutarimu priimti? (Balsai salėje) Priimta.
    Dėl viso nuomonės už, prieš. Norinčių kalbėti nėra. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 84 Seimo nariai: už - 78, prieš nėra, susilaikė 6. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1183(2) priimtas. (Gongas)

10.08 val.
    Valstybinių pensijų įstatymo 4, 5, 6 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1113(3) (priėmimo tęsinys)

    Nr. XIIP-1113 - Valstybinių pensijų įstatymo 4, 5, 6 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Triukšmas salėje)
    Na, kadangi nesiregistruoja Seimo nariai, tai mes ir nebebandysime daugiau su tuo įstatymu dirbti.
    Kitas darbotvarkės klausimas - Darbo kodekso 281 ir 282 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1183(2). (Balsai salėje) Atsiprašau. Buvo. Taip, atsiprašau.

10.09 val.
    Nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1184(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1184(2). Priėmimo stadija. Pastraipsniui. 1 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime bendru sutarimu priimti? Priimta. 2 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime bendru sutarimu priimti? Priimta.
    Dėl viso nuomonės už, prieš. Norinčių kalbėti nėra. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 89 Seimo nariai: už - 87, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymas Nr. XIIP-1152(2) priimtas. Oi, atsiprašau. Per skubėjimą ne tą paskelbiau. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1184(2) priimtas. (Gongas)

10.11 val.
    Socialinės paramos mokiniams įstatymo 1, 2, 4, 6, 7, 10 ir 14 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1152(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Socialinės paramos mokiniams įstatymo 1, 2, 4, 6, 7, 10 ir 14 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1152(2). Priėmimo stadija. Pastraipsniui. 1 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime bendru sutarimu priimti? (Balsai salėje) Priimta. 2 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime bendru sutarimu priimti? (Balsai salėje) Priimta. 3 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime bendru sutarimu priimti? Priimta. 4 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime bendru sutarimu priimti? Priimta. 5 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime bendru sutarimu priimti? Priimta. 6 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime bendru sutarimu priimti? Priimta. 7 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime bendru sutarimu priimti? Priimta. 8 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime bendru sutarimu priimti? Priimta.
    Nuomonės už, prieš. Kalbėti norinčių nėra. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 91 Seimo narys: už - 91, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1152(2) priimtas. (Gongas)

10.14 val.
    Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos įstatymo 2, 3, 5, 6, 9, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 23, 28, 29 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 131 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-1323(2) (svarstymo tęsinys ir priėmimas)

    Grįžtame prie projekto, dėl kurio buvo padaryta pusės valandos pertrauka. Tai yra Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos įstatymo 2, 3, 5, 6, 9, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 23, 28, 29 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 131 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-1323(2). Svarstymo tęsinys. Prašome. Komiteto pirmininkė V. Baltraitienė. Taip. Mes dabar susitikslinome. Prašom, pirmininke. Prie 8 straipsnio, mane informuoja, yra sustota.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Aš turiu konsoliduotą, taip. Paskutinis buvo Seimo Antikorupcijos komisijos... (Balsai salėje) Ir toliau ėjo Seimo nario J. Poželos, kuris atsiėmė tada visus savo pasiūlymus.
     PIRMININKĖ. Taip. Jeigu galima, pirmininke, tada... Ar galima, pirmininke, aš padėsiu. Taip. Dabar, kaip mane informavo, visi J. Poželos pasiūlymai yra atsiimti. Dėl 8 straipsnio daugiau nėra.
    9 straipsnis. Pasiūlymų ir pastabų nėra. Po svarstymo galime pritarti? Taip. Dėl 10 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Dėl 11 straipsnio J. Poželos pasiūlymai atsiimti. Dėl 12 straipsnio pastabų ir pasiūlymų taip pat nėra. Dėl 13 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Dėl 14 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Dėl 15 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Dėl 16 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra.
    Dėl 17 straipsnio yra Seimo nario J. Razmos pastaba.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Kadangi ir komitetas, ir Seimas apsisprendėme dėl pirmojo pasiūlymo, kuris buvo, tai analogiškas yra ir čia, siūlo išbraukti. Siūlome nesvarstyti.
     PIRMININKĖ. Seimas jau yra balsavęs. Visi J. Poželos pasiūlymai atsiimti. Ačiū, komiteto pirmininke. Po svarstymo nuomonė už, nuomonė prieš. Nuomonė prieš - A. Anušauskas.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, manau, iš tokios svarbios institucijos, kaip Vyriausioji tarnybinės etikos komisija, mes negalime daryti institucijos, kurios sprendimai būtų vertinami dviprasmiškai. Dabartiniai pakeitimai įtvirtina būtent tokią situaciją. Pasitikėjimas šia institucija kris, jos sprendimai bus vertinami kaip politiniai, todėl siūlau nepalaikyti dabartinio įstatymo projekto.
     PIRMININKĖ. Balsuojame. Yra nuomonė už. Prašom. P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš manau, subalansuotas, yra atsižvelgta į daugelio Seimo narių išvadas, taip pat į Antikorupcijos komisijos išvadas, įstatymas gana geras, priimtinas. Prašau palaikyti.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonės už ir prieš svarstymo stadijoje išsakytos. Balsuojame. Svarstymo stadija. Kas pritariate komiteto nuomonei, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 100 Seimo narių: už - 59, prieš - 32, susilaikė 9. Po svarstymo pritarta.
    Priėmimo stadija. Prašom. Gerbiamoji...
     L. DMITRIJEVA (DPF). Labai atsiprašau, mano balsą įskaitykite kaip už.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Į protokolą įrašysime.
    Priėmimo stadija. Priėmimas pastraipsniui. Į tribūną dar kviesime komiteto pirmininkę V. Baltraitienę.
    Dėl 1 straipsnio pastabų ir pasiūlymų negauta. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. Dėl 2 straipsnio pastabų ir pasiūlymų negauta. Galime bendru sutarimu pritarti? Priimta. Dėl 3 straipsnio pastabų ir pasiūlymų negauta. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta.
    4 straipsnis. Jeigu aš ką nors ne taip sakau, pirmininke, mane pataisykite. Dėl 4 straipsnio yra A. Bilotaitės pasiūlymas, taip?
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Taip.
     PIRMININKĖ. A. Bilotaitės pasiūlymas. Prašome, Agne, pateikti pasiūlymą.
     A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Dėkoju, Seimo Pirmininke. Dar kartą noriu išreikšti tokį nepasitenkinimą, kad šį įstatymo projektą bandoma labai skubiai priimti. Tai vienas dalykas. Žinoma, labai gaila, kad mano pataisos negalėjo būti šiandieną apsvarstytos komitete, tik dabar mes iš naujo svarstysime. Šio siūlymo esmė yra ta, kad šiuo metu pagal dabar galiojantį įstatymą visos institucijos gali teikti po vieną atstovą į Vyriausiąją tarnybinės etikos komisiją. Mano siūlymas yra ir palikti tą esamą tvarką, nes tas dalykas, kai Seimo Pirmininkas gali deleguoti du atstovus, mūsų nuomone, yra iškreipiantis ir šią instituciją darantis politizuotą ir neobjektyvią. Kviečiu, kolegos, palaikyti mano siūlymą.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Komitetas nesvarstė, nes iš tikrųjų penktadienį užregistruota pataisa, bet ji yra analogiška J. Razmos pataisai, kuriai komitetas nepritarė ir Seimas svarstymo stadijoje taip pat nepritarė. Todėl siūlau salei balsuoti ir pasisakyti už ar prieš, nes komitetas savo išvadą palieka, vieną kartą jau apsisprendė.
     PIRMININKĖ. Ačiū pirmininkei. Čia prašoma grąžinti buvusią situaciją. Siūlau balsuoti. Kas pritariate A. Bilotaitės pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 100 Seimo narių: už - 43, prieš - 21, susilaikė 36. Nepritarta.
    Ar galime 4 straipsnį priimti bendru sutarimu? Negalime. Prašome balsuoti. Kas pritariate 4 straipsniui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 102 Seimo nariai: už - 59, prieš - 31, susilaikė 12. Pritarta.
    Dėl 5 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimta. Dėl 6 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime bendru sutarimu priimti? Priimta. Dėl 7 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Ar galime bendru sutarimu priimti? Priimta.
    Dėl 8 straipsnio yra A. Bilotaitės pasiūlymas. Prašome, Agne, pristatyti.
     A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Dėkoju, Seimo Pirmininke. Šis pasiūlymas yra susijęs su balsavimo procedūra, kuri numatyta dėl VTEK'o. Šiuo metu siūlomame projekte tvarka yra ydinga, kadangi du komisijos nariai iš esmės galės primesti savo valią ir daryti įtaką daugumos pozicijai, nes tam, kad būtų priimtas sprendimas reikės 5 balsų. Vadinasi, jeigu vienas sirgs ir nedalyvaus, kitas dėl kokių nors aplinkybių, tarkim, politikos ar kitų dalykų turės kitokią poziciją, tai sprendimas nebus priimamas. Aišku, susidarys situacija, kad VTEK'o sprendimai bus nepriimami. Galbūt tai kam nors bus naudinga. Siūlau nepritarti pagrindinio komiteto pozicijai ir palaikyti mano siūlymą.
     PIRMININKĖ. Prašom, pirmininke.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Komitetas ir Seimas svarstymo stadijoje apsisprendė, kad sprendimas priimamas, kai iš 6 komisijos narių (...) pritaria 5.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė, palaikanti pataisą, taip? Gerbiamasis R. J. Dagys. Prašom.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Antikorupcijos komisijos posėdyje visos institucijos, kurios tik yra susijusios su tais klausimais, pasisakė prieš tokią tvarką. Pabrėžiu - visos. Nes tai yra korupcinė nuostata, kai faktiškai vienas, du žmonės piktavališkai gali užblokuoti Tarnybinės etikos komisijos veiklą iš principo. Tiesiog užblokuoti. Ir nebus priimami nė vienas, turint omenyje, kad dar visi politiniai paskyrimai yra padaryti, faktiškai tai paralyžiuoja komisijos darbą, ji niekada nepriims beveik jokių sprendimų. Du žmonės visada gali sutarti ir blokuoti visus sprendimus. Kokia čia institucija, kur du žmonės galės blokuoti bet kuriuos sprendimus? Jau mes turėjome Lenkijos-Lietuvos valstybę su veto teise, ir prie ko tas privedė! Ne viena institucija, visos prašė šią nuostatą pakeisti. Tai ką, mes jau tokie išminčiai atsiradome, kad tų žmonių ilgametė praktika nieko mums nereiškia? Kam mes tą Tarnybinės etikos komisiją kuriame? Siūlau palaikyti A. Bilotaitės siūlymą.
     PIRMININKĖ. Ačiū už išsakytą nuomonę. Komitetas nepritarė, kaip jau sakė pirmininkė. Balsuojame. Kas pritariate A. Bilotaitės pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Šurmulys salėje)
    Balsavo 97 Seimo nariai. Už - 60, prieš - 2, susilaikė 35. A. Bilotaitės pataisai yra pritarta. Taigi galime 8 straipsniui pritarti su A. Bilotaitės pataisa? Galime bendru sutarimu? Priimta.
    Toliau, 9 straipsnis. Pastabų pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. 10 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti? Priimtas. 11 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti? Priimta. 12 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti? Priimta.
    Dėl 13 straipsnio yra A. Bilotaitės pataisa. Prašom, Agne, pristatyti.
     A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Dėkoju, Seimo Pirmininke. Čia tikriausiai yra esminis pakeitimas, kuris buvo siūlomas šio įstatymo projekto autorių. Čia gana gudriai ir demagogiškai buvo surašyta tokia formuluotė, kuri skamba iš esmės gerai, bet kai įsigilini, matai tokį dalyką, kad realiai, jeigu įsigalios toks įstatymo projektas, koks yra siūlomas pagrindinio komiteto, VTEK'as nebegalės naikinti darbo sutarčių ir sandorių. Iš esmės aš jau buvau ne kartą pasisakiusi - VTEK'as taps impotentiška institucija. Jeigu mes to siekiame, taip ir padarykime. Siūlau nepritarti ir palaikyti mano poziciją.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Pirmininke.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Anksčiau tokios pastabos nebuvo, bet mes komitete svarstydami buvome pritarę tam punktui, nes dabar yra siūloma taip: jeigu nustato pažeidimą, tai pirmiausia kreiptis į tos institucijos vadovą, kad tą pažeidimą panaikintų. Jeigu nepanaikina, tada kreiptis į teismą. Pagal Agnės siūlymą ir tai, kas buvo anksčiau, iš karto į teismą kreipdavosi. Dabar yra toks siūlymas, kad vis tiek pirmiau turi spręsti vadovas. Jeigu neteisėtai priėmė į darbą, vadovas turi panaikinti tą sandorį, sutartį, atleisti iš darbo. Jeigu jis nevykdo to VTEK'o nurodymo, tada kreiptis į teismą. Man atrodo, taip būtų logiškiau. Mes irgi, jei kas nors ką nors padaro ar skolos negrąžina, tai pirmiausia kreipiamės, kad grąžintų, o tik po to į teismą. Logiškiau, man atrodo, būtų taip, kaip yra projekte. Seimas turi apsispręsti.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už pataisą - K. Masiulis. Atsisakote. Nuomonė prieš - P. Gražulis. Atsisakote. Balsuojame. Kas pritariate A. Bilotaitės pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 98 Seimo nariai. Už - 39, prieš - 1, susilaikė 58. Nepritarta.
    Ar galime priimti 13 straipsnį? Ačiū, pirmininke. Bendru sutarimu galime? Priimta. 14 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra gauta. Galime bendru sutarimu priimti? Priimta. 15 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra gauta. Galime bendru sutarimu priimti? Priimta. 16 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra gauta. Galime bendru sutarimu priimti? Priimta. 17 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra gauta. Galime bendru sutarimu priimti? Priimta.
    Priėmimo stadijoje nuomonės už, nuomonės prieš. Nuomonė už - P. Gražulis. Atsisako. Nuomonė prieš - A. Anušauskas. Gal visi prieš atsisakote kalbėti, ar norite? Prašom, jeigu pageidaujate. A. Anušauskas.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Nepaisant to, kad viena pataisa priimta, vis dėlto pats principinis dalykas dėl paskirtų narių skaičiaus išlieka. Jis iš esmės išbalansuos šios institucijos darbą ir jos sprendimus pirmiausia pavers politiniais. Aš siūlau vis dėlto nepalaikyti tokio įstatymo projekto, kuris institucijos veiklą leis traktuoti kaip politinės institucijos priimamus sprendimus. Aš manau, tai yra aktualu tiems žmonėms, kurie siekia, kad valstybės tarnyboje, tarp politikų būtų kuo daugiau nuo tokių dviprasmiškų sprendimų priklausančių žmonių. Siūlau balsuoti prieš.
     PIRMININKĖ. Dėkojame už išsakytą nuomonę. Nuomonė prieš - P. Urbšys.
     P. URBŠYS (MSNG). Kiek suprantu, šios įstatymo pataisos yra inicijuotos dėl to, kad dalis Seimo narių mano, kad dabartinė VTEK'o sudėtis yra irgi politizuota, nes būtent yra įžiūrėta, kad gali būti atstovavimas buvusios daugumos. Dažnai girdžiu, kai šioje salėje vienas kitą kaltina politiniu daugumos piktnaudžiavimu, bet tas piktnaudžiavimas neatsiranda šiaip sau, jis atsiranda iš tokios Seimo narių pozicijos, kuri įtvirtinama ir būtent šiame įstatyme - aiškiai iš šešių komisijos narių trys bus skiriami politinės daugumos. Bet nėra amžinų politinių daugumų. Tai kodėl jūs sukuriate tokias priežastis, kurios leistų susidoroti priklausomai nuo tos daugumos, kuri tuo metu dominuoja? Ar tai ką nors bendro turi su etika?
     PIRMININKĖ. Dėkojame P. Urbšiui. Yra nuomonė už - A. Salamakinas.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, norėčiau grįžti į tos komisijos steigimo ištakas: buvo įsteigta ta komisija, pirmajai komisijai vadovo ponas V. Andriulis, po to ponia J. Petkevičienė. Įstatymo leidėjas tada numatė, kad etatinis yra tik vienas, etatinis - pirmininkas, o likusieji keturi gauna atlyginimą už posėdžius, kuriuose praleidžia ta komisija...
     Man atrodo, tada komisija dirbo tikrai šauniai. Aš nebijau to žodžio. Nes tie kiti, kurie buvo paskirti, be pirmininkų, tikrai buvo žinomi visoje valstybėje žmonės. Aš galiu priminti vieną pavardę - šviesaus atminimo ponas J. Marcinkevičius. Jis išbuvo dvi kadencijas. Po to, kai įstatymų leidėjas padarė visus etatinius, be abejonės, komisijos įžymūs žmonės turėjo savo darbus ir nėjo į tą komisiją, o pradėjo eiti teisininkai, vietoj 3 padėjėjų, beje, atsirado 18 padėjėjų.
    Šiuo metu, kada kalbi su savivaldybių tarybos nariais, jie kartais nebežino, ką daryti, nes reikia pakelti vandens kainas, o jeigu naudoja centralizuotą vandenį daugiau kaip pusė tarybos narių, iš jų reikalaujama nusišalinti. Turime komisijos veiklą. Šis projektas grąžina mus į komisijos ištakas. Aš manyčiau, kad reikia už jį balsuoti, nes įstatymas tikrai pagerėjo. Jeigu buvo gerai, grįžkime į tą momentą, kai buvo tikrai gerai veikianti komisija.
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę už. Nuomonė prieš - R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, visa tai, ką jūs šnekėjote, yra antriniai, tretiniai dalykai, kuriuos reikia taisyti. Galbūt galima taisyti ir aš iš dalies sutinku su jūsų pasakytais argumentais, bet šito įstatymo pagrindinė yda yra ne ta. Tarnybinės etikos komisija buvo steigiama tam, kad būtų neutrali Konstitucija, kuri spręstų mūsų valdininkų ir tarnautojų etinius nusižengimus. Jos pagrindinis dalykas turėjo būti užtikrintas nepolitizuotumas. Tada svarstant jau buvo padarytos dvi ydos, t. y. suteikti komisijos narių paskyrimą dviem politinėms institucijoms - Seimui ir Prezidentei. Tai neturėjo būti daroma, nes visos tarnybinės etikos komisijos, kurios yra steigiamos, jos daromos nepriklausomos nuo tų institucijų, kad turėtų pasitikėjimą ir kad jų vertinimai būtų tikrai etikos pasitikėjimas. Dabar mes turėsime politinį organą, kuriuo niekas niekur nepasitikės, nes kiekviena pusė galės drąsiai teigti, kad tai buvo politinis susidorojimas, ir tai galės ginčyti visuose teismuose, įskaitant Strasbūrą ir panašiai. Kam tokios institucijos reikia po jūsų pataisų? Visiškai niekam.
    Visa kita yra šiaip kosmetiniai pataisymai, kurie nepakeičia šito įstatymo ydingumo, nes mes ją padarome politine institucija. Nukrypstama nuo Tarnybinės etikos komisijos prigimties iš esmės. Todėl siūlau nepritarti šitam įstatymo projektui.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už - K. Daukšys.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Iš tikrųjų labai gerai kolega A. Salamakinas pasakė, dėl ko ta komisija ir iš ko ji buvo sudaryta. Tam, kad mes rastume pakankamą kiekį žmonių, kurie būtų nesuinteresuoti atlyginimu, o etika, ko gero, mums reikėtų ir tuos rinkimus daryti visiškai kitaip, galbūt net ir viešai, kaip tokių žmonių rinkimus. Tiesiog tauta galėtų išrinkti. Dabar atsiprašau, bet jau seniai ta komisija pasidariusi tokia valdiška institucija, kuri yra viena iš valdžios institucijų dalių, ir pasitikėjimą ji turi tokį patį, kaip dabar turi, taip ir toliau turės. Aš siūlyčiau čia nelaužyti iečių. Įstatymas yra geras. Įstatymą priimsime, jis galios ir niekam čia nuo to nepasidarys blogiau, bus tiktai geriau.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš - K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš noriu pradėti nuo to, kuo baigė A. Salamakinas. Iš tikro prisiminkime, kaip ta institucija buvo kuriama. Ji buvo kuriama kaip nepriklausomų ekspertų institucija, o į ką pavirto dabar? Į vis stiprėjančią politikų instituciją. Algimantai, kodėl tada jūs kalbate už? Jūsų argumentai yra prieš. Aš manau, kad su kiekvienu žingsniu politinė dedamoji tik stiprinama. Dabar aiškiai matyti, kad stiprėja Seimo Pirmininko vaidmuo, o tai reiškia ir valdančiosios daugumos vaidmenį. Šita institucija vis labiau ir labiau bus politiškai vairuojama ir ją vairuos, už vadelių tampys tas, kuris sėdi Seimo Pirmininko kėdėje. Dabar jau Darbo partija pavertė socdemus savo įkaitais ir priedangos organizacija gelbstint V. Uspaskichą nuo dar vieno imuniteto panaikinimo, lygiai taip pat šita institucija taps politine. Gerai, darbiečiai, dabar jūs esate valdžioje. Po ketverių metų bus kiti. Norėsite politiškai vairuojamos institucijos, kuri jūsų merams ir jums išrašys baudas arba, tiksliau, paskirs nuobaudas?
    Aš manau, kad mes žengiame visiškai ydingu keliu stiprindami ir stiprindami tos institucijos politinį valdymą. Tikrai taip nedarykime. Bent jau palikime tai, kas yra, o ne stiprinkime.
     PIRMININKĖ. Ačiū už jūsų nuomonę.
    Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Priėmimo stadija.
    Balsavo 68 Seimo nariai. Balsavimas atidedamas.
    Gerbiamieji Seimo nariai, noriu paskelbti trumpą informaciją. Gruodžio 21 d., šeštadienį, mirė 1992-1996 m. kadencijos Seimo narys K. P. Paukštys. Pašarvotas Kaune, Vilijampolėje, Sąjungos aikštė 3. Laidotuvės įvyks rytoj, antradienį, 14.00 val. Eigulių kapinėse. Kviečiu Seimo nario K. P. Paukščio atminimą pagerbti tylos minute.

    Tylos minutė

    Ačiū. Taip pat noriu viso Seimo vardu padėkoti gerbiamų mamų... Kadangi Seimo nariai šiandien nesiregistruoja, naujas įstatymas nebus priimtas, todėl galios senasis įstatymas. Sesija baigiasi, todėl Vyriausybė privalės atrasti pinigų senojo įstatymo įsigaliojimui. Ačiū jums už atvykimą. Viso Seimo vardu linkiu gerų, ramių švenčių ir sėkmės jūsų darbuose. (Plojimai) Jūsų šeimoms taip pat gražių švenčių. (Plojimai)

10.43 val.
    Konkurencijos įstatymo 33 ir 39 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-498(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Konkurencijos įstatymo 33 ir 39 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-498(2). Priėmimo stadija.
    Pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio yra K. Daukšio ir Seimo nario V. Skarbaliaus pataisos. Kiek mane informavo, K. Daukšys atsiima gerbiamojo V. Skarbaliaus pataisos atžvilgiu. Atsiprašau, šį klausimą pristato pranešėjas A. Skardžius.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, priėmimo stadijoje Ekonomikos komitetas svarstė dviejų kolegų - gerbiamojo K. Daukšio ir gerbiamojo V. Skarbaliaus pataisas. Buvo pritarta gerbiamojo K. Daukšio pataisai. Pataisų skirtumas yra toks. K. Daukšys siūlo, kad skundo padavimas dėl Konkurencijos tarybos nutarimo, kuriuo ūkio subjektui paskirta bauda, sustabdo baudos ir delspinigių priverstinį išieškojimą iki teismo sprendimo įsiteisėjimo dienos.
    Gerbiamasis kolega V. Skarbalius siūlo, kad būtų išieškomos palūkanos, kurias numato Lietuvos Respublikos civilinio kodekso 6.210 straipsnio 2 dalyje nustatyto dydžio palūkanos. Taip pat ši pataisa yra teikiama ir dėl 39 straipsnio. Todėl komitetas, šiandien rytą susirinkęs, apsvarstė ir pritarė kolegos V. Skarbaliaus pataisai, o dėl savo pataisos reikėtų klausti gerbiamojo K. Daukšio, ar jis atsiimtų pataisą.
     PIRMININKĖ. K. Daukšys.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Kadangi komitetas šiandien buvo susirinkęs ir pritarė V. Skarbaliaus pasiūlymui, natūralu, kad dviejų negali būti, todėl aš atsiimu savo ir tikiuosi, kad tas bus geresnis.
     PIRMININKĖ. Ačiū Seimo nariui, ačiū pranešėjui. Ar galime pritarti bendru sutarimu Seimo nario V. Skarbaliaus pasiūlymams? (Balsai salėje) Galime. Ačiū. Pritarta.
    1 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. 2 straipsnis. Čia irgi tas pats, pataisos yra susijusios su 1 straipsniu. Galime priimti 2 straipsnį su Seimo nario V. Skarbaliaus pasiūlymais? (Balsai salėje) Galime. Priimta.
    Dėl viso nuomonė už, nuomonė prieš. Norinčių kalbėti nėra. Balsuojame. Kas pritariate Konkurencijos įstatymo 33 ir 39 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 88 Seimo nariai: už - 81, prieš nėra, susilaikė 7. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-498(2) priimtas. (Gongas)

10.46 val.
    Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos įstatymo 2, 3, 5, 6, 9, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 23, 28, 29 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 131 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-1323(2) (priėmimo tęsinys)

    Kviečiu balsuoti dėl įstatymo projekto Nr. XIIP-1323(2), dėl kurio balsavimas buvo atidėtas. Balsuojame. Kas pritariate Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos įstatymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Dar nėra. Balsavimą atidedame dar kartą.

10.47 val.
    Konstitucijos 74 straipsnio 2 dalies įgyvendinimo konstitucinio įstatymo projektas Nr. XIIP-1121(2) (svarstymas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Konstitucijos 74 straipsnio 2 dalies įgyvendinimo konstitucinio įstatymo projektas Nr. XIIP-1121(2). Svarstymo stadija. Kviečiame komiteto pirmininką J. Sabatauską. Nematau. Gal gerbiamasis S. Šedbaras galėtų pristatyti? Teisės ir teisėtvarkos komitetas.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Komitetas projektą svarstė gruodžio 4 d. Už balsavus 4, susilaikius 1, buvo pritarta komiteto patobulintam Konstitucijos 74 straipsnio 2 dalies įgyvendinimo konstitucinio įstatymo projektui.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Diskusijoje užsirašė dalyvauti vienas Seimo narys - K. Masiulis. Prašome, Kęstuti.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, paskaitysiu Konstitucijos 74 straipsnį. Pabrėždamas būtinybę, kad visos valstybės valdžią vykdančios institucijos: Seimas, Prezidentas, Vyriausybė ir teismai, būtų sudaromos tik iš tokių piliečių, kurie be išlygų paklūsta Tautos Konstitucijai... Be išlygų. Be išlygų paklūsta Konstitucijai ir kurie, eidami pareigas, besąlygiškai (vėl žodis "besąlygiškai") vadovaujasi Konstitucija, teise ir Tautos bei valstybės interesais. Be išlygų ir be sąlygų.
    Štai dabar mes imame ir darome tas išlygas ir sąlygas, kad vienas žmogus galėtų patekti į Seimą ar būti renkamas Prezidentu. Žmogaus Teisių Teismas nepasisakė dėl jokių kitų aplinkybių, išskyrus rinkimą į Seimą. Jeigu ką mes ir turėtume keisti, tai vieną vienintelę išlygą ir sąlygą vis dėlto padaryti - suteikti galimybę, vienokią ar kitokią, aš būčiau už labai sudėtingą tą galimybę, būti renkamam į Seimą. 25 metai, gali būti 30 metų. Man tokių žmonių, kurie laužo priesaiką, visiškai niekur nereikia.
    Dabar kas daroma? Ketveri metai ir pirmyn į Seimą! Aštuoneri metai ir pirmyn - būk Prezidentu! Aš manau, kad taip yra neteisinga.
    Dar kas yra daroma? Konstitucinis Teismas yra išaiškinęs, kad niekaip kitaip negalima atsižvelgti į Žmogaus Teisių Teismo nutarimą kaip keičiant Konstituciją. Dabar yra siūloma priimti konstitucinį įstatymą. Ir vėl mes laužome Konstituciją. Kodėl turime taip elgtis? Galbūt vienas koks nors žmogus labai to nori, bet mes neprivalome laužyti Konstitucijos, mes privalome ją ginti.
    Dar sykį pabrėžiu, kas pasakyta. Besąlygiškai vadovaujasi Konstitucija, be išlygų paklūsta Tautos Konstitucijai. Tas žmogus sulaužė Konstituciją, besąlygiškai nevykdė Tautos valios. Kodėl jam reikia atverti duris į parlamentą, o juo labiau į Prezidento instituciją, dėl ko net ir Žmogaus Teisių Teismas nėra pasisakęs?
     PIRMININKĖ. Dėkojame K. Masiuliui. Kviečiame diskutuoti J. Sabatauską.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iš tiesų išklausėme kolegą, kuris čia įvairių kaltinimų pažėrė, bet turime suvokti vieną dalyką. Taip, Žmogaus Teisių Teismas šiuo klausimu, jeigu kalbėtume apie rinkimų teisės, pasyviosios rinkimų teisės draudimą visam gyvenimui, pasakė, kad tai yra neproporcingas draudimas, kad negali būti draudžiama asmeniui būti renkamam parlamentaru visą gyvenimą, kad pernelyg didelis. Bet jeigu pasižiūrėsime visą Žmogaus Teisių Teismo praktiką, pamatysime, kad analogiški sprendimai yra dėl visų draudimų užimti kokias nors pareigas. Profesijų draudimas ir taip toliau. Prisiminkime mūsų Lietuvos pralaimėtas bylas, kurios buvo susijusios su vadinamuoju Liustracijos įstatymu. Irgi buvo draudimas visam gyvenimui. Strasbūre, galima sakyti, raudona gija eina įvairūs sprendimai, kur visada būna toks pat atsakymas - negali būti draudimo visą gyvenimą užimti tam tikras pareigas.
    Todėl atitinkamai teikiant Konstitucijos pataisas ir svarstant Konstitucijos komisijoje, ne tik Teisės ir teisėtvarkos komitete, buvo diskutuota ir priimtas sprendimas, kad iš tiesų mes turime pažiūrėti ne tik dėl Žmogaus Teisių Teismo Strasbūre sprendimo įgyvendinimo, bet turime atsižvelgti ir į Konstitucinio Teismo nutarimus ir išvadas, kad neatsirastų tokių spragų, kurios būtų neišspręstos.
    Pavyzdžiui, mes dabar nustatome čia ir tiems asmenims, kuriems reikalinga priesaika, kurių pareigų pradžia susijusi su priesaikos davimu. Vadinasi, atsiranda ir kiti asmenys, kurie net neminimi Žmogaus Teisių Teismo sprendime, bet Konstitucinis Teismas apie juos pasakė. Konstitucinis Teismas apie juos pasakė, kad visą gyvenimą pagal Konstituciją negali eiti ir užimti pareigų asmuo, apkaltos proceso tvarka pašalintas iš pareigų ir netekęs mandato, tų pareigų, kurioms reikia priesaikos. Pagal Konstituciją numatytos priesaikos. Pagal Konstituciją yra numatytos priesaikos ne tik Respublikos Prezidentui, Seimo nariams, Vyriausybės nariams, o Konstitucijos apkaltos straipsnyje Vyriausybės narių nėra, bet taip pat teisėjams ir valstybės kontrolieriui. Valstybės kontrolieriaus pareigybės irgi nėra apkaltos straipsnyje, tačiau Konstitucinio Teismo nutarimas apie juos kalba, todėl mes turėjome išspręsti ir tuos povandeninius rifus taip pat pašalinti, kad dėl asmenų, jeigu jie nori, turi galių ir nori užimti pareigas, kurioms reikia pagal Konstituciją priesaikos, turi būti atitinkamai aptarta šiame įstatyme. Kaip jau kalbėjome anksčiau dėl Konstitucijos pataisos, norint numatyti įvairioms pareigybėms, būtų reikėję daryti keitimus, mano įsitikinimu, kiekvieno Konstitucijos skirsnio. Tai mes padarėme konstituciniame įstatyme. Todėl toks įstatymas yra reikalingas, siekiant įgyvendinti Konstitucijos 74 straipsnio pakeitimą, arba, tiksliau sakant, 74 straipsnio papildymą.
    Kolegos, prašau balsuoti už šį konstitucinį įstatymą, nes kitos, kartoju, kitos Strasbūro Teismo praktikos aš nežinau. Visais atvejais būna sprendimai, negali būti amžino draudimo dėl bet kurios profesijos.
     PIRMININKĖ. Ačiū J. Sabatauskui už išsakytą nuomonę. Svarstymo stadijoje nuomonės už, nuomonės prieš. Nuomonė prieš - A. Kubilius. Prašome.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš iš tikrųjų manau, kad tokie vienasmeniai įstatymų projektai tikrai nėra tai, kuo Seimas turi užsiimti. Ir antras dalykas, mano įsitikinimu, Konstitucijos ir priesaikos sulaužymas, numatytas Konstitucijoje, negali pasibaigti tik ginču dėl to, kiek metų ta bausmė turėtų galioti. Išties visiškai akivaizdu, kad ar bus numatyta 4 metai, ar 8 metai, ar 10 metų, ar 15 metų po priesaikos sulaužymo, tai didelio skirtumo aš čia nematau. Esminis klausimas, ar žmogus, kuris sulaužė priesaiką ir kuris prabėgus tam tikram tarpui vėl nori prašyti žmonių leisti jam prisiekti, kaip nors yra paklausiamas, ar jis savo klaidas, dėl kurių jis buvo baustas, pats yra įvertinęs? Aš šiame įstatyme nieko nematau - nė prievolės ateiti į Seimą ir pasakyti: atsiprašau, kad buvau sulaužęs priesaiką, daugiau taip nedarysiu, leiskite dar sykį pabandyti. Tai nieko tokio paprasto ir žmogiško čia nėra. Yra vienintelis dalykas - prabėgo 4 metai ar 8 metai, jis jau pasitaisė, taškas, viskas, jis toliau gali tą patį daryti.
    Antras dalykas, visiškai akivaizdu tai, ką sakė ir daugelis čia kalbėjusių: Europos Žmogaus Teisių Teismas reikalauja vieno dalyko, kad, sulaužius Prezidento priesaiką, negalima drausti labai ilgą laiką būti renkamam į Seimą. Visiškai nieko nėra pasakyta tam Teismo sprendime apie tai, kad, būdamas Prezidentu ir sulaužęs priesaiką, jisai vėl galėtų po tam tikro laiko būti renkamas Prezidentu. Kažkas sugalvojo išplėsti visą šitą reikalą iki tikrai sunkiai racionaliu protu suvokiamų dalykų, todėl siūlau balsuoti prieš.
     PIRMININKĖ. Nuomonė už - V. Mazuronis.
     V. MAZURONIS (TTF). Labai ačiū. Gerbiamasis Andriau, jūs senas politikas, negi jūs manote, kad žmonės, kurie dabar klauso jūsų kalbų, nesupranta, kas yra iš tiesų ir apie ką jūs kalbate. Jeigu mes norime toliau tęsti tą nemotyvuotą keršto, politinio keršto, ir baimės, ypač artėjant Prezidento rinkimams, taktiką, tai reikia kalbėti tokias demagogijas, kokias ką tik kalbėjo A. Kubilius.
    Beje, aš noriu pasakyti apie priesaikos sulaužymą. R. Paksui liko vienintelis punktas - dėl pilietybės tariamai neteisėto suteikimo. D. Grybauskaitė dabar padarė lygiai tą patį - suteikė pilietybę I. Tobias. Mano nuomone, teisingai padarė, nes Konstitucinis Teismas ir jo buvęs pirmininkas su savo dvasiom pats į dausas nuvažiavo šitoje vietoje. Ir kada jūs, iš tiesų vaizduodami, kad nesuprantate to, kas vyksta, kalbate visiškai kitus dalykus, negu iš esmės norite pasiekti, gerbiamasis Andriau, man atrodo, jūs nesolidžiai atrodote kaip opozicijos lyderis, kaip buvęs premjeras ir šiaip kaip politikas.
    Todėl, kolegos, aš manyčiau, kad tai yra Strasbūro Teismo... įvykdymo arba neįvykdymo klausimas. Visos kitos ką tik kalbėtos kalbos tai yra niekas kitas, kaip bandymas pridengti savo tokius piktybiškai žemus politinio keršto ar kitokius tikslus, kurių neturėtų būti nei mūsų Seime, nei šiuo metu, ypač artėjant Šventoms Kalėdoms. Taigi kviesčiau visus ramiai pritarti šiam siūlymui, nes, kaip pasakė Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas, kito pasirinkimo iš esmės, jeigu mes vykdome Strasbūro sprendimą, nėra. O savo kerštus, pykčius ir kitus nešvarius dalykus kiekvienas įsidėkite į savo kišenę.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonės už ir prieš išsakytos. Balsuojame svarstymo stadijoje. Kas už tai, kad pritartume svarstymo stadijoje pateiktam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 105 Seimo nariai: už - 69, prieš - 21, susilaikė 15. Po svarstymo pritarta.

11.03 val.
    Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos įstatymo 2, 3, 5, 6, 9, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 23, 28, 29 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 131 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-1323(2) (priėmimo tęsinys)

    Dar kartą teikiu pakartotinai balsuoti dėl įstatymo projekto Nr. XIIP-1323. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Dėl Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos.

    Šio įstatymo priėmimas

    Užsiregistravo 71 Seimo narys. Balsavo 71 Seimo narys: už - 69, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1323) yra priimtas. (Gongas)

11.04 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Valstybinės švietimo 2013-2022 metų strategijos patvirtinimo" projektas Nr. XIIP-938(3) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Valstybinės švietimo 2013-2022 metų strategijos patvirtinimo" projektas Nr. XIIP-938. Priėmimo stadija. Kviečiu pranešėją - komiteto pirmininkę A. Pitrėnienę.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamieji kolegos, Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas apsvarstė nutarimą "Dėl Valstybinės švietimo 2013-2022 metų strategijos patvirtinimo" ir teikia jį priimti.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Priėmimo stadijoje dar pateikta pataisų. 1 straipsnis "Patvirtinti Valstybinę švietimo 2013-2022 m. strategiją (pridedama)". Dėl pačios strategijos yra pasiūlymų. Tai dėl strategijos 2 dalies 12.2 punkto yra Seimo nario G. Steponavičiaus ir gerbiamojo V. Stundžio pasiūlymai. Reikia 29 Seimo narių, kad palaikytų pasiūlymą. Prašome. Kas palaikote G. Steponavičiaus ir V. Stundžio pasiūlymus, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę...
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas nepritarė.
     PIRMININKĖ. Palaukite, gerbiamoji pirmininke, dar mes dėl apsisprendimo, ar svarstome. Kas norite svarstyti, pritariate, balsuojate už, kas nepritariate, balsuojate prieš arba nebalsuojate.
    Yra 29 Seimo nariai. Kaip tik 29. Prašome gerbiamąjį G. Steponavičių pristatyti savo pasiūlymą.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Išties mes ir svarstymo stadijoje su kolega V. Stundžiu buvome pateikę keletą pataisų, ir tas, kurios buvo svarstymo stadijoje atmestos, mes įregistravome dar kartą, norėdami priminti paprastą dalyką. Šis dokumentas buvo rengtas dar ankstesnės Vyriausybės, ir mes tikimės, kad jis yra plataus sutarimo dokumentas, vienijantis visus politikus, nesvarbu, kairėje ar dešinėje darbuotųsi, šitiems tikslams, įtvirtintiems strategijoje, įgyvendinti. Deja, keletas punktų dabartinės Vyriausybės dėka ir ypač socialdemokratų įdėtų punktų yra ideologinio vertinamojo pobūdžio, ir jie neleidžia objektyviai remtis ir ieškoti sutarimo. Mes nededame liberalių ar kokių nors kitų nuostatų, o siūlome tiesiog tas neatitinkančias tikrovės ideologines nuostatas iš strategijos išbraukti.
     PIRMININKĖ. Ar galime konkrečiai, nes Seimo nariai nežinos.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Taip. Aš tiktai pasakysiu, dėl visų pataisų logika yra tokia pati. Čia yra 12 straipsnio 2 dalis, kur siūlome išbraukti vieną sakinį, kuris taip pat neatitinka tikrovės dėl to, kad aukštojo mokslo prieinamumas nuo 2009 m. yra sumažėjęs. Priešingai, 60 % šiuo metu nemoka už mokslą. Kada pradėjo dirbti ankstesnė Vyriausybė, buvo 52 %. Taigi, kolegos, tokių sakinių išbraukimas leistų ieškoti mums konsensuso. Todėl ir siūlome dar kartą balsuoti dėl to.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas pasiūlymui nepritarė dar praeitame posėdyje, t. y. lapkričio mėnesio ankstesniam posėdyje, o 13 d. posėdyje išvis nebesvarstė, nes jau buvo priimtas Seimo nutarimas, mes Seime buvome apsisprendę, ir komitetas nebeanalizavo. Žodžiu, nepritarti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Bet kadangi priėmimo stadija, reikia vėl balsuoti. Nuomonė už - V. Stundys. Prašom.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Labai ačiū. Aš antrinu kolegos G. Steponavičiaus siūlymui - strategija nėra vienos kadencijos strategija, o strategija iki 2020 m., t. y. Lietuvos nacionalinio masto dokumentas, ir dėl to išties jame reikėtų vengti tokių, na, keistų ideologiškai motyvuotų siūlymų. Tai viena.
    Antra. Be jokios abejonės, prieinamumo samprata čia yra labai iškreipta ir nepagrįsta jokiais realiais faktais, priešingai, ignoruoja faktus, kad po Mokslo ir studijų įstatymo priėmimo prieinamumui užtikrinti buvo įtvirtinta labai daug finansinių instrumentų, kokių nėra buvę ankstesnėje sistemoje. Taigi yra pagrindas tokiam siūlymui tikrai pritarti.
     PIRMININKĖ. Ačiū už išsakytą nuomonę.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas siūlo nepritarti.
     PIRMININKĖ. Prieš nėra. Balsuojame. Kas pritariate Seimo narių G. Steponavičiaus ir V. Stundžio pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 88 Seimo nariai: už - 30, prieš - 12, susilaikė 46. Nepritarta.
    Toliau dėl 17.1 punkto taip pat yra G. Steponavičiaus ir V. Stundžio pataisa, kuriai nepritarta. Reikia 29 Seimo narių palaikymo. Kas palaikote, kad būtų svarstoma, balsuojate už.
    Nėra 29. Nesvarstome.
    Toliau yra dėl 18.3. Gal galime dėl visų apsispręsti dėl 29? Ar reikia dėl kiekvieno balsuoti? (Balsai salėje) Dar kartą balsuojame. Taip. Dėl pataisos 18.3, taip pat G. Steponavičiaus ir V. Stundžio. Kas manote, kad reikia svarstyti, balsuojate už.
    Yra 30 palaikančių Seimo narių. Svarstome. Tai 18.3. Prašome pristatyti gerbiamąjį G. Steponavičių.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Ačiū. Trumpai drūtai. Siūlome išbraukti 18.3 punkto pirmą sakinį, kaip neatitinkantį tikrovės ir klaidinantį.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Komiteto nuomonė.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas pasisakė, kad duomenys pateikti iš tarptautinių duomenų bazių, bet jau yra naujesnių duomenų, todėl apsisprendė ir nepritarė, ir Seimas nepritarė, o 13 d. nuomonės komitetas nepakeitė.
     PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas pritariate G. Steponavičiaus ir V. Stundžio pataisoms, prašome, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 87 Seimo nariai: už - 30, prieš - 10, susilaikė 47. Nepritarta.
    Kita pataisa yra dėl 19.1. Reikia vėl 29 Seimo narių palaikymo. Kas pritariate, kad būtų svarstoma, balsuojate už.
    Yra. Palaiko, už balsavo 32 Seimo nariai. Prašome G. Steponavičių pristatyti pataisą.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Šiuo atveju pataisa jau nėra siūlanti braukti ideologines nuostatas, o siūlo įtvirtinti punktą, kuriam pritarė visos politinės partijos, išskyrus socialdemokratus, tai yra popamokinės veiklos krepšelio įvedimas. Sakinys, kuriuo mes siūlome papildyti, skambėtų taip: "Plėsti vaikų ir tėvų pasirinkimo galimybes bei didinti prieinamumą per neformaliojo švietimo finansavimo modelį - pinigai paskui vaiką." Keturiose savivaldybėse bandomasis modelis įvyko ir buvo sėkmingas, yra Valstybės pažangos taryboje, kuriai vadovauja premjeras, įvardintas kaip vienas iš svarbiausių būsimųjų metų prioritetų. Mes su V. Stundžiu esame nustebę, kad komitetas, vienbalsiai pritaręs popamokinės veiklos krepšelio įvedimui, dabar nepritaria tokiam siūlymui, kad tokia nuostata atsirastų ilgalaikėje strategijoje.
    Kolegos, čia nėra jokios ideologijos, čia yra didesnis vaikų po mokyklos užimtumas, didesnis įtraukimas į prasmingas veiklas ir atitraukimas nuo įvairių žalingų ar nusikalstamų veikų, bendra nuostata, nekalbanti apie jokius terminus. Kolegos, kviečiame bent šiuo atveju išgirsti pozityvų siūlymą, nes daug metų apie tai buvo kalbėta. Tai būtų postūmis judėti į priekį.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas siūlymui buvo nepritaręs, nes siūlymas numato tik vieną finansavimo modelį, o jų gali būti įvairių. Tai prieštarauja Vyriausybės programai ir komitetas gruodžio 13 d. savo nuomonės nekeitė.
     PIRMININKĖ. Palaikanti nuomonė. V. Stundys - nuomonė už.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Šiaip jau šis siūlymas visiškai atitinka netgi 16-osios Vyriausybės programos nuostatas plėsti užimtumą per įvairias neformalaus ugdymo formas. Tai viena. Antra. Netgi ir šios Vyriausybės programa neatsisako principo - pinigai paskui ugdytinį. Siūlymas yra tiesiog padėtas ant padėkliuko ir reikėtų jį į šią strategiją integruoti. Juo labiau kad tai yra mūsų visuomenės problema, į kurią turėtume reaguoti, nebijodami prisiimti ir tam tikrų įsipareigojimų. Krepšelio principas reiškia labai aiškų valstybės įsipareigojimą šią sritį finansuoti pagal labai aiškų finansavimo principą. Taigi kito kelio tiesiog nėra, mes visi esame už tai.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš - V. Gedvilas.
     V. GEDVILAS (DPF). Dėkoju. Aš nebūčiau užsirašęs, jeigu nebūtų nuomonės už šį pasiūlymą. Aš manau, kad komitetas priėmė labai teisingą sprendimą, nes apsiriboti vienu finansavimo modeliu neprotinga. Šita strategija neuždraudžia kelio įvesti krepšelius, jokių problemų čia nėra. Ir tie kolegos, kurie kalbėjo apie užimtumą, apie sveikatinimo dalykus, mes visiems šiems dalykams pritariame, tie dalykai turi būti finansuojami. Bet, aš manau, kad vis dėlto protingiau būtų pasirinkti daugelį modelių, kurie gali nesuvaržyti Vyriausybės veiklos. Manau, kad reikia nepritarti šiam pasiūlymui. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Balsuojame. Kas pritariate gerbiamųjų Seimo narių G. Steponavičiaus ir V. Stundžio pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 78 Seimo nariai: už - 37, prieš - 8, susilaikė 33. Nepritarta.
    Dar yra pasiūlymas dėl 19.2 punkto, vieno žodžio pataisymas. Jeigu pritariate, kad būtų svarstoma, prašom balsuoti už, pasitikrinsime, ar yra 29 Seimo nariai, palaikantys svarstymą.
    Yra 36 palaikantys. Prašome Seimo narį G. Steponavičių pateikti savo pataisą.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Ačiū. Siūlymas yra paprastas. 19 straipsnio 2 punkte žodį "mokyklų" pakeisti žodžiu "paslaugomis" kaip labiau taupų formulavimą, leidžiantį įtraukti daugiau vaikų į įvairias veiklas, susijusias su neformaliuoju švietimu. Manau, kad žodis "paslaugos" apima ir mokyklas, ir visas kitas formas. Todėl mes ir siūlome tokią formuluotę.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas buvo pasisakęs nepritarti, Seimas buvo pasisakęs nepritarti. Komitetas nuomonės nepakeitė. Nepritarti.
     PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas palaikote gerbiamųjų Seimo narių G. Steponavičiaus ir V. Stundžio siūlymą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 80 Seimo narių: už - 35, prieš - 8, susilaikė 37. Nepritarta.
    Dėl 19.3 punkto yra Seimo narės A. Pitrėnienės pasiūlymas, jam yra pritarta. Seimo nario J. Narkevičiaus pasiūlymui pritarta iš dalies. Ar tenkina Seimo narį? Tenkina. (Balsai salėje) Viskas gerai. Aš tik informuoju, kokie yra siūlymai dėl 19.3 punkto. Jeigu jūs pageidaujate balsuoti, nėra bendro sutarimo, tai balsuojame dėl Seimo narės A. Pitrėnienės pasiūlymo. Prašome, Audrone, pristatyti.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas buvo pritaręs, tai ar dar reikia balsuoti?
     PIRMININKĖ. Priėmimo stadijoje reikia.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas pasisakė už, Seimas taip pat.
     PIRMININKĖ. Gerbiamoji Audrone, prašom pateikti savo siūlymą.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Mes einame prie 19.3, o dėl 19.2 dar buvo L. Dmitrijevos ir V. V. Margevičienės siūlymai.
     PIRMININKĖ. Dėl 19.2 aš daugiau nieko neturiu. Prie lentelių atskirai prieisime.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Siūliau formuluotę stiprinti Švietimo ir mokslo ministerijos savivaldybių administracijos vaidmenį koordinuojant specialųjį ugdymą, įrašant savivaldybių administraciją kaip atsakingą už šiuos procesus: teikti kokybišką metodinę pagalbą specialiojo ugdymo specialistams. Įrašomos dvi kategorijos, tai yra Švietimo ir mokslo ministerija ir savivaldybių administracija, ko nebuvo.
     PIRMININKĖ. Kadangi nori kalbėti už, ar norite kalbėti, gerbiamasis Stundy? Prašom.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Šiuo atveju tikrai pritariame ir galime balsuoti.
     PIRMININKĖ. Tai gal galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Galime pritarti šiai pataisai? Pritarta.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkojame.
     PIRMININKĖ. Kita pataisa - Seimo nario J. Narkevičiaus. Prašom pateikti. Komiteto pritarta iš dalies. Seimas vis tiek prašo pateikti.
     J. NARKEVIČ (LLRAF). Pritarimas iš dalies tinka, nes kalbama apie pilietinės ir tautinės tapatybės stiprinimą, Lietuvos kultūros puoselėjimą bei tęstinumą ir ugdymo kokybės išplėtimą pagal strategijos tikslą. Šiuo atveju aš siūlau pritarti, kaip pritarė ir komitetas.
     PIRMININKĖ. Ačiū.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas pritarė iš dalies.
     PIRMININKĖ. Už, prieš kalbėti norinčių nėra. Gal galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Yra prieš. V. Stundys. Prašom.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Taip, aš pasisakau prieš šitą pataisą, nes komiteto pritartoji A. Pitrėnienės pasiūlyta pataisa buvo iš tikrųjų atitinkanti Švietimo įstatymo tikslus, siekius ir uždavinius švietimo sistemos. Kolegos J. Narkevičiaus pataisa iš esmės neatitiktų esminių Švietimo įstatymo principų ir nuostatų, susijusių su integralia valstybine švietimo sistema. Mes kalbame ne apie kokių nors izoliuotų švietimo sistemų kūrimą, bet privalome kalbėti apie vieningą integralią Lietuvos švietimo sistemą, ir jai rūpi kokybė visų švietimo institucijų, nepaisant, kokia kalba vyktų pagrindinių dalykų mokymas. Taigi atkreipiu dėmesį: ši pataisa yra dezintegruojanti ir jai pritarti negalime.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas kartu su autoriumi pakoregavo formuluotę, todėl mes pasisakėme - pritarti iš dalies.
     PIRMININKĖ. Viskas gerai. Nuomonė už - J. Narkevičius. Ar kalbėsite, ar ne?
     J. NARKEVIČ (LLRAF). Gerbiamieji, aš tik norėčiau atkeipti dėmesį, kad ponas Valentinas dar kartą, bet šį kartą jau tikrai klaidina. Pasakė, kad neatitinka Švietimo įstatymo nuostatų ir t. t. Pamąstysiu, ar nereiktų kreiptis į Etikos ir procedūrų komisiją, nes jūsų dabartiniai pasisakymai yra gana griežti ir neatitinkantys tikrovės. Tai vienas dalykas.
    Aš manau, kad čia viskas gerai, nes yra stiprinamas ir pilietiškumas, ir Lietuvos kultūros puoselėjimas, ir atkreiptas dėmesys į ugdymo kokybės gerinimą. Taigi nežinau, kur kas gali prasilenkti su Švietimo įstaigų įstatymu ir strategijos nuostatomis, jeigu mes kalbame apie švietimo ugdymo kokybės gerinimo siekį. Siūlyčiau nespekuliuoti jausmais, tam pagrindo čia visiškai nėra. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Balsuojame. Kas pritariate Seimo nario J. Narkevičiaus siūlomai pataisai su komiteto korekcija, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 76 Seimo nariai. Už - 38, prieš - 13, susilaikė 25. Lygu. Reikia dar kartą balsuoti. Dar kartą noriu pakviesti Seimo narius iš rūkomojo. Taigi dar kartą kviečiu balsuoti. Kas pritariate Seimo nario J. Narkevičiaus siūlymui su Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto korekcija, dėl kurios sutarta su autoriumi, balsuojate už, kurie turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Balsuojame.
    Balsavo 87: už - 48, prieš - 21, susilaikė 18. Pataisai pritarta.
    Dėl vedimo tvarkos. Prašom, gerbiamasis G. Steponavičius. Atsiprašau, ne tą įjungiau. Prašom.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Aš tik norėjau pasitikslinti, ar dėl pataisų, kurios yra teikiamos priėmimo stadijoje nuo daugumos, neturi būti 29 balsų paramos prašymo, ar tik opozicijai taikysite priėmimo stadijoje tokius dalykus?
     PIRMININKĖ. Kadangi buvo pritarta komiteto, tai 29 balsų nebūtina pagal Statutą.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Statutas numato, kad bet kuri pataisa priėmimo stadijoje turi sulaukti 29 balsų palaikymo.
     PIRMININKĖ. Vienaip ar kitaip, Seimas balsuodamas jau apsisprendė, yra daugiau. Jei jums kas neaišku, kreipkitės į Etikos ir procedūrų komisiją. Ji tikrai dabar dirba savo darbą.
    Toliau yra siūlymai dėl...
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). V. V. Margevičienės yra dėl to paties.
     PIRMININKĖ. Yra Seimo narės L. Dmitrijevos siūlymas, kuriam pritarta. Čia jūs keistai mums padavėte išvadą.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). 19.2.
     PIRMININKĖ. 19.2. Prašom, gerbiamoji Larisa, pristatyti savo siūlymą.
     L. DMITRIJEVA (DPF). Ačiū, Seimo Pirmininke. Tam, kad dar kartą mūsų Švietimo strategijoje būtų pabrėžta - sumažinti alkoholio ir tabako prieinamumą ir vartojimą, tai ir buvo tos pataisos tikslas.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas pasisakė už, nes mano, kad diegti sisteminius pokyčius toje srityje yra svarbu. Pasisakė bendru sutarimu už.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū už supratimą.
    Toliau yra Seimo narės V. V. Margevičienės siūlymas. Prašom, gerbiamoji Vaidevute Margevičiene.
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Mano pataisos esmė. Europos Parlamento ataskaitoje yra pažymėta, kad iš tikrųjų Europos Sąjungoje yra apie 880 tūkst. vergų, kurie išnaudojami priverstiniam darbui. Apklausos rodo, kad labai dažnai vaikai nesupranta, kas yra prekyba žmonėmis. Net Lietuvoje yra paaiškėjusios įvairios išnaudojimo formos, tai, kad vaikai vežami į Norvegiją ir kitur vogti iš parduotuvių. Tai liudija pastarųjų metų policijos ir vaikų teisių apsaugos tarnybų išvados. Todėl siūlau papildyti 19.2 straipsnį ir po "patyčių" įrašyti "prekybos žmonėmis ir smurto mažinimą".
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas bendru sutarimu pasisakė už, kad tai yra svarbu.
     PIRMININKĖ. Ar galime priimti bendru sutarimu? Galime, taip? Ačiū. Dar yra vienas Seimo narės V. V. Margevičienės siūlymas dėl 19.3. Prašom.
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Analogiškai, gerbiamoji Pirmininke, siūlau į 19.3 po "socialinės atskirties" įrašyti "prekybos žmonėmis aukoms ir rizikos bei specialiųjų ugdymo poreikių turinčių vaikų". Tiesiog siūlau tuos pačius žodžius į kitą straipsnį įrašyti.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas pasisakė už bendru sutarimu.
     PIRMININKĖ. Ar galime pataisą priimti bendru sutarimu? Galime. Ačiū. Dar reikia grįžti prie lentelės. Dabar tik nežinau, į kurį lentelės punktą eina. Prieduose yra Seimo narių G. Steponavičiaus ir V. Stundžio pasiūlymas papildyti trečią tikslą papildomu rodikliu. Tai pirmiausia nematau... čia komitetas nepritarė, matau, kad nepritarė.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas nepritarė.
     PIRMININKĖ. Vis tiek reikia 29 Seimo narių palaikymo. Ar yra 29 palaikantys Seimo nariai? Balsuoja už tie, kurie palaiko svarstymą. Visada taip būdavo, ir kai gerbiamoji I. Degutienė pirmininkaudavo, ir kiti pirmininkai. Nieko naujo čia nėra. Jeigu yra nepritarta, reikia 29 balsų palaikymo, jeigu pritarta, niekada nereikėdavo balsuoti.
    Visi pirmininkai tuo vadovavosi, gerbiamasis Dagy, nesinervinkite.
    Yra 34. Prašom Seimo narį G. Steponavičių pristatyti savo siūlymą.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Ačiū. Kiekviena strategija turi turėti savo žingsnius arba orientaciją į tam tikrus siekinius, kurie leistų matyti, ar strategijoje iškelti tikslai yra pasiekiami. Tai mes pirminiame projekte buvusią vieną iš nuostatų dėl neformaliojo švietimo mokykloje ar kitur didesnių prieinamumo rodiklių siūlome sugrąžinti, nes ši Vyriausybė ją kažkodėl išbraukė. Jos esmė yra, kad, 2012 m. duomenimis, popamokines veiklas Lietuvoje lanko 27 % su trupučiu, o, žvelgdami į priekį, siūlome šituos rodiklius didinti atitinkamai pasiekiant 60 % ir daugiau. Manau, kad tikslas (nesvarbu, kokiais būdais - ar per krepšelį, ar kitaip) būtų įgyvendinamas, manau, kad didesnis įvairių veiklų lankomumas yra prasmingas ir įrašytinas kaip rodiklis į mūsų būsimus siekius.
     PIRMININKĖ. Komiteto nuomonė.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas ir Seimas jau buvome apsisprendę, kad galimi įvairūs finansavimo modeliai. Todėl 13 d. pakartotinai nesvarstėme, pasilikome prie nuomonės nepritarti.
     PIRMININKĖ. Nuomonė už - R. J. Dagys. Prašome.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Stebina mane komiteto pirmininkė ir visi kiti dabar svarstantys. Kažkas kažką nelabai išmintingai nusprendė ir tai yra dabar pretekstas atmesti pataisą. Pataisos esmė dabar jau nebe krepšelio klausimas, o popamokinio ugdymo svarba, tai svarbu šeimoms ir visiems kitiems, dėl kurių visi sutarėme. Siūloma, kad tai būtų rodiklis, kuris būtų matuojamas vertinant kokybę. Čia yra esmė. Ar jūs nenorite popamokinio ugdymo? Kai jūs čia atsistojote ir jūs šypsotės, tai dar nereiškia, kad tai yra teisinga. Jūs, man atrodo, tiesiog nelabai susigaudote, ką mes šiandien priimame. Čia yra strategija, numatomos gairės ir vertinimo kriterijai, pagal kuriuos mes visi spręsime. Jūs tiesiog atmetėte siūlymą, to siūlymo atmetimo prasmė - popamokinis ugdymas nereikalingas, tada (...) prašom diegti.
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę. Labai gražu, kai moterys šypsosi.
    Balsuojame. Kas pritariate Seimo narių G. Steponavičiaus ir V. Stundžio siūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas pasisakė prieš.
     PIRMININKĖ. Balsavo 86 Seimo nariai: už - 39, prieš - 7, susilaikė 40. Nepritarta. Ačiū pirmininkei.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju, gerbiamieji kolegos, už supratimą.
     PIRMININKĖ. Pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio. Ar galime priimti bendru sutarimu? Galime. Priimtas. Dėl 2 straipsnio. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas.
    Dėl viso nuomonės už, nuomonės prieš. Nuomonė už - V. Gedvilas.
     V. GEDVILAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, tikrai nebūčiau kalbėjęs, bet matau labai daug užsirašiusių prieš. Man šiek tiek keista, nes buvusi Vyriausybė pradėjo rengti šį Švietimo strategijos projektą. Atrodo, jūs buvote tie pirmieji, kurie pateikė projektą. Šiuo metu, aš manau, strategija perėjo tam tikrus išbandymus. Visos ministerijos, visos visuomeninės organizacijos turėjo galimybę ją svarstyti. Tiesiog buvo labai platus svarstymas - iš esmės pusę metų vyko papildomas svarstymas po to, kai buvusioji Vyriausybė pateikė šią strategiją. Aš manau, kad ten yra numatyta labai daug gerų dalykų, labai daug gerų strateginių tikslų ir siekių, duok Dieve, šitai Vyriausybei arba dar kitoms Vyriausybėms įgyvendinti tą strategiją. Čia yra galbūt per mūsų nepriklausomybės 23 metus pirmą kartą parengta tokia strategija, kuri išsami, kuri plačiai išanalizuota. Aš manau, kad reikia pritarti ir reikia pradėti dirbti, remiantis ta strategija, siekti Švietimo ministerijai įgyvendinti savo pagrindinius tikslus. Tai yra labai svarbus dokumentas. Aš neabejoju, kad artimiausiu metu bus pateiktas ir priemonių planas, kaip tą strategiją įgyvendinti. Būtų gerai jį pamatyti artimiausiu metu. Aš manau, kad tai Vyriausybė ir padarys. Tiesiog visus raginu balsuoti už.
     PIRMININKĖ. Nuomonė prieš - V. Stundys.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju. Gaila, kad nacionalinio masto strateginis dokumentas - Valstybinė švietimo strategija 10 metų į priekį grindžiama iš esmės tik papildant 15-osios Vyriausybės teiktą projektą pastarosios Vyriausybės programos nuostatomis. Mano supratimu, tai nėra gerai. Tokios strategijos turi atspindėti apskritai visuomenės lūkesčius, o ne kurios nors partijos interesus. Tokios strategijos turi būti orientuotos į ambicingus tikslus, į Lietuvos sėkmės, Lietuvos konkurencingumo didinimo tikslus. Šito, deja, tenka pripažinti, pasigendame. Tai būtent pagrindinis argumentas, dėl ko nebūtų galima sutikti su šita strategija.
    Antras dalykas, kuris man be galo svarbus. Mes turime turbūt vienintelės srities nuo Nepriklausomybės atkūrimo jau trečiąją strategiją. Turėjome 1992 m. dokumentą, 2003 m. ir dabar turėsime 2013 m. strategiją. Be abejo, tai yra labai svarbu.
    Bet, trečią dalyką sakant, vis dėlto strategija stokoja ambicingų tikslų, labai aiškių, į perspektyvą orientuotų tikslų. Kai kuriais atvejais neatsako ir į pagrindinius dabarties iššūkius, tarkim, dėl švietimo kokybės reikalų ar jaunimo užimtumo didinimo, jaunimo nedarbo mažinimo. Tie klausimai iš tikrųjų lieka paraštėse tikintis, kad galbūt priemonių plane jie vienokiu ar kitokiu būdu bus atspindimi. Taigi tiesiog susilaikysiu balsuodamas.
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę. Nuomonė už - M. A. Pavilionienė.
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Labai ačiū. Kiekviena valstybinė strategija yra tęstinis dokumentas, kurio turėtų laikytis naujai suformuotos Vyriausybės. Tęstinumas ypač svarbus švietime, moksle, kultūroje, nes šių visuomenės sričių kūrimas ar formavimas yra sudėtingas ir ilgalaikis procesas. 2013-2020 m. Valstybinė švietimo strategija yra grindžiama Seimo priimtais dokumentais: Lietuvos pažangos strategija "Lietuva 2030", Lietuvoje galiojančiais įstatymais, Jaunimo politikos pagrindų, Profesinio mokymo, Lygių galimybių, Apsaugos nuo smurto įstatymais ir Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencija. Seimo nariai neturėtų balsuoti prieš Švietimo strategiją, nes jie balsuotų ir prieš išvardintus pamatinius strategijos dokumentus - prieš jaunimą, prieš neįgaliuosius, prieš profesinį mokymą, prieš suaugusiųjų neformalųjį švietimą. Todėl prašau pritarti Švietimo strategijai. Labai ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš - R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Kai mes svarstome kokias nors strategijas, turbūt ne šiaip susirenkame pasišnekėti bendromis frazėmis dėl gerų ketinimų. Visi už mokymą, už švietimą, geresnes sąlygas ir panašiai. Jeigu mes tai surašysime į strategiją, neatsiras koks nors dokumentas, už kurį mums verta balsuoti. Šitame dokumente turėjo būti numatyti konkretūs uždaviniai ir konkrečios priemonės. Dėl vienos priemonės ką tik diskutavome, tai yra dėl popamokinio ugdymo proceso, kurį ką tik išmetėte. Kam tada kalbėti apie kokį nors judėjimą į priekį, tobulinimą ir panašiai? Visų partijų programose kalbama apie tai, bet šitą mes išmetėme, nes kažkam šovė į galvą, kad to nereikia, nors visos tėvų organizacijos ir panašiai kalba apie tai, kad tai privalu. Bet čia dar būtų vienas iš tų trūkumų.
    Strategijoje pereita prie bendrųjų teiginių, o konkretikos sumažėjo, bet svarbiausia - atsirado ideologinis motyvas. Sovietmečiu buvo toks laikas, kai pseudomokslininkai manė, kad ideologinių užkeikimų pagalba galima pakeisti biologiją, netgi ir augalo prigimtį - iš kviečio padaryti rugį. Čia lygiai tas pats. Pridėta vertinimų, kurie kertasi su faktais. Vien todėl, kad mes už jį balsuojame, faktas apsiverčia. Statistika apsiverčia, statistika tampa kitokia. Buvo toks sovietinis laikotarpis. Jeigu mes dabar einame tokiu būdu, tada iš tos strategijos tikrai jokios naudos. Jinai neatspindi jokio konsensuso, todėl tokio dokumento priimti iš principo negalima, nes jau tas daro jį trumpalaikį ir vienos kadencijos. Priimkite Vyriausybės programą, o ne kalbėkite apie strategiją.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už - E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkoju, Seimo Pirmininke. Turbūt nebūčiau kalbėjęs šią priešventinę dieną, bet kai gerbiamasis R. J. Dagys šitaip negražiai pakalbėjo apie pristatančią įstatymą komiteto pirmininkę, kad jinai šypsosi tokią dieną... O kaip kitaip? Susiraukusiai būti? Kita vertus, pirmininkė pristato komiteto nuomonę. Manyčiau, kad reikia kautis dėl idėjų, o ne kaip žmogus atrodo. Galvoju, kad gerbiamasis Rimas atsiprašys pirmininkės, gal tai padarys vėliau, bet aš siūlyčiau balsuoti už šį įstatymą, t. y. strategiją. Ateis laikas, galima bus daryti pakeitimus, ne dėl vienos strategijos darėme. O šią šventinę dieną siūlau dar kartą balsuoti už ir daugiau šypsotis, ir gerbti vieniem kitus! Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū, E. Šablinskui už gražius žodžius.
    Nuomonė prieš - M. Adomėnas.
     M. ADOMĖNAS (TS-LKDF). Ačiū. Kolegos, gražūs žodžiai yra gražu, bet tiesa yra dar gražiau. Iš tiesų tai būtų šventė mūsų švietimui, jeigu šita strategija būtų deramai parengta, pasižiūrėtų į visas rimtas švietimo sistemos bėdas ir ieškotų nacionalinių sprendimų, o ne bandytų įtvirtinti, kaip dabar yra, vienos partijos ideologinio matymo ar netgi tam tikrų interesų gynimo. Iš tiesų pradėtas geras projektas buvo nebaigtas ir sugadintas. Sugadintas įdedant ideologines nuostatas, kurios atėmė iš jo dokumentą, kuris tiktų visai Lietuvos švietimo sistemai, kuris nebandytų tarnauti vienai politinei jėgai ar jos specialiai ginamiems lobistiniams interesams. Tai vienas dalykas.
    Kitas dalykas. Iš tiesų tai yra bedantis dokumentas. Jis neatsižvelgia į rimtas bėdas, pasibaigia ganėtinai aptakiomis deklaracijomis ir nenumato rimtų būdų, kaip tas problemas spręsti. Štai aš turiu prieš akis gruodžio pradžioje paskelbtus penkiolikmečių gebėjimų tyrimo tarptautinius duomenis, ir Lietuva vėl yra ketvirtame dešimtuke, ketvirto dešimtuko apačioje, 37 vietoje, žemiau nei išsivysčiusių šalių vidurkis. Palygindamas pasakysiu, kad Estija yra 11-oje vietoje, Lenkija - 14-oje, netgi Latvija yra 28-oje vietoje, tai beveik dešimčia vietų aukščiau, mes esame žemiau už Rusijos Federaciją pagal mokyklos lygį.
    Ši strategija, kaip instrumentas, nėra pritaikyta toms gilioms ir vis gilėjančioms problemoms spręsti. Ji pakartoja gana aptakiai nuostatas, kurios mus į šitą krizę ir atvedė. Geros joje esančios nuostatos yra sugadintos tų ideologinių nuostatų, apie kurias kalbėjau. Jeigu norime padaryti tikrą šventę, nepritarkime strategijai, sėskime prie teksto ir padarykime tikrai nacionalinį, tikrai visas problemas atliepiantį ir jos realius sprendimus siūlantį tekstą.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už - J. Narkevičius.
     J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū. Iš principo klausantis ir vienos, ir kitos pusės, neva eina išvada, kuri gana keistai būtų interpretuota... Iš vienos pusės - tai dokumentas, kurį iš principo parengė praeita Vyriausybė, vadinasi, kyla klausimas, ar liko praeitos Vyriausybės nuostatų? Išanalizavus - išties liko. Iš kitos pusės, tai yra praplėstas dokumentas jau šios Vyriausybės ir šios kadencijos daugumos. Reikėtų tikrai pasakyti labai ačiū komiteto nariams, ypač pirmininkei, už tą sanglaudą, kuri vyravo komitete svarstant ir bandant atrasti ir vienos, ir kitos pusės asmenines nuostatas.
    Be abejo, klausimas atviras, kaip reaguoti į dabar neseniai išsakytus faktus, kad mūsų švietimo vystymasis nėra toks tobulas, kokio norėtųsi. Vadinasi, paslaptis slypi gilesniuose švietimo reformos dalykuose. Akcentavimas, kad reikėtų stiprinti ugdymo kokybę, o ji yra akcentuota, galbūt ir sudarys galimybę atsakyti ir atkreipti dėmesį, kur per reformos sūkurius buvo padaryta klaidų. Taigi apskritai aš pritariu šiai strategijai, nes tai yra bendras dokumentas, į kurį įeina ir kairiosios, ir dešiniosios, ir, sakykim, centrinės nuostatos. Todėl kviečiu visus balsuoti už. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Nuomonė prieš - G. Steponavičius.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Ačiū, ponia Pirmininke. Švietimo bendruomenė laukia įkvepiančio ir vienijančio dokumento. Ką mes turime po pastarųjų diskusijų komitete, gan vangių ir formalių klausymų, surengtų Seime, ir čia tokio lengvo sarkazmo su nemaža doze revanšo, sklindančio iš kairės pusės? Taip, galima ir šitaip spręsti klausimus ir kurį laiką vaidinti, kad darai sprendimus, kurie turi kažkokią didesnę prasmę.
    Gerbiamieji kolegos, mes nesiūlėme keisti dalies nuostatų, krypties bet mes siūlėme ieškoti sutarimo. Deja, tokio dvasios kompromiso mes tikrai nematėme. Kas trukdė šiame dokumente atsirasti keletui labai aiškių ir negrįžtamai pažangą darančių sprendimų, kaip popamokinės veiklos finansavimo modelis, kaip suaugusiųjų švietimo irgi tam tikras asmens finansavimo principas. Visa tai ir pagal tyrimus, ir pagal kitus parametrus rodo, kad to laukia bendruomenės, tai leidžia iniciatyviems žmonėms kurti kūrybišką švietimo aplinką ir matyti tuos pokyčius. Deja, buvo pasirinktas paprastas būdas - turėkime dokumentą, kad ir mechaniškai vienos daugumos balsais, o galėjome turėti dokumentą plataus sutarimo, deja, ta proga buvo praleista ir tą tenka pripažinti net ir švenčių akivaizdoje. Todėl ir Liberalų sąjūdžio frakcija nebalsuos už šią strategiją.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonės už, prieš išsakytos. Balsuojame. Kas už tai, kad pritartume Seimo nutarimo "Dėl Valstybinės švietimo 2013-2022 metų strategijos patvirtinimo" projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio nutarimo priėmimas

    Balsavo 100 Seimo narių: už - 63, prieš - 5, susilaikė 32. Seimo nutarimo "Dėl Valstybinės švietimo 2013-2022 metų strategijos patvirtinimo" projektui Nr. XIIP-938(3) pritarta. Priimtas. (Gongas)

11.53 val.
    Miškų įstatymo 7 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1092(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas. (Balsai salėje) Nepykite, tikrai jau pradėjome atsilikti nuo darbotvarkės. (Balsai salėje) Kitas darbotvarkės klausimas - Miškų įstatymo 7 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1092(2) (sujungtas su Nr. XIIP-1226(2). Priėmimo stadija. Kviečiu į tribūną Aplinkos apsaugos komiteto pirmininką A. Salamakiną. Priėmimas pastraipsniui.
    1 straipsnis. Yra gautas Aplinkos apsaugos komiteto pasiūlymas, kuriam yra pritarta. Ar galime... (Šurmulys salėje) Prašome nesinervinti ir trukdyti Seimui dirbti. Ar galime dėl siūlymo sutarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galime. Ačiū. Priimta. Toliau yra... (Balsai salėje) Taigi visi sakėte, kad galima. (Balsai salėje) Prašome nešaukti iš vietos! Aš laikausi Statuto taip, kaip nusistovėjusi praktika. Kadangi pritarta, tai noriu paklausti, ar reikia balsuoti? Dar kartą klausiu? Reikia. Prašau balsuoti. Aplinkos apsaugos komiteto pirmininke, pristatykite savo siūlymą.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, komitetas apsvarstė projektą ir šiam siūlymui pritarė bendru sutarimu. Siūloma iš bazinio 7 straipsnio 2 dalies išbraukti žodžius "privačių miškų savininkams konsultuoti ir privačių miškų savininkų organizacinėms struktūroms kurtis." Mes manome, kad kiekviena verslo struktūra turi kurti savo struktūras iš savų pinigų, o ne iš kito verslo struktūrų. Pasakysiu kaip pavyzdį, juk valstybiniai geležinkeliai nekuria, nefinansuoja autobusų, privataus verslo struktūrų. Komitetas mano ir pritarė bendru sutarimu, kad tai yra teisingiau. Prašau balsuoti už.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Kas pritariate Aplinkos apsaugos komiteto siūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 85 Seimo nariai: už - 56, prieš - 6, susilaikė 23. Komiteto siūlymui pritarta.
    Vyriausybės siūlymui yra pritarta, komiteto pataisyta. Toliau yra Seimo narių E. Masiulio, G. Steponavičiaus, R. Šimašiaus, E. Gentvilo siūlymai. Kas pristatys? E. Masiulis. Prašome. Atsiprašau. Ačiū už pastabą, reikia 29 balsų. Pamiršau. Atsiprašau. Kas sutinkate, kad būtų pristatyta pataisa, balsuojate už.
    Yra 29. 33 palaikantys. Prašome, gerbiamasis Masiuli, pristatyti savo pasiūlymą.
     E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Kolegos, norėčiau atkreipti dėmesį į teikiamą pataisą. Pataisos esmė yra siūlymas išbraukti įstatymo projekto 1 straipsnio 2 dalį, kuri numato, kad bendrosioms miškų ūkio reikmėms tenkinti Vyriausybės nustatyta tvarka miško valdytojams nustatomi privalomieji 5 % atskaitymų į valstybės biudžetą iš pajamų už parduotą žaliavinę medieną, nenukirstą mišką. Noriu atkreipti dėmesį, kad Aplinkos ministerijos 2013 m. spalio 15 d. registruoto projekto, kurį mes čia dabar svarstome, tikslas buvo tik suderinti Lietuvos Respublikos miškų įstatymo 7 ir 11 straipsnių nuostatas su pasikeitusiomis Lietuvos Respublikos biudžeto sandaros įstatymo nuostatomis. Tiek Aplinkos ministerijoje, tiek Vyriausybėje buvo kalbama apie tai, kad iš tikrųjų reikėtų kompleksiškai įvertinti visą apmokestinimą, kokie šiandien galioja teisės aktai, ir pateikti solidžią Vyriausybės poziciją pavasario sesijoje, kad Seimas galėtų apsispręsti. Pakeliui atsitiko taip, kad Aplinkos apsaugos komitete atsirado improvizuotas siūlymas įvesti privalomą 5 % mokestį nuo pajamų visiems miško valdytojams.
    Mielieji kolegos, ką tai reiškia? Tai reiškia, kad atsiranda neplanuotas, niekur nenumatytas naujas mokestis, kuris turės įtakos ir visai su mediena susijusiai apdirbamajai pramonei, ir tikrai prisimename įsipareigojimus, kad tokių atsitiktinių, netikėtų mokesčių mes, atrodo, esame įsipareigoję neįvedinėti. Kitas dalykas dėl to, kai yra sakoma, jog privatininkas, išveždamas medieną, labai pažeidžia kelius ir neatstato tų kelių, o dabar iš jo bus paimti pinigai ir bus atstatomi tie keliai, tai vėlgi noriu atkreipti dėmesį, kad šiuo metu galiojantys teisės aktai labai aiškiai numato, kad jeigu yra sugadintas kelias, tas, kas jį sugadino, privalo jį atstatyti, todėl čia jau yra kontroliuojančių institucijų klausimas, kodėl šito yra nepareikalaujama. Mūsų siūlymas yra neskubėti įvedinėti naujų mokesčių, palaukti Aplinkos ministerijos ir Vyriausybės sukurtų darbo grupių pozicijos ir normaliai pavasario sesijoje prie šito klausimo grįžti. O šiandien šitą nuostatą išbraukti iš priimamo įstatymo.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Prašom komiteto nuomonę. Prašysiu tilpti į dvi minutes.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas nepritarė pataisai bendru sutarimu, o gerbiamasis kolega Eligijus taip ir nepasakė vieno dalyko, kurio aš laukiau. Mes, atsižvelgdami į Vyriausybės siūlymą, šitą nuostatą įvedame nuo 2015 m. sausio 1 d. Taigi apie papildomus biudžetinius asignavimus nereikia kalbėti. Kokia yra situacija, aš svarstymo metu kalbėjau. Sakote, privalo remontuoti miško kelius. Jie juk nėra įteisinti, nei jie servitutiniai, nei kokie kiti. Skirkime pirmiausia didelį kiekį pinigų jiems įteisinti, tada galėsime pareikalauti juos remontuoti. Šiuo metu tik valstybiniai miškai atlieka šitą funkciją. Ne tik šitą, jie finansuoja net privačių miškų dalyvavimą visuomeninėse organizacijose. Valstybiniai miškai 100 % finansuoja miško apsaugą nuo gaisrų. Valstybiniai miškai privačius miškus saugo nuo kenkėjų ir visa kita. Verslo struktūros turėtų būti visos vienodos. Mes atsižvelgėm į tai, ką sakė Vyriausybė, kad šis mokestis, kurio aš nevadinčiau kažkokiu mokesčiu į biudžetą... tai yra infrastruktūrai. Įstatyme aiškiai pasakyta - nuo 2015 m. sausio 1 d. Todėl siūlau palaikyti komiteto nuomonę ir nepritarti siūlymui išbraukti šitą nuostatą.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Palaikanti nuomonė - G. Steponavičius.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū. Gerbiamieji kolegos, dar sykį norėtume priminti aplinkybes, kaip kartu su Vyriausybės teiktu projektu jame atsirado nuostatos dėl privačių miškų valdytojų apmokestinimo. Taip, šita idėja gimė čia, Seime, ir kas galėtų paneigti, gerbiamieji kolegos, kad tai yra valstybinių miškų urėdijų lobizmo pasekmė, kai jų pajamų planuose iki 10 mln. yra mažinamas surenkamų lėšų kiekis, kartu daromas be jokių skaičiavimų, be jokio pagrindimo privačių miškų valdytojų apmokestinimas?
    Aš nenorėčiau priminti dar kartą, net nesmagu, ką kalbėjo iš šios Seimo tribūnos aplinkos ministras V. Mazuronis. Jo mintis buvo labai aiški ir komitetas, deja, to neišgirdo, kad atidėtume šitą nuostatą kitiems metams, išdiskutuotume ir tada nuspręstume, kokio dydžio apmokestinimo, kokiu principu ir kaip tai bus taikoma. Man atrodo, tai būtų sąžiningesnis kelias, nei eiti į mišką medžioti nusistačius terminą ir pasakius, kiek mes sumedžiosime. Atleiskite, man tai tikrai neatrodo solidu kalbant apie miškų savininkus ir jų teisėtus lūkesčius. Taip, jie yra pastatyti prieš faktą, kad 5 % dydžio apmokestinimas, o apie kitką mes diskutuosime metus, iki jis įsigalios.
    Aš kviesčiau tikrai logiškiau elgtis, kaip siūlė šią sritį kuruojantis aplinkos ministras V. Mazuronis, ir atsižvelgti į šitą siūlymą, kurį mes įregistravome, negriaunant pačios esmės projekto, kuris atkeliavo iš Vyriausybės.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Balsuojame. Kas pritariate E. Masiulio, G. Steponavičiaus, R. Šimašiaus ir E. Gentvilo pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 78 Seimo nariai: už - 30, prieš - 15, susilaikė 33. Nepritarta.
    Ar galime bendru sutarimu priimti 1 straipsnį? (Balsai salėje) Ne. Reikia balsuoti. Prašome. Kas už tai, kad priimtume 1 straipsnį, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 72 Seimo nariai: už - 51, prieš - 6, susilaikė 15. 1 straipsnis priimtas.
    2 straipsnis. Dėl 2 straipsnio yra Aplinkos apsaugos komiteto siūlymas, kuriam pritarta. Gal galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritarta. Dėl 2 straipsnio. Galime priimti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Priimta.
    3 straipsnis. Yra Teisės departamento pasiūlymai, kuriems komitetas pritarė. Ir Vyriausybės. Pritarė. Aplinkos komitetas pagal Teisės departamentą teikė pasiūlymą dėl įsigaliojimo. Gal galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ačiū. Pritarta.
    Yra Seimo narių E. Masiulio, G. Steponavičiaus, R. Šimašiaus ir E. Gentvilo pasiūlymas. Čia taip pat dėl datos. Bet kadangi jau Seimas apsisprendė, tai balsuoti nebereikia. Ar galime bendru sutarimu priimti 2 straipsnį? (Balsai salėje) Priimtas. 3 straipsnį? (Balsai salėje) Galime. Priimtas. Ačiū. Dėkojame komiteto pirmininkui.
    Motyvai už, prieš dėl viso. Nuomonė prieš - R. Šimašius.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, mano kolegos E. Masiulis ir G. Steponavičius išsakė didžiąją dalį argumentų. Aš noriu dar vieną pridėti.
    Iš tiesų miškuose, ir privačiuose, ir valstybiniuose, ne viskas yra gerai. Valstybiniuose miškuose netrūksta neūkiškumo, dėl privačių miškų iš tikrųjų visą laiką irgi kyla klausimas, ar viskas tvarkingai apskaitoma. Yra daug problemų. Tačiau šiuo atveju ką mes sukuriame? Mes sukuriame sistemą, kai valstybinių miškų nesutvarkymas iki galo aidais ateina iki šio įstatymo projekto. Užuot valstybinius miškus traktavę kaip ūkinę veiklą, kad būtų atsiskaitoma normaliai su mokesčių mokėtojais už tai, kad naudojami valstybiniai resursai, ir po to už tuos pinigus būtų finansuojamos bendrosios reikmės: ir gaisrų gesinimas, ir visi kiti dalykai, mes išlaikome dabartinę valstybinių miškų sistemą, kai lyg ir labai kilnios veiklos vykdomos, kas yra labai puiku, bet kartu neatsiskaitoma už valstybinių išteklių naudojimą. O tada tas argumentas išsitraukiamas ir sakoma: o, žiūrėkite, kodėl jūs ten poilsiaviečių neįrengiate ar prie gaisrų gesinimo nepakankamai prisidedate.
    Iš tikrųjų niekas negali net pasakyti, kas yra pakankamai, o kas nėra pakankamai, nes mokesčius moka visi: ir valstybinių miškų tvarkytojai, ir privačių miškų savininkai. Todėl, mano supratimu, šitas argumentas, kurį gerbiamasis Aplinkos komiteto pirmininkas pasakė, iš tikrųjų yra niekinis, plius pridėkime labai paprastą argumentą dėl kelių, kuris buvo minimas.
    Nepaisant to, ar įregistruoti tie keliai, ar neįregistruoti tie keliai, miškui išvežti, visiems yra žinoma, reikalingas tam tikras leidimas. Tas leidimas yra duodamas tuo metu, kada keliai turi būti negadinami. Jeigu dabar kas nors veš mišką, tai tas kelias bus sumaltas taip, kad atitaisyti jį bus beveik neįmanoma, kai užšalę, visiškai kitaip. Bet esmė, kad kelius suremontuoti, atitaisyti yra pareiga, galiojanti ir dabar. To mes neturime užmiršti. Kviečiu balsuoti prieš.
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę. Nuomonė prieš - E. Gentvilas.
     E. GENTVILAS (LSF). Ačiū. Dar keletas argumentų. Pabranginę, pridėję tą mokestėlį privačių miškų savininkams, turime įvertinti, kad privačiuose miškuose iškertama skirtingais metais maždaug 35-40 % visos Lietuvoje iškirstos medienos. Tai reiškia, dalis medienos rinkoje pabrangs, ir tai gali atsiliepti konkurencingumui medžio apdirbimo pramonėje, baldų pramonėje, kuri Lietuvoje labai išplėtota. Iš esmės tai galėtų vidutiniškai 1-2 % pakelti medienos kainą.
    Kiti argumentai. Sakoma, kad privatininkai turi prisidėti papildomu mokestėliu, ir štai reikia sutvarkyti, bus sutvarkomi jų aplinkoje esantys keliai. Tai neturėkime iliuzijų, vidutinis privatus miškas Lietuvoje yra 4 ha. Šitie 4 ha, tie privatūs sklypeliai yra išsimėtę, ir tikrai nemanykime, kad bus remontuojami keliai palei kiekvieną privatų miškelį. Vis dėlto ir toliau bus remontuojami didžiųjų miškų masyvų keliai.
    Kitas dalykas. Tie palei privačius miškus esantys miško keliukai dažnu atveju tikrai yra neregistruoti, ir nežinia, kaip bus galima ten nukreipti pinigus. Tai gal geriau palikime privataus miško savininkui daugiau pinigų jo kišenėje, kad jis pats galėtų pasitvarkyti už tuos likusius pinigėlius savo pamiškės keliuką, kuris, tarkime, yra neregistruotas ir negali būti remontuojamas valdiškais pinigais.
    Nukėlimas iki 2015 m. Ačiū už tai, tačiau tas nieko nelemia. Tai yra savotiškas signalas privačių miškų savininkams: kirskite per 2014 m., kol dar yra pigiau. Nemanau, kad tai padeda subalansuotai miškų plėtrai, ir tikrai nemanau, kad padės pasiekti strateginius tikslus, prisiminus, kad Jeilio universitetas nustatė, kad Lietuvos miškai yra geriausiai, labiausiai subalansuotai tvarkomi mūsų planetoje.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš - K. Starkevičius. Tik prašau laikytis 2 min. limito.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Tikrai. Ačiū. Iš tikrųjų dar noriu vienu aspektu pažvelgti į šią problemą. Kaip žinome, 1940 m. mūsų visi miškai buvo nacionalizuoti, atimti iš savininkų, savininkai ištremti į Sibirą, sugrįžo, ir štai atėjo lemtingieji 1990 m., per 20 metų atkurta nuosavybė, tačiau miškininkai, mūsų miško savininkai dar nėra tiek sustiprėję, kad galėtų mokėti visus mokesčius.
    Dėl mokesčių politikos lyg ir socialdemokratai žadėjo, kad tikrai nebus didinami mokesčiai, neatsiras naujų mokesčių. O štai žiūrėkite, kaip jie atsiranda. Paimama, pirma dalis klausimo, reikia dėl strateginių objektų paimti miškus, kur bus tiesiami dujotiekiai, elektros linijos. Paimama ir "įdedamas" tiesiog lyg nekaltai vienas mokestis miško savininkams. Ir štai jums kalėdinė dovanėlė.
    Mano manymu, tikrai miško savininkai, kurių yra keli šimtai tūkstančių, nes jie yra smulkūs, šia kalėdine dovanėle neapsidžiaugs, tačiau kalėdinė nuotaika tikrai jiems bus sugadinta. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Ir nuomonė prieš - A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kadangi nėra nuomonės už, tai beveik galėčiau ir nekalbėti, nes atrodo, kad tie, kurie pasiūlė tokį nesusipratimą, yra susigėdę ir tyli. Bet aš pasakyčiau, kad iš esmės pats svarstymas tokios pataisos, mano įsitikinimu, prieštarauja Statutui, nes Vyriausybė nepateikė šitos nuostatos kokio nors pakeitimo, o čia, Seime, atsirado siūlymas pakeisti ir tą nuostatą, kuri originaliai nebuvo keičiama. Tai čia ponui A. Salamakinui noriu priminti, kad tai yra labai aiškus Statuto normų ir Statuto tradicijos pažeidimas, nes negalima viduryje svarstymo keisti tų nuostatų, kurios pradiniame projekte, kurį pateikė šiuo atveju Vyriausybė, nebuvo keičiamos.
    Aš tikrai nesiimu dabar ginčytis ir aiškintis, ar čia yra tinkamas, ar netinkamas apmokestinimas, bet pats svarstymas yra visiškai netinkamas. Ir ypač, kiek suprantame, Vyriausybės nuomonės dėl tokio apmokestinimo nėra gauta, o atskiri ministrai pasisako prieš. Tikrai tokie dalykai negali būti šitaip svarstomi. Kažkas kažkuriame komitete staiga sugalvojo, gal tai ir reikalingas, o gal ir neprotingas pasiūlymas, neturint Vyriausybės išvados, svarstomi ir sprendžiami iš tikrųjų gana dideli finansiniai klausimai.
    Todėl siūlau šiuo atveju nepritarti ir visam įstatymo projektui, kadangi ta nuostata sugadina tikrai reikalingas pataisas, kurias būtume galėję visiškai vienu balsu priimti ir joms pritarti.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Ir atsirado nuomonė už - A. Salamakinas.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Tikrai būčiau nekalbėjęs, jei ne opozicijos lyderis. Man keistoka, kad opozicijos lyderis, praeitą kadenciją ketverius metus išbuvęs premjeru, taip ir nepažiūrėjo, kokia yra miškų sektoriaus mokestinė sistema. Galiu priminti, valstybiniai miškai sumoka beveik 50 % mokesčio, privatūs - 15 %, o juridiniai privatūs miškai nesumoka nė 3 %. Ir didžiulė tragedija nuo 1000 Lt 50 Lt prisidėti prie miškų infrastruktūros gerinimo. Šiuo metu viskas užkrauta ant valstybinių miškų, tegul jie neša tą naštą. Jie jau eina į bankus skolintis pinigų, tačiau buvęs premjeras niekaip... Štai (...) kurti tai jums daėjo, kad atimtume... tai yra privatizuoti valstybinius miškus jums proto užteko. Tai pirmas žingsnis. Be abejo, kitais metais žiūrėsime toliau, kad būtų bent jau vienodos sąlygos visoms verslo struktūroms, o ne vienai.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už - V. Mazuronis.
     V. MAZURONIS (TTF). Mielieji kolegos, mano kalba sunkoka, bet aš pasakysiu, kad esu už pirmąją dalį, kurią mes pateikėme ir kuri yra būtina strateginiams projektams.
    Kai kalbėjome apie antrąją dalį, aš Seime pasakiau, pasakiau tą pačią nuomonę ir Vyriausybėje. Beje, A. Kubilius ne iki galo informuotas, Vyriausybės nuomonė yra pritarti pirmajai daliai, o dėl antrosios dalies toliau ieškoti kompleksinių sprendimų. Aš sutinku ir su tuo, ką sako A. Salamakinas, kad reikia peržiūrėti mokesčius. Iš tiesų mokesčius reikia peržiūrėti kompleksiškai ir tada parengti tokias taisykles, kad visi prisidėtų vienodai. Pritardamas pirmajai daliai, dėl antrosios dalies turėdamas labai rimtų abejonių, noriu paaiškinti, kodėl aš negalėsiu balsuoti už tą įstatymą. Todėl, kad aš nenorėčiau balsuoti prieš Vyriausybės, kurios nariu aš esu, nutarimą, kuriam pritariu.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Ministras šiek tiek ne ten užsirašė kalbėti. Kalbos už ir prieš baigtos.
    Balsuojame. Kas pritariate Miškų įstatymo 7 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Opozicija nesiregistravo, todėl balsavimą kartosime.

12.18 val.
    Saugomų teritorijų įstatymo 31 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1193(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Saugomų teritorijų įstatymo 31 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1193(2). Priėmimo stadija. Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkas A. Salamakinas. Priėmimas pastraipsniui.
    Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. Dėl 2 straipsnio yra Teisės departamento pastabos, joms komitetas pritarė ir įsigaliojimo datą pataisė į vasario 1 d. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Galime priimti 2 straipsnį? Priimta bendru sutarimu. Dėkojame komiteto pirmininkui.
    Dėl viso. Nuomones už, prieš norinčių pasakyti nėra. Balsuojame. Kas pritariate, kad įstatymą priimtume, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Balsai salėje)

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 76 Seimo nariai: už - 56, prieš - 8, susilaikė 12. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1193(2), priimtas. (Gongas)
    Atsiprašau, bet šiandien replikų nėra. Atsiliekame nuo darbo grafiko.

12.20 val.
    Teismų įstatymo 47 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-823(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Teismų įstatymo 47 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-823(2).Priėmimo stadija. Kviečiu Teisės ir teisėtvarkos komiteto... Pataisų nėra. Priėmimas pastraipsniui.
    Dėl 1 straipsnio pataisų ir pasiūlymų nėra. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas.
    Dėl viso nuomonių už ir prieš nėra. Norinčių kalbėti nėra.
    Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 69 Seimo nariai. Priėmimas atidedamas.
    (Balsai salėje) Ar galime pakartoti balsavimą? Kartojame balsavimą dėl Teismų įstatymo projekto Nr. XIIP-823(2). Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 75 Seimo nariai: už - 73, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-823(2) priimtas. (Gongas)

12.23 val.
    Teismų įstatymo 10, 86, 113 ir 122 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-899(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Teismų įstatymo 10, 86, 113 ir 122 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-899(2). Priėmimo stadija.
    Pastabų ir pasiūlymų nėra. Priėmimas pastraipsniui. Ar galime priimti 1 straipsnį bendru sutarimu? Priimtas. Ar galime priimti bendru sutarimu 2 straipsnį? Priimtas. 3 straipsnis. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 4 straipsnis. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 5 straipsnis. Ar galime priimti bendru sutarimu? Priimtas.
    Motyvai už ir prieš. Norinčių kalbėti nėra.
    Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 73 Seimo narys: už - 71, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-899(2) priimtas. (Gongas)

12.24 val.
    Žvalgybos įstatymo pakeitimo įstatymo 2 ir 5 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas XIIP-1069(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Žvalgybos įstatymo pakeitimo įstatymo 2 ir 5 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas XIIP-1069. Priėmimo stadija. Pataisų ir pasiūlymų taip pat nėra.
    Priėmimas pastraipsniui. 1 straipsnis. Galime priimti? Priimtas. 2 straipsnis. Galime priimti? Priimtas. 3 straipsnis. Galime priimti? Priimtas. 4 straipsnis. Galime priimti? Priimtas. Ačiū.
    Nuomonės už ir prieš nėra.
    Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 71 Seimo narys. Už - 48, prieš - 7, susilaikė 16. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1069(2) priimtas. (Gongas)

12.26 val.
    Pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1070(3) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1070(3). Priėmimo stadija. Pataisų, pasiūlymų nėra. Galime pastraipsniui?
    1 straipsnis. Galime priimti? Priimta. 2 straipsnis. Galime priimti? Priimta. Motyvai dėl viso už, prieš. Nėra norinčių kalbėti. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Užsiregistravo 71, balsavo 70: už - 59, prieš - 2, susilaikė 9. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1070(3) priimtas. (Gongas)

12.27 val.
    Principinės kariuomenės struktūros 2014 metais, planuojamos principinės kariuomenės struktūros 2019 metais nustatymo, krašto apsaugos sistemos karių ribinių skaičių ir statutinių valstybės tarnautojų ribinio skaičiaus 2014 metais ir 2019 metais patvirtinimo įstatymo 2 ir 3 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1071(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Principinės kariuomenės struktūros 2014 metais, planuojamos principinės kariuomenės struktūros 2019 metais nustatymo, krašto apsaugos sistemos karių ribinių skaičių ir statutinių valstybės tarnautojų ribinio skaičiaus 2014 metais ir 2019 metais patvirtinimo įstatymo 2 ir 3 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1071(2). Priėmimo stadija. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime pastraipsniui?
    1 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 2 straipsnis. Galime bendru sutarimu priimti? Priimtas. Motyvai už, prieš dėl viso. Nėra. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Opozicijai nesiregistravus, jie nori dirbti šiandien ilgiau, galėsime dirbti, atidedamas balsavimas.

12.29 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo, Seimo kanceliarijos ir Seimui atskaitingų institucijų, Respublikos Prezidento institucijos ir Respublikos Prezidentui atskaitingų institucijų, Nacionalinės teismų administracijos, teismų, prokuratūros, savivaldybių institucijų ir įstaigų sąrašo pagal grupes, į kurias atsižvelgiant nustatomos valstybės tarnautojų suvienodintų pareigybių kategorijos, patvirtinimo" pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1072(3) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo, Seimo kanceliarijos ir Seimui atskaitingų institucijų, Respublikos Prezidento institucijos ir Respublikos Prezidentui atskaitingų institucijų, Nacionalinės teismų administracijos, teismų, prokuratūros, savivaldybių institucijų ir įstaigų sąrašo pagal grupes, į kurias atsižvelgiant nustatomos valstybės tarnautojų suvienodintų pareigybių kategorijos, patvirtinimo" pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1072(3). Priėmimo stadija. Taip pat pasiūlymų nėra gauta. Galime pastraipsniui?
    1 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 2 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. Nuomonių už, prieš nėra. Norinčių kalbėti?.. Balsuojame dėl nutarimo projekto. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio nutarimo priėmimas

    Balsavo 74 Seimo nariai. Už - 56, prieš - 3, susilaikė 15. Seimo nutarimas priimtas. (Gongas)

12.31 val.
    Principinės kariuomenės struktūros 2014 metais, planuojamos principinės kariuomenės struktūros 2019 metais nustatymo, krašto apsaugos sistemos karių ribinių skaičių ir statutinių valstybės tarnautojų ribinio skaičiaus 2014 metais ir 2019 metais patvirtinimo įstatymo 2 ir 3 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1071(2) (priėmimo tęsinys)

    Grįžtame dar kartą prie balsavimo už Nr. XIIP-1072 dėl Principinės kariuomenės struktūros, dar kartą balsuojame. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Seimo narių prašyčiau neišeiti iš posėdžių salės ir užimti savo darbo vietas. Ačiū nors ir už tai. Dirbame toliau pagal darbotvarkę.

12.32 val.
    Bibliotekų įstatymo 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 31, 61 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-882(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Bibliotekų įstatymo 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 31, 61 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-882(2). Priėmimo stadija. Pastabų, pasiūlymų nėra, tik Teisės departamento. Komitetas atsižvelgė į pastabas, ačiū, pirmininke. Galime pastraipsniui?
    1 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra gauta. Galime priimti? Priimta. 2 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra gauta. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. 3 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra gauta. Gautos Teisės departamento pastabos, į kurias komitetas atsižvelgė. Galime priimti bendru sutarimu? Pritarta. 4 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. 5 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. 6 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti... 5 straipsnį mes priėmėme. Dėl 6 straipsnio yra Teisės departamento pastabų, į kurias komitetas atsižvelgė. Galime pritarti bendru sutarimu? Priimta. 7 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra pateikta. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta.
    8 straipsnis. Yra Teisės departamento pastabų, kurioms komitetas iš dalies pritarė ir pasiūlė savo tekstą. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Galime priimti 8 straipsnį? Priimta. Yra redakcinė numeracijos klaida, tai - du 8 straipsniai. Dabar yra 9 straipsnis. Dėl 9 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. 10 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. 11 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta.
    12 straipsnis. Yra Teisės departamento pastabų, kurioms komitetas pritarė. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. 13 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta.
    Dėl viso nuomonių už, prieš kalbėti norinčių nėra. Balsuojame. Kas pritariate, už, kas turite kitą nuomonę, susilaikote arba balsuojate prieš.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 85 Seimo nariai: už - 79, prieš nėra, susilaikė 6. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-882(2) priimtas. (Gongas)

12.36 val.
    Principinės kariuomenės struktūros 2014 metais, planuojamos principinės kariuomenės struktūros 2019 metais nustatymo, krašto apsaugos sistemos karių ribinių skaičių ir statutinių valstybės tarnautojų ribinio skaičiaus 2014 metais ir 2019 metais patvirtinimo įstatymo 2 ir 3 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1071(2) (priėmimo tęsinys)

    Grįžtame prie darbotvarkės klausimo - Principinės kariuomenės struktūros projekto Nr. XIIP-1071(2). Kviečiu balsuoti. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Kadangi nesiregistruojate, toliau eisime pagal darbotvarkę.

12.39 val.
    Muziejų įstatymo 4, 5, 7, 9, 12, 13 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4724(4) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Muziejų įstatymo 4 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-602(2). Svarstymo stadija. Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkė A. Pitrėnienė.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Gerbiamoji Pirmininke ir gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų įvyko tam tikras techninis nesusipratimas: vietoje Nr. XIP-4724 buvo įrašytas Nr. XIIP-602, kurio nuostatos jau yra įtrauktos į projektą Nr. XIP-4724. Dabar arba jūs mums leidžiate ir svarstome...
     PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. Aš dar kartą perskaitysiu. Pristatomas projektas Nr. XIP-4724(4).
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Taip.
     PIRMININKĖ. Muziejų įstatymo 4, 5, 7, 9, 12 ir 13 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Prašom pristatyti. Priėmimo stadija.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Čia yra tiktai priėmimas.
     PIRMININKĖ. Taip, priėmimas. Dėl 1 straipsnio yra Seimo narių V. Juozapaičio ir E. Žakario siūlymai, jiems iš dalies pritarta. Ar tenkina? Balsuoti neprašo. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritariame. Priimta.
    Pastraipsniui. Dabar dėl 7 dalies yra V. Juozapaičio ir E. Žakario pasiūlymai. Irgi pritarta iš dalies. Ar jūs galite pritarti?
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Pritarta iš dalies.
     PIRMININKĖ. Galime bendru sutarimu priimti? Toliau yra Seimo narių V. Juozapaičio, A. Patacko ir V. Stundžio siūlymas.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Pritarta.
     PIRMININKĖ. Pritarta. Galime pritarti Seime bendru sutarimu? Ačiū. Pritarta. Ar galime 1 straipsnį priimti bendru sutarimu su tomis pataisomis, kurioms pritarta priėmimo stadijoje? Priimame? Galime bendru sutarimu? 1 straipsnis priimtas.
    Dėl 2 straipsnio pasiūlymų, pastabų nėra gauta. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. Dėl 3 straipsnio yra Seimo narių V. Juozapaičio, E. Žakario siūlymai, į juos komitetas... Prašom, pirmininke, pasakyti.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Nepritaria, nes formuluotė "Kultūros ministerijos rekomendacijos" suponuoja, kad šis dokumentas bus tik rekomendacinio pobūdžio, kuriuo muziejai savo veikloje neprivalės besąlygiškai vadovautis, todėl mes ir nepritarėme.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Kas pristatys pataisą? V. Juozapaitis. Prašom pristatyti. Ar jūs atsiimate?
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Viskas yra suderinta.
     V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Yra suderinta. Atsiimu.
     PIRMININKĖ. Atsiimate, taip? Gerai. Atsiima. Nereikia balsuoti.
    Dėl 3 straipsnio yra Seimo narių Š. Biručio ir A. Pitrėnienės pasiūlymai. Komitetas pritarė. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
    Dėl viso 3 straipsnio. Ar galime priimti su Seimo narių pasiūlymais, kuriems pritarė Seimas, 3 straipsnį bendru sutarimu? Ar galime priimti? Priimta.
    Dėl 4 straipsnio. Yra Seimo narės A. Pitrėnienės pasiūlymas...
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Pritarta.
     PIRMININKĖ. ...kuriam yra pritarta. Kitam pasiūlymui taip pat yra pritarta. Ar galime pritarti Seimo narės A. Pitrėnienės siūlymams bendru sutarimu? Pritarta.
    Dėl 4 straipsnio. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. Ačiū. Dėl 5 straipsnio. Dėl 5 straipsnio pasiūlymų, pataisų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. Dėl 6 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. Dėl 7 straipsnio yra Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto siūlymas dėl įgyvendinimo. Prašom.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Kad nuo kovo 1 d. ir kad iki tos dienos Vyriausybė arba jos įgaliota institucija parengtų įgyvendinimo dokumentus.
     PIRMININKĖ. Galime pritarti bendru sutarimu? Priimta. Atsižvelgta į Teisės departamento nuomonę.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Pritarta.
     PIRMININKĖ. Galime priimti 7 straipsnį bendru sutarimu?
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Taip.
     PIRMININKĖ. Priimta. Ačiū, pirmininke. Taip pat mane informuoja, kad buvo pasiūlymų, kurie nėra susiję su mūsų straipsnių keitimu. Mes tiesiog statutiškai jų nesvarstome.
    Dėl viso Muziejų įstatymo norinčių kalbėti už, prieš nėra.
    Balsuojame. Kas pritariate priėmimo stadijoje Muziejų įstatymo 4, 5, 7, 9, 12, 13 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 77 Seimo nariai: už - 77, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-4724(2) priimtas. (Gongas)

12.44 val.
    Principinės kariuomenės struktūros 2014 metais, planuojamos principinės kariuomenės struktūros 2019 metais nustatymo, krašto apsaugos sistemos karių ribinių skaičių ir statutinių valstybės tarnautojų ribinio skaičiaus 2014 metais ir 2019 metais patvirtinimo įstatymo 2 ir 3 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1071(2) (priėmimo tęsinys)

    Mane informuoja, kad reikėtų dar kartą balsuoti dėl Principinės kariuomenės struktūros Nr. XIIP-1072(2). Dar kartą kviečiu balsuoti. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Žodžio nesilaikymas... Šiek tiek negražu, bet dirbame toliau pagal darbotvarkę. (Šurmulys salėje) Aš nesiginčiju, viskas gerai, su viskuo šiandien sutinku.
    Dabar pagal darbotvarkę Žuvininkystės įstatymas. Svarstymo tęsinys. Bet yra atvykęs ir ministras. Noriu pasitarti, ar galime padaryti pateikimus, ar einame pagal darbotvarkę? (Balsai salėje) Pagal darbotvarkę.

12.45 val.
    Žuvininkystės įstatymo 2, 5, 6, 15, 16 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 141, 142, 143, 144 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-1166(2) (svarstymo tęsinys ir priėmimas)

    Pagal darbotvarkę kitas klausimas - Žuvininkystės įstatymo 2, 5, 6, 15, 16 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 141, 142, 143, 144 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-1166(2). Svarstymo tęsinys. (Balsai salėje) Buvo prašymas, kad apsvarstytų Antikorupcijos komisija. Mane informuoja, kad Antikorupcijos komisija buvo susirinkusi ir apsvarstė, išvadą pateiks gerbiamasis J. Jonyla. Prašom.
     E. JONYLA (LSDPF). Ačiū, Seimo Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, komisija svarstė šį klausimą šių metų gruodžio 20 d. ir nutarė pritarti Lietuvos Respublikos žuvininkystės įstatymo 2, 6, 16 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 61 straipsniu įstatymo projekto patobulintam variantui, atsižvelgusi į Specialiųjų tyrimų tarnybos pastabas ir pasiūlymus. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu už.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Svarstymo stadija, svarstome toliau. Kviečiu į tribūną pranešėją B. Paužą. Gerbiamasis Broniau, prašome į tribūną, jūs pranešėjas dėl Žuvininkystės įstatymo.
     B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Bet...
     PIRMININKĖ. Gal mes dabar pastraipsniui svarstymo stadijoje. Dėl 1 straipsnio pasiūlymų nėra gauta.
     B. PAUŽA (LSDPF). Taip.
     PIRMININKĖ. Dėl 2 straipsnio pasiūlymų nėra gauta. Dėl 3 straipsnio yra ir komiteto, ir komisijos išvada.
     B. PAUŽA (LSDPF). Dabar galime...
     PIRMININKĖ. Dėl 3 straipsnio 4 dalies yra Aplinkos apsaugos komiteto pasiūlymas.
     B. PAUŽA (LSDPF). Komitetas tam pasiūlymui nepritarė.
     PIRMININKĖ. Nepritarė?
     B. PAUŽA (LSDPF). Taip.
     PIRMININKĖ. Reikia balsuoti ar galime pritarti komiteto išvadai? (Balsai salėje) Galime. Bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ačiū. Čia buvo Žuvininkystės komisija ar komitetas...
    Toliau 4 straipsnis. Ten dėl 141 straipsnio buvo pasiūlymų, bet jie yra inkorporuoti, kiek suprantu, taip?
     B. PAUŽA (LSDPF). Taip. Mes buvome...
     PIRMININKĖ. Balsuoti nereikia.
     B. PAUŽA (LSDPF). Pataisėme.
     PIRMININKĖ. Galima priimti? Dėl 4 straipsnio nereikia balsuoti.
    5 straipsnis. Lygiai taip pat yra inkorporuota ir komiteto pataisytas pasiūlymo variantas.
     B. PAUŽA (LSDPF). Taip.
     PIRMININKĖ. Ar galime pritarti?
     B. PAUŽA (LSDPF). Įrašėme.
     PIRMININKĖ. Pritarta. 6 straipsnis. Pasiūlymų nėra. 7 straipsnis. Pasiūlymų nėra. 8 straipsnis. Pasiūlymų nėra. Dėl 9 straipsnio yra Seimo Jūrinių ir žuvininkystės reikalų komisijos siūlymas, komitetas nepritarė. Prašome.
     B. PAUŽA (LSDPF). Komitetas nepritarė bendru sutarimu.
     PIRMININKĖ. Ar prašote balsuoti? Jūrinių ir žuvininkystės reikalų komisijos pirmininkas gerbiamasis R. Paliukas. Prašom. Minutę palaukite, nespėjome!
     R. PALIUKAS (DPF). Komisija atsiėmė šitą pasiūlymą.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Balsuoti neprašoma.
    10 straipsnis. Taip pat yra pritarta iš dalies. Jus tenkina? Tenkina. Dėkojame pirmininkui. Po svarstymo nuomonė už, nuomonė prieš. Nuomonė prieš - B. Pauža. Gal Bronius... Nuomonė už - B. Pauža. Prašome.
     B. PAUŽA (LSDPF). Pirmininke, aš atsiprašau, aš noriu kalbėti už.
     PIRMININKĖ. Už, aš ne taip pasakiau. Nuomonė už.
     B. PAUŽA (LSDPF). Aš noriu kalbėti už. Iš tikrųjų noriu paprašyti visų pritarti šiam įstatymui po svarstymo ir dabar noriu pateikti motyvus dėl ko.
    Kaimo reikalų komitetas šį įstatymą svarstė labai daug kartų. Svarbiausia, atsižvelgėme į visas pateiktas pastabas ir pasiūlymus. Du kartus buvo atliktas šio įstatymo antikorupcinis vertinimas ir abu kartus nerasta jokių korupcijos apraiškų.
    Aš noriu dar pabrėžti, nė vienam žvejui mėgėjui neatimama teisė žvejoti visuose Lietuvos valstybiniuose vandens telkiniuose, verslinės žvejybos galimybė paliekama tik dešimtyje ežerų, tas sudaro 3 % visų vidaus vandenų telkinių. Šitas procentas pas mus ir taip labai mažas. Noriu pabrėžti, kad Lenkijoje - 70 %, Latvijoje - virš 40 % vidaus vandenų yra vykdoma verslinė žvejyba, o pas mus, kaip minėjau, tik 3 %. Man atrodo, kad draudžiant, kaip dabar kartais atsitinka dėl aplinkos ministro vienašališkų įsakymų pasirašymo, uždraudžiama tas mažas procentas kai kuriuose vidaus vandenyse, manau, būtų visai neteisinga.
    Prašau pritarti ir po svarstymo balsuoti už šį įstatymą.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš - V. Mazuronis.
     V. MAZURONIS (TTF). Mielieji kolegos, galbūt aš klystu, bet aš nuoširdžiai pasakysiu, kad aš tikiu, ką dabar pasakysiu. Aš manau, kad tie iš mūsų, kurie balsuos palaikydami šį įstatymą, iš esmės balsuos už grupės verslininkų interesų propagavimą ir gynimą. Ir tas gynimas bus ribojant kitų verslininkų galimybę sąžiningai konkuruoti dėl kvotų ir panašiai. Tai pirmas dalykas.
    Antras dalykas. Tie, kurie balsuos už šį įstatymą, balsuos iš esmės prieš 200 tūkst. žvejų mėgėjų lūkesčius ir viltis. Mano nuomone, balsuos prieš žuvies resursų gėluose vandenyse saugojimą ir gausinimą.
    Trečias dalykas. Kolegos, kurie balsuos už šį įstatymą, manau, balsuos už skatinimą galimai šešėlinio verslo, kurio tikslas iš esmės yra semti žuvų resursus iš upių ir vandenų be sentimentų ir be taisyklių šiandien. Teiginiai, kai kalbama, kad Aplinkos ministerija nori perimti visus valdymo svertus, ką sakė E. Gentvilas, šiandien Žemės ūkio ministerija reguliuoja priekrančių žvejybos ir kvotas, ir licencijas, kontroliuoja, kažkodėl neužkliūva, ir teisingai daro. Jie yra atsakingi už politiką, jie yra atsakingi už žuvų resursus ir visus kitus dalykus. Aš manau, kad tai yra teisinga Žemės ūkio ministerijos atžvilgiu. Tas pats turėtų būti mūsų Aplinkos ministerijos atžvilgiu.
    Kolegos, kviečiu nepasiduoti emocijoms, kviečiu nepasiduoti įvairioms kalboms arba kvapams ir nepritarti šiam įstatymo projektui, nes priešingu atveju apie aplinkosaugą, saugojimą, žuvų resursų dauginimą bus neįmanoma kalbėti.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Balsuojame. Svarstymo stadija. Kas pritaria įstatymo projektui, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Balsavo 76 Seimo nariai: už - 52, prieš - 8, susilaikė 16. Po svarstymo pritarta.
    Teikiu ypatingą skubą. Ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ne. Prašome. Ministras V. Mazuronis.
     V. MAZURONIS (TTF). Gerbiamieji kolegos, gerbiamoji Seimo Pirmininke, prieš apsisprendžiant dėl ypatingos skubos, turi būti trijų valandų pertrauka, turi būti svarstomi pasiūlymai, kuriuos aš esu užregistravęs. Ir vienas dalykas, aš tikrai jums nuoširdžiai pasakysiu, net Alkoholio įstatymas nebuvo taip stumiamas Seime, kaip yra stumiamas šis įstatymas. Todėl siūlyčiau tikrai nepritarti skubai, o jeigu bus pritarta skubai, prašau pagal Statutą trijų valandų pertraukos.
     PIRMININKĖ. Ačiū, ministre. Trijų valandų pertrauka, kai siūloma ypatinga skuba, daroma pateikimo stadijoje, o jūsų siūlymas bus svarstomas, jeigu bus pritarta ypatingai skubai. (Balsai salėje) Mane informuoja, kad priėmimo stadijoje nereikia trijų valandų. Taip. Kiek suprantu, bendru sutarimu negalime dėl ypatingos skubos...
    Balsuojame. Kas pritariate, kad būtų svarstoma ypatinga skuba, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 80 Seimo narių: už - 54, prieš - 15, susilaikė 11. Pritarta ypatingai skubai.
    Priėmimo stadija. Pastraipsniui. 1 straipsnis. Pataisų, pasiūlymų nėra gauta. Galima priimti bendru sutarimu? Priimta. 2 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra gauta. Galima priimti bendru sutarimu? Priimta. 3 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra gauta. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. 4 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra gauta. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. 5 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra gauta. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta.
    6 straipsnis. Yra V. Mazuronio pasiūlymas. Pirmiausia noriu paprašyti... Nereikia, mane informuoja, 29. Prašome ministrą V. Mazuronį pristatyti savo pasiūlymą.
     V. MAZURONIS (TTF). Mielieji kolegos, kaip jau minėjau kalbėdamas, šiandien tiek kvotų, tiek limitų, tiek jūrinės žvejybos kontrolę vykdo Žemės ūkio ministerija. Aš pasakau ir tada pasakiau, kad tai yra gerai. Dabar pagal šitą įstatymą gėluosiuose vandenyse kvotos turėtų būti skirtos Žemės ūkio ministerijai. Manau, kad tai negerai. Bet kartu siūlome ir limitus nustatyti, neatsižvelgiame nei į aplinkosauginius, nei į socialinius, nei į ekonominius reikalavimus. Jeigu pritartume kai kurių liberalų, taip pat ir E. Gentvilo, siūlymams, kad negali viskas koncentruotis į vienas rankas, manau, kad šitie punktai, šitas siūlymas turėtų būti išbrauktas ir kvotų skirstymas liktų Žemės ūkio ministerijai, o limitų skirstymas - Aplinkos ministerijai. Priešingu atveju, taip, kaip čia surašyta, šitas įstatymas iš viso negalės veikti.
     PIRMININKĖ. Ačiū ministrui. Nuomonės už nėra. Nuomonė prieš - B. Pauža.
     B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Pirmiausia, gerbiamasis ministre, aš noriu paprašyti jūsų, kad jeigu jūs kalbate, tai prašau kalbėti tiesą. Ir dėl jūrų limitų skirstymo aš jums pasakysiu, kad Žemės ūkio ministerija tuos limitus, kuriuos gauna iš Europos Sąjungos, tik paskirsto žvejams. Tai lygiai taip, kaip mes siūlome šitame įstatyme palikti. O jūs kalbate visiškai taip, kaip atrodo jums.
    Aš siūlyčiau nepritarti gerbiamojo V. Mazuronio pasiūlymui dėl to, kad šiame kvotų dalinimo procese turėtų dalyvauti ir Žemės ūkio ministerija. Nes kaip dabar atsitiko? Po birželio mėnesio, kai buvo priimtas be Vyriausybės jokių pastabų tas įstatymo pakeitimas, atsitiko taip, kad po to be Žemės ūkio ministerijos žinios kai kuriuose vidaus vandenyse ministras savo vienašališku įsakymu uždraudė tą žvejybą arba apribojo įrankių naudojimą, tada ta žvejyba pati užsidraudė, kadangi nedavė tų įrankių, su kuriais buvo galima tas žuvis gaudyti. Taigi, gerbiamieji, prašyčiau nepritarti šitam pasiūlymui ir palikti taip, kaip buvo mūsų projekte, kurį mes Kaimo reikalų komitete priėmėme.
     PIRMININKĖ. Ačiū už išsakytas nuomones. Balsuojame. Kas pritariate V. Mazuronio pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 75 Seimo nariai: už - 21, prieš - 13, susilaikė 41. Nepritarta.
    Ar galime 6 straipsnį priimti bendru sutarimu? Ar reikia balsuoti? Priimta. 7 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. 8 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. 9 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. 10 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta.
    Dėl viso nuomonės už, prieš. Norinčių... Atsiprašau, ne ten pažiūrėjome. Nori kalbėti prieš L. Balsys. Prašom, Linai.
     L. BALSYS (MSNG). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, užsirašiau pasisakyti prieš, nors nesu kategoriškas šio įstatymo priešininkas, galbūt netgi atvirkščiai. Tačiau turiu konstatuoti, kad šitas įstatymas, toks, koks yra, yra perdėm skubotas ir parengtas ne iki galo išdiskutavus problematiką. Man rodos, per daug diskutuojame apie vieno arba kito verslo tarpusavio santykius, nes ir viena pusė, t. y. verslinė žvejininkystė, yra verslas ir mėgėjų žūklė yra verslas, ko gero, dar šimtamilijoninis, daugeliu tūkstančių didesnis verslas, tačiau mes, kalbėdami apie verslininkų interesus, pamirštame žuvų interesus. Tai man labiausiai rūpi žuvų interesai, šitų išteklių tausus ir tvarus vartojimas. Tokios nuostatos įstatyme, pavyzdžiui, kad limitų nustatymas tampa ir Žemės ūkio ministerijos kompetencija, ne vien Aplinkos, na, truputėlį kelia nerimą, nes tokie dalykai kaip limitai turėtų būti tik mokslininkų ir ministerijos prerogatyva. Nuostata dėl perleidžiamų teisių į kvotas, na, skamba truputėlį antikonkurenciškai, gal ne tiek antikorupciškai, bet tikrai antikonkurenciškai. Nelabai aišku, kaip ten 15 metų niekas negalės įsiterpti ir konkuruoti sąžiningai gaudami tas kvotas.
    Tačiau mes turime kalbėti vis dėlto dar apie įtaką aplinkai, pavyzdžiui, įteisinus verslinę žuvininkystę visuose, kad ir tuose 10... 3 % ežerų, apie įtaką kitoms gamtos rūšims, pavyzdžiui, paukščiams, kurie dažnai žūva tinkluose. Reiktų daugiau išanalizuoti situaciją ir tik tada priimti tikrai gerą kompromisinį sprendimą, o ne bandyti kaip dabar, dabar tai vyksta, na, bandyti stumti galbūt vienos kurios nors grupės interesus.
    Visų pirma turime rūpintis gamtos interesais, žuvų ištekliais, tvariu ir darniu jų naudojimu. Todėl raginu susilaikyti.
     PIRMININKĖ. Ačiū gerbiamajam Linui. Nuomonė už - S. Bucevičius.
     S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Kolega Linai, išties pritariant jūsų nuomonei... Gerbiamasis kolega Dagy, jeigu Linas... Norėčiau Linui pasakyti keletą pastabų, kad pritaria Kaimo reikalų komitetas, kad tarp dviejų institucijų vyksta dalybos. Dabar klausimas, kieno yra viršus - ar Žemės ūkio ministerijos, ar Aplinkos ministerijos. Išties galiu pasakyti, kada vyko diskusijos... Tai, ką gerbiamasis Linas ir pasakė, ar šiandien yra reikalingas toks verslas, kaip šiandien reglamentuojama? Be jokios abejonės, kyla daug abejonių. Aplinkos ministerijos kompetencija ir buvo suorganizuoti, jeigu yra kažkokių neskaidrių dalykų, atsakyti į visus klausimus.
    Kolegos, šiandien aš manau, kad reikia palikti Žemės ūkio ministerijos kompetencijai, o visas kitas kylančias problemas svarstyti kituose teisės aktuose. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę. Aš tiesiog noriu paklausti visų, ar tikrai visi norite kalbėti, gal mes galime sutrumpinti kalbėjimą? (Šurmulys salėje) Ar sutiktumėte visi atsisakyti prieš ir už. Ministras nesutinka. Nuomonė prieš - V. Mazuronis.
     V. MAZURONIS (TTF). Mielieji kolegos, nėra čia jokio dalinimosi. Čia jeigu kas ir dalinasi, tai vienoje pusėje stovi verslas. Žvejai mėgėjai, kurie atskirai po vieną, visi išsiskirstė. Apie kokį dalinimąsi jūs kalbate, apie kieno dalinimąsi? Jokio dalinimosi nėra. Yra esminis klausimas - įtaka gamtai, aplinkosauginiai dalykai. Beje, įsakymą Kauno mariose uždrausti žvejybą pasirašiau ne aš, pasirašė prieš mane buvęs ministras G. Kazlauskas. Ir buvo padaryti tie dalykai vien todėl, kad vandens resursai yra sekinami, kad iš tikrųjų nebėra žuvies nei upėse, nei ežeruose. Ir mane labai liūdina tokios pozicijos Seimo narių, kurie, nežinau, gal iš nesupratimo, gal iš neįsigilinimo, gal dėl ko nors kito bando atsukti ratą atgal ir iš esmės kirsti smūgį ir aplinkosaugai, ir tai politikai, kuri buvo pradėta vykdyti ir vykdoma Lietuvoje. Gaila.
     PIRMININKĖ. Ačiū ministrui už nuomonę. B. Pauža. Trumpai.
     B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Aš tik noriu reaguoti į tai, ką pasakė gerbiamasis L. Balsys, kad neparuoštas ir neišdiskutuotas. Žinote, šitas įstatymas, gerbiamasis Linai, yra jau nuo birželio ir prieš tai buvo svarstomas. Kada buvo priimtas tas sprendimas, jūs prisimenate, ir po to jis ilgiausiai buvo svarstomas. Vien mūsų Kaimo reikalų komitete jis buvo svarstomas tris, o kai kurios dalys net keturis kartus. Taigi aš nenorėčiau sutikti ir, man atrodo, tikrai jį reikėtų priimti.
    O dar vieną momentą noriu pasakyti. Klausykite, jeigu tuose 3 % vidaus vandenų, kaip čia bandoma pasakyti, nėra žuvų, mažėja žuvų, jeigu ir visas tas žuvis tuose 3 % tie verslininkai iškoštų, tai vis tiek neturėtų jokios įtakos bendram žuvų mažėjimui. Tai kodėl taip yra bandoma pateikti šitą poziciją, kad specialiai būtų supriešinta ir kad tam drumstam vandeny būtų galima lengviau kai kurias kitokias žuvis gaudyti. Aš tą prielaidą norėčiau padaryti. Aš prašau visų balsuoti už šitą įstatymą, nes nėra jokių didelių problemų.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš - A. Dumbrava.
     A. DUMBRAVA (TTF). Mielieji kolegos, esu iš to krašto, kuris tikrai yra ežeringas kraštas. Žinau Molėtų kraštą, žinau Ignalinos kraštą. Ponas Broniau, tikrai tų žuvų nebėra jau, žuvys išgaudytos arba jų neįveisė, neįžuvino ežerų. Yra katastrofiška situacija, kokios dar anksčiau nebuvo. Todėl tikrai palaikyčiau aplinkos ministro siūlymus, tikrai matau jo rūpinimąsi, kad ežerai būtų įžuvinti, kad turizmas būtų plėtojamas ne verslui, o atskiriems žmonėms, mėgėjams, kurie galėtų atvažiuoti, pailsėti prie ežerų, būtų smagu, kaip tai yra Latvijos ežeruose, kaip kitų kraštų ežeruose, o ne kaip pas mus dabar atvažiuoja prie ežerų ir negali pagauti jokios žuvies. Tikrai gėda, turint tokius ežerus, ir tikrai siūlau pritarti V. Mazuronio siūlymams, ir nepritarti šiam įstatymo projektui. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Nuomonė už - K. Starkevičius.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš iš tikrųjų norėčiau nuraminti tiek žvejus, tiek ir mėgėjus, kurie su meškerėm praleidžia laisvalaikį ir gaudo žuvis, tiek ir profesionalius žvejus. Pažiūrėkime, mes Lietuvoje turime daugiau negu 3 tūkst. ežerų. Tik dešimtyje ežerų leidžiama pramoninė žvejyba, visuose kituose ji yra uždrausta, tai reiškia 3 %. Paimkime kaimyninę šalį Lenkiją, visiškai netoli, ten 80 % leidžiama pramoninė žvejyba ir 20 % meškeriojimas. Ar čia nėra daug ką pasakantis pavyzdys?
    O tikrai, kad nekiltų emocijų, Aplinkos ministerija stiprina savo galias, perrikiuoja pajėgumus, saugo gamtą. Šiuo atveju iš tikrųjų yra labai geras žingsnis. Reikalinga kontrolė, kaip tie profesionalūs žvejai žvejoja. Jeigu bus sustiprinta, viskas sustyguota, tai bus iš tikrųjų geri rezultatai. Bus patikrinama, kiek žvejai sugavo žuvies, kiek jie ten kvotų turėjo, kiek turi pagauti. Nes įsivaizduokime, jeigu kita situacija. Gerai, limitus, sako, Aplinkos ministerija. Aplinkos ministerija neskiria limitų, vadinasi, žvejai neturi kvotų. Žvejams, o jie kaip savotiškas tautos paveldas yra, tie, kurie žvejoja prie ežerų ir kurie turi daugelio metų patirtį, staiga mes jiems pasakome - ne, sustokite, viskas. Taigi noriu nuraminti ir žvejus mėgėjus, kurie čia šiandien yra, - tikrai užteks vietos Lietuvos ežeruose visiems, tik turime susiimti ir vienas kitą tikrai pažiūrėti, pakontroliuoti. Tada tos žuvies ištekliai, jeigu dar bus rūpinamasi jos įveisimu... Turėsime gerus rezultatus. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū. A. Salamakinas - nuomonė už.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Išties trumpai, nesikartodamas. Seniai bandau suvokti, vardan ko visas šitas širšalas buvo pakeltas? Atsakymą turiu, kurį pasakysiu pabaigoje. Išties 3 %. Lietuviai per amžius žvejojo, užsiiminėjo versline žvejyba - ir mūsų seneliai, ir proseneliai, ir visi. Ir staiga vieną dieną ateina ta diena, kada ne, uždrausime. Sakoma daug netiesos, kad štai upėse išgaudė žuvį. Upėse iš viso nėra, nė vienoje upėje nevykdoma verslinė žvejyba! Net Nemune nevykdoma! Nuo Kuršių marių iki Molėtų iš viso nevykdoma verslinė žvejyba. Tuo tarpu aš gaunu laišką iš savo rinkėjo, kuris mane keikia, - Nevėžyje verslininkai išgaudė visas žuvis. Aš jo ir klausiu, kad Nevėžyje nevykdoma verslinė žvejyba, pasirodo, žmogus supranta, kad yra verslininkas, kuris, užsiimdamas visai kitu verslu, atvažiuoja su džipu ir jam išgaudo žuvį.
    Antras momentas. Kuriems galams dabar tokie pareiškimai, kada mėtomasi tarp dviejų ministerijų, kad neva jeigu bus kvotos vienos ministerijos, tai korupcijos nebus, jeigu bus kvotos kitos ministerijos, tai korupcija bus jau didžiausia! Mielieji ministrai, man visi jūs vienodi ir visos ministerijos, įskaitant ir finansų ministrą, kuris čia sėdi. Ministrai, galbūt sumažinkite toną tokių pasvaičiojimų. Na, o apskritai, ką sakau, kokia priežastis? Rinkimai, ponai, ateina gegužės mėnuo, o čia ir yra esmė.
    Žvejų mėgėjų yra 100 tūkst. o verslininkų 200 žmonių. Mes kalbame, kad kuriame darbo vietas, o jeigu norime panaikinti 200 darbo vietų, tada balsuokime prieš tą įstatymą. Jeigu norite, kad liktų, balsuokite už. O kai mes sakome, kad statykime atliekų deginimo stotį, nes ten bus 30 darbo vietų, tai Lietuvoje didelis pasiekimas. O čia vienu mostu norime uždrausti ir panaikinti 200 darbo vietų.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Visų nuomonės išklausytos. Balsuojame. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 81 Seimo narys: už - 59, prieš - 10, susilaikė 12. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1166(2) priimtas. (Gongas)

13.16 val.
    Principinės kariuomenės struktūros 2014 metais, planuojamos principinės kariuomenės struktūros 2019 metais nustatymo, krašto apsaugos sistemos karių ribinių skaičių ir statutinių valstybės tarnautojų ribinio skaičiaus 2014 metais ir 2019 metais patvirtinimo įstatymo 2 ir 3 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1071(2) (priėmimo tęsinys)

    Dar kartą grįžtame prie atidėto projekto Nr. XIIP-1071(2) dėl principinės kariuomenės struktūros. Dar kartą balsuojame dėl priėmimo. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Balsai salėje) Paskubėkite, Seimo nariai, vyksta balsavimas.

    Šio įstatymo priėmimas

    Užsiregistravo 79 Seimo nariai, balsavo 74: už - 53, prieš - 5, susilaikė 16. Įstatymas Nr. XIIP-1071(2) priimtas. (Gongas)
    Ačiū visiems už supratimą. Noriu informuoti, kad mūsų priimtus du įstatymus dėl Teismų įstatymo Nr. XIIP-823 ir Nr. XIIP-899 Dokumentų skyrius turėtų sujungti. Taip pat noriu dar kartą dėl protokolo perskaityti, kad priėmėme Muziejų įstatymo 4, 5, 7, 9, 12, 13 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą Nr. XIP-4724(4).

13.18 val.
    Įstatymo "Dėl sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 136 straipsnio, kiek tai susiję su stabilumo mechanizmu, taikytinu valstybėms narėms, kurių valiuta yra euras (euro), pakeitimo, priimto 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimu 2011/199/ES, ratifikavimo" pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1344 (pateikimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - pateikimai. Kviečiu į tribūną pranešėją ministrą R. Šadžių. Įstatymo "Dėl sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 136 straipsnio, kiek tai susiję su stabilumo mechanizmu, taikytinu valstybėms narėms, kurių valiuta yra euras (euro), pakeitimo, priimto 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimu 2011/199/ES, ratifikavimo" pakeitimo įstatymo projektas ir su juo susiję lydimieji įstatymai - Lietuvos banko įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1345 ir Lietuvos banko įstatymo 1, 6, 7, 8, 11, 12, 14, 19, 20, 25, 31, 33, 35, 36, 38, 47, 49, 50, 53, 54, 541, 55 straipsnių, ketvirtojo ir penktojo skirsnių pavadinimų pakeitimo, 26, 27, 28, 29, 30, 32, 37 straipsnių pripažinimo netekusiais galios ir įstatymo priedo papildymo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1346. Atsiprašau, ministras nori atskirai pateikti. Nr. XIIP-1344. Prašom, ministre, pateikti.
     R. ŠADŽIUS. Gerbiamieji Seimo nariai, šiuo įstatymo projektu Vyriausybė siūlo pakeisti Lietuvos Respublikos įstatymą dėl Europos Sąjungos sutarties tam tikro pakeitimo ratifikavimo. Priežastis yra ne pasikeitusi sutartis, o priežastis yra lingvistinė. Yra siūloma suredaguoti mano minėtą įstatymą, kuriame bendroji Europos Sąjungos valiuta euras yra įvardijama kaip euras (euro.) Siūloma atsisakyti tokio dvigubo įvardijimo ir palikti pasviruoju šriftu - euro. Priežastis yra ta, kad pagal Europos Sąjungos teisyną bendroji Europos Sąjungos valiuta visomis Europos Sąjungos kalbomis vienaskaitos vardininko linksnyje ir tik oficialiuose dokumentuose turi būti vadinama vienodai euro. Lietuvių kalbos taisyklių tai tikrai nepažeistų, su Lietuvių kalbos komisija mes konsultavomės, mūsų bendrinei kalbai, lietuvių kalbai, tai jokios įtakos neturės. Tai turės įtaką tik teisės aktams, kuriuose tais atvejais, kai valiutos pavadinimas yra vartojamas vienaskaitos vardininko linksniu, bus vartojamas terminas euro. Prašyčiau pritarti po pateikimo.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Gerbiamasis ministre, jūsų niekas nenori paklausti. Ar galime po pateikimo pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Reikia balsuoti? Prašom balsuoti. Kas po pateikimo pritariate pateiktam įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 52 Seimo nariai: už - 47, prieš nėra, susilaikė 5. Po pateikimo pritarta.
    Pagrindiniu komitetu yra siūlomas Biudžeto ir finansų komitetas. Svarstymas - pavasario sesijoje. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Vyriausybė prašo skubos tvarkos, bet mes vis tiek pavasario sesijoje turime. (Balsai salėje) J. Kondrotas.
     J. KONDROTAS (DPF). Mano balsą prašom įskaityti už, nesuveikė.
     PIRMININKĖ. J. Kondroto balsas - už. Ačiū. (Balsai salėje)

13.22 val.
    Lietuvos banko įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1345, Lietuvos banko įstatymo 1, 6, 7, 8, 11, 12, 14, 19, 20, 25, 31, 33, 35, 36, 38, 47, 49, 50, 53, 54, 541, 55 straipsnių, ketvirtojo ir penktojo skirsnių pavadinimų pakeitimo, 26, 27, 28, 29, 30, 32, 37 straipsnių pripažinimo netekusiais galios ir Įstatymo priedo papildymo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1346, Valstybės kontrolės įstatymo 14 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1347 (pateikimas)

    Toliau - Lietuvos banko įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1345 ir lydimieji projektai Nr. XIIP-1346 ir Nr. XIIP-1347. Prašome, ministre, pateikti.
     R. ŠADŽIUS. Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, šiais trim įstatymų projektais siūloma nustatyti tam tikras garantijas Lietuvos bankui ir suderinti Lietuvos banko turimo ir disponuojamo turto režimą su bendra europine praktika, ypač euro zonos šalyse. Siūloma nustatyti, kad nekilnojamasis turtas ir kitoks turtas, kurį turi Lietuvos bankas, jam priklauso nuosavybės teise, o Lietuvos valstybei nuosavybės teise priklauso Lietuvos banko kapitalas. Dėl įdomumo galėčiau pasakyti, kad to nekilnojamojo turto Lietuvos bankas neturi daug - 87 mln. Lt didelė suma, tačiau tai tik 5 administraciniai pastatai. Iš jų 4 - Vilniuje, iš jų 3 - Gedimino prospekte ir vienas pastatas Kaune - Maironio g.
    Valstybės kontrolės įstatymo pakeitimu siūloma nustatyti, kad Valstybės kontrolės kompetencija tikrinant Lietuvos banką apribota ta kompetencija, kurią turi Lietuvos banko samdomi nepriklausomi auditoriai, kad tai atitiktų Europos centrinio banko taisykles. Prašyčiau pritarti po pateikimo.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Dėkojame ministrui. Jūsų nori paklausti vienas Seimo narys. R. Kupčinskas. Prašom.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, norėjau paklausti. Kadangi ruošiamasi įvesti eurą, kaip su ta nuosavybe? Dabar šitas turtas priklauso Lietuvos valstybei. Jeigu bus įvestas euras, kam priklausys tie pastatai?
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už labai gerą klausimą. Tie pastatai toliau liks Lietuvos banko nuosavybe. Lietuvos bankas toliau liks Lietuvos valstybės nuosavybe, tik Lietuvos bankas įneš tam tikrą indėlį į Europos centrinio banko kapitalą. Tas indėlis sudarys, dabartiniais duomenimis, 43 mln. eurų. Tai bus Lietuvos banko įnašas į Europos centrinį banką, jis leis Lietuvos bankui gauti proporcingą dalį Europos centrinio banko pajamų, tačiau nuosavybė liks Lietuvos valstybės ir pastatai liks Lietuvos bankui.
     PIRMININKĖ. Dėkojame ministrui. Jūs atsakėte į visus klausimus. Už, prieš kalbėti norinčių nėra. Ar galime bendru sutarimu po pateikimo pritarti? (Balsai salėje) Ačiū už supratimą. Pagrindinis komitetas - Biudžeto ir finansų komitetas. Pagal Statutą papildomas turėtų būti Audito komitetas. Ar galime pritarti? Pritarta bendru sutarimu. Svarstymas pavasario sesijoje. Ačiū, ministre.

13.25 val.
    Reglamentuojamų profesinių kvalifikacijų pripažinimo įstatymo 45 straipsnio ir Įstatymo 5, 6 ir 8 priedų pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1316(2) (svarstymas ir priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Reglamentuojamų profesinių kvalifikacijų pripažinimo įstatymo 45 straipsnio ir įstatymo 5, 6 ir 8 priedų pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1316(2). Svarstymo stadija. Kviečiu Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto atstovę R. Baškienę. Pagrindinis komitetas.
     R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Mielieji kolegos, teikiu Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto, kaip pagrindinio komiteto, išvadą. Labai trumpai tiesiog primenu, kad projektu siekiama įgyvendinti direktyvą, kad ir Kroatijos piliečiams, siekiantiems dirbti Lietuvos Respublikoje pagal reglamentuojamą profesiją, būtų taikomas profesinių kvalifikacijų pripažinimas. Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas pritarė įstatymo projektui, įvertino Teisės departamento redakcinio pobūdžio pasiūlymus ir teikia patobulintą įstatymo projektą, kuriam siūlome po svarstymo pritarti. Labai ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu papildomo komiteto pirmininkę D. Mikutienę. Sveikatos reikalų komitetas V. M. Čigriejienė. Prašom. Sveikatos reikalų komitetas.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamieji likę Seimo nariai, Sveikatos reikalų komitetas buvo papildomas komitetas, šį klausimą svarstė, iš esmės pritarė įstatymo projektui Nr. XIIP-1316(2) ir pasiūlė pagrindiniam komitetui patobulinti įstatymo projektą pagal Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas ir pasiūlymus. Pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKĖ. Ačiū pranešėjams. Norinčių kalbėti diskusijoje nėra. Pastraipsniui.
    1 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti? Po svarstymo pritariame. 2 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Po svarstymo pritariame. 3 straipsnis. Po svarstymo galime pritarti? Pritarta. 4 straipsnis. Po svarstymo galime pritarti? Pritarta. 5 straipsnis. Po svarstymo galime pritarti? Pritarta.
    Dėl viso norinčių kalbėti nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo? Pritarta. Siūlau ypatingos skubos tvarką. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
    Pastraipsniui. 1 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti? Priimta. 2 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti? Priimta. 3 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti? Priimta. 4 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti? Priimta. 5 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti? Priimta.
    Nuomonės už, prieš. Nėra. Balsuojame. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Deja, priimti neužtenka Seimo narių. Gal dar susirinksime. Balsavimas atidedamas.

13.29 val.
    Viešųjų pirkimų įstatymo 15 straipsnio papildymo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1350(2) (svarstymas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Viešųjų pirkimų įstatymo 15 straipsnio papildymo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1350(2). Yra tik svarstymo stadija. Vyriausybės nuomonės iki priėmimo stadijos tikrai sulauksime. Jokių pasiūlymų nėra. Jūs norėjote dėl šio įstatymo? Pagrindinis Ekonomikos komitetas pristatys savo nuomonę. R. Žilinskas. Prašom.
     R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Ekonomikos komitetas, kaip pagrindinis komitetas, pritarė Teisės departamento pastaboms ir pasiūlė kompromisinį variantą, jog 1 straipsnio 2 ir 3 dalys įsigaliotų nuo kitų metų liepos 1 d. Balsavimo rezultatai: 5 - už, 2 - prieš ir 1 susilaikė. Dėkoju.
     PIRMININKĖ. Dėkojame pagrindinio komiteto pirmininkui. Diskusijoje dalyvauti užsirašė R. Šimašius. Prašom.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, aš suprantu, kad metų pabaigoje iškyla įvairių problemų, kas spėjo pasiruošti sausio 1 d., kas nespėjo pasiruošti sausio 1 d. Dalykai, kurie buvo aiškūs metus, staiga gali pasidaryti nebeaiškūs. Kalbant apie šį projektą, paprastos normos nukėlimas metams arba dabar, kai komitetas laimėjo balsuojant, siūlymas iki liepos 1 d. nukelti, dažnai tokių minčių kyla. Bet pažiūrėkime labai paprastai, apie ką yra šis projektas ir apie ką yra šis nukėlimas.
    Projektas buvo užregistruotas dar anos kadencijos Seime, tuometinė pozicija ir opozicija dalyvavo teikiant tą projektą. Jis beveik prieš metus yra priimtas, visi turėjo laiko pasiruošti, visi turėjo laiko išsišnekėti.
    Projekto esmė yra paprasta. Mes turime centrinę pirkimo organizaciją, kuri teikia paslaugą perkančiosioms organizacijoms. Tai yra centrinėje pirkimo organizacijoje gali užsiregistruoti kaip paslaugų teikėjas ar potencialus pardavėjas ir tada pirkimą vykdanti organizacija gali sutaupyti savo darbo laiko, etatų, iš esmės iš to katalogo pagal savo suformuotus siūlymus įsigyti prekių ar paslaugų kur kas paprasčiau ir daugeliu atvejų pigiau.
    Kodėl siūloma tą projektą atidėti? Tiesa, dabar pagal projektą... pagal įsigaliosiančią redakciją yra numatyta tokia taisyklė, kad per centrinę pirkimo organizaciją privaloma pirkti visada, jeigu nenurodai priežasties, kodėl tam tikrų daiktų ten neapsimoka pirkti ir yra neprasminga. Tai yra toks santykinis privalomumas. Jeigu neturi priežasčių, dėl ko, šiurkščiai tariant, neieškoti naujos sąvokos ar reikšmės, ar kada gimęs A. Einšteinas per Google, tada gali išsitraukti enciklopediją ir pažiūrėti, jeigu manai, kad Google yra neteisinga informacija. Tada centrinė pirkimo organizacija yra tas Google, kuriame kur kas paprasčiau viskas sudėta ir daugeliu atvejų galima labai aiškiai ieškoti.
    Tie argumentai, kurie dabar sakomi, kad neva savivaldybės ar kiti nepasirengė, nežino, nepritaikyta, jie yra, aš suprantu, visą laiką kylantys, bet vis dėlto, drįstu sakyti, neteisingi. Kalbėjau ne su vienu verslininku, ir labai smulkiu. Jie visi beveik tą patį pabrėžia. Užsiregistruoti centrinėje pirkimo organizacijoje kaip pardavėjui yra kur kas paprasčiau ir lanksčiau, negu užsiregistruoti tipinėje savivaldybėje ar kitoje įstaigoje. Kai iškyla specifinių klausimų, kaip išspręsti, tarkime, kur nors Baisogaloje ar dar kur nors nėra nė vienos iš keturių ar penkių didžiųjų degalinių, kaip pirkti iš vietinės degalinės, tą irgi galima visiškai išspręsti per centrinę pirkimo organizaciją. Visus klausimus, kurie iškyla, galima išspręsti per centrinę pirkimo organizaciją. Iš esmės centrinės pirkimo organizacijos pagrindinė bėda yra ta, kad ji nepateikia visų prekių ar paslaugų pirkimo galimybės, ko iš tikrųjų norintys efektyviai vykdyti pirkimus labai pageidauja.
    Mano supratimu, ši redakcija, kuri įsigaliotų, jeigu mes nenukeltume, padidintų viešųjų pirkimų skaidrumą, sumažintų administracinę naštą perkančiosioms organizacijoms, padidintų konkurenciją. Iš tiesų jokių problemų dėl to, kad ta nuostata įsigaliotų sausio 1 d., nėra. Todėl aš kviečiu nepasiduoti tai nuotaikai, kad kažkas iššoko dabar ir pasakė, kad oi, oi, mes nepasirengę. Pasirengti buvo laiko ir dar yra laiko, ir jokių problemų, galiu atsakingai pasakyti, su viešaisiais pirkimais šiuo atveju nėra, jeigu bus perkama per centrinę pirkimo organizaciją. Savivaldybės sutaupys, administracinė našta bus mažesnė, konkurencija didesnė, kaina mažesnė. Siūlau palaikyti status quo ir niekur nieko šiuo atveju neatidėti. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkojame už išsakytą nuomonę. Ar galime po svarstymo pritarti bendru sutarimu, ar reikia balsuoti? Nereikia balsuoti? Ne. Ačiū. Pritarta po svarstymo bendru sutarimu. Reikia balsuoti? Prašom balsuoti. Kas pritariate po svarstymo, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 57 Seimo nariai: už - 25, prieš - 5, susilaikė 27. Po svarstymo nepritarta.
    Yra siūlymas grąžinti iniciatoriams arba pagrindiniam komitetui tobulinti. Yra siūlymas grąžinti iniciatoriams tobulinti. Ar pritariate? Galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritarta.
    Noriu paprašyti frakcijų vadovų informuoti savo frakcijų narius, Seimo narius, kad mūsų darbotvarkės klausimų nagrinėjimas jau sparčiai eina prie pabaigos, pakviesti Seimo narius garbingai sugiedoti himną baigiant rudens sesiją.

13.37 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Etninės kultūros globos tarybos pirmininko skyrimo" projektas Nr. XIIP-1403 (pateikimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Etninės kultūros globos tarybos pirmininko skyrimo" projektas Nr. XIIP-1403. Pateikimo stadija. Paprašysiu pristatyti... Pirmininkės nėra. Kas gali pristatyti? E. Žakaris. Prašom.
     E. ŽAKARIS (LSDPF). Seimo Pirmininke, gerbiamieji kolegos, šįryt buvo susirinkęs Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas kartu su Etninės kultūros globos tarybos nariais ir vieningai teikia Seimui tvirtinti V. Jocio kandidatūrą. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkojame gerbiamajam E. Žakariui.
    Kviečiame pretendentą V. Jocių į tribūną tarti keletą žodžių, jeigu bus klausimų, atsakyti į klausimus.
     V. JOCYS. Sveiki, gerbiamieji Seimo nariai, ponios ir ponai, Pirmininke! Matau tokią šventinę nuotaiką. Nežinau, ar čia pavyks ką nors rimto pakalbėti. Aš tik norėdamas... Šioje kultūros srities struktūroje darbuojuosi jau nuo 1980 m. Tiktai tiek, kad paskutiniu metu 10 metų būtent daugiausia šefuoju Žemaitijos regioną. Kolegos iš Etninės globos tarybos pasiūlė mane kandidatu.
    Bandydamas pateisinti jų lūkesčius ir kartu norėdamas pasidalyti savo mintimis, noriu keletą žodelių. Galbūt pacituosiu vieną kitą sakinį iš paties Etninės kultūros valstybinės globos pagrindų įstatymo: "Etninė kultūra - visos tautos (etnoso) sukurta, iš kartos į kartą perduodama ir nuolat atnaujinama kultūros vertybių visuma, padedanti išlaikyti tautinį tapatumą bei savimonę ir etnografinių regionų savitumą." Čia toks apibrėžimas, ką apima etninė kultūra, o kultūros valstybinės globos yra įvairios formos: teisinės, organizacinės, ekonominės, finansinės, kai valstybė garantuoja gyvosios tradicijos tęstinumą, etninės kultūros vertybių kūrimą, kaupimą, apsaugą, tyrinėjimą, populiarinimą.
    Aš pagal specialybę esu istorikas, baigęs Vilniaus universitetą, dirbęs keletą metų Kultūros paveldo centre, Paminklų restauravimo institute. Nemažai važinėjau po regionus, tyriau įvairius nekilnojamųjų kultūros vertybių objektus. 25 metus dainuoju VISI ansamblyje, vadovaujamame E. Vyčino. Esame su ansambliu išleidę daug kompaktinių plokštelių, leidinių. Ši dvasinės kultūros sritis yra artima ir gana suprantama.
    Galbūt norėčiau akcentuoti, kas yra Etninės globos tarybos tie kertiniai akmenys, būtent tos dvasinės kultūros įvairiomis formomis... ir garso įrašai, ir rankraščiai, jų kaupimas, jų sisteminimas, jų perteikimas. Čia yra vienas iš fundamentalesnių dalykų. Globos taryba, turėdama minty, šefuodama ir globodama bibliotekas kartu su Švietimo ministerija, su Kultūros ministerija... muziejus būtent saugo ir gausina.
    Kitas aspektas - būtent tęstinumas. Gyvoji tradicija yra kasdienis mūsų darbas, mūsų priminimas. Savotiškai pagalvojau, jeigu nekilnojamojo kultūros paveldo objektai... jeigu kokia stichinė nelaimė - pastatų nėra ar kultūros paminklų, žmogus dar gyvas, o net ir to netekus, lietuvis, Lietuvos Respublikos pilietis vis tiek savyje yra atsinešęs iš kartų į kartas paveldėtą savo savastį iš tėvų, senelių, savo tradicijas, jis yra pats sau ir Europos piliečiams įdomus. Tą turbūt ir šiemet Europos pirmininkavimo dienomis buvo galima pamatyti. Teko nemažai tyrinėti D. Poškos Baublio palikimą ir teikti siūlymus. Labai džiugu, kaip gražiai vainikuota ta jo odisėja. 2012 m. buvo Muziejų metai, būtent pradžia buvo prie D. Poškos Baublio, kuris yra gamtos, kultūros, istorijos paminklas, kartu simbolis, mūsų etninės kultūros viena iš formų.
    Kitas dalykas - etninės kultūros ugdymas. Buvo rengta Švietimo ministerijoje programa, kad mokyklose kaip galutinė ugdymo priemonė būtų diegiami įvairių pakopų mokiniams pagal amžių etninės kultūros pagrindai. Greta mokslo ir žinių jie suteikia žmogui orumo, visavertiškumo ir suvokimo savęs, kaip Lietuvos Respublikos piliečio.
    Gal tiek trumpai. Jeigu...
     PIRMININKĖ. Labai ačiū. Jūs turėsite galimybę dar frakcijose plačiau pakalbėti. Jūsų nori paklausti A. Kašėta.
     A. KAŠĖTA (LSF). Gerbiamasis Virginijau, norėčiau jūsų paklausti. Kaip jūs įsivaizduojate, kokie prioritetai turėtų būti 2015 m., kurie yra paskelbti Etnografinių regionų metais? Iš tikro tai vienas iš gerų tų sričių sprendimų, apie jas jūs kalbėjote, apie įtvirtinimą, puoselėjimą, tačiau, norėdami aprėpti viską, kartais nepasiekiame esminių dalykų. Kur jūs matytumėte prioritetus, kokie akcentai turėtų būti būtent šiais metais, kokios sritys?
     V. JOCYS. Dėkui už klausimą. Būtent mums, etninės kultūros žmonėms, yra labai džiugu, kad priimtas tas sprendimas. Lietuva tuo ir yra graži, kad ji yra įvairi. Tie regionai yra mūsų pasididžiavimas. Viena iš tokių mano pastabų, kad galbūt per mažai mes dėmesio kreipiame į tuos žmones, kaip aš mėgstu sakyti, kurie kaip pilkos bitelės neša tą medų. Mes kartais per įvairias formas matome iškilias asmenybes, bet tas visas etninės kultūros pamatas yra būtent tie bendruomenių, kaimo centrų etninės kultūros puoselėtojai, individualūs muziejininkai, kurie iš savo lėšų, ne valstybės remiami išlaiko visas muziejų ekspozicijas, nemokamai veda ekskursijas, visa kita. Norėtųsi atkreipti dėmesį į tuos grynuolius, tuos regionų žmones, juos galbūt truputį pakylėti, savotiškai atkreipti į juos dėmesį, pagerbti, kad jie jaustųsi, kad jie valstybei yra reikalingi. Čia būtų vienas iš tokių aspektų.
    Kitas dalykas. Yra svarbu, kad tos kultūros vertybės, kurios yra regionuose, kad jos būtų apskaitomos, inventorizuojamos, kad jos neišnyktų, kaip aš sakau. Besitęsiant kaimų tuštėjimo metui daug iškilių asmenybių, kurios turi savo privačias kolekcijas... Tiesiog kartais per jaunų žmonių, vaikų ar dar kieno nors neapsižiūrėjimą tas turtas patenka į sąvartyną arba Grigiškes. Mes turime tokių pavyzdžių. Šitą dalyką irgi reikėtų akyliau žiūrėti.
     PIRMININKĖ. Dėkojame pretendentui. Jūs turėsite galimybę visose frakcijose išdiskutuoti, bus sudarytas grafikas, jeigu kurios frakcijos norės. Labai ačiū.
     V. JOCYS. Dėkui jums. Gražių švenčių!
     PIRMININKĖ. Balsuoti po pateikimo pagal Statutą nereikia.

13.46 val.
    Seimo nutarimo "Dėl 2014 metų paskelbimo Oršos mūšio metais" projektas Nr. XIIP-1126 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Kitas, priešpaskutinis darbotvarkės klausimas - Seimo nutarimo "Dėl 2014 metų paskelbimo Oršos mūšio metais" projektas Nr. XIIP-1126. Pateikimas. M. Adomėnas ir 47 Seimo narių parašai. Pateikimo stadija.
     M. ADOMĖNAS (TS-LKDF). Kolegos, gerbiamoji Pirmininke! Mes daug paskelbėme tokių metų, kuriuos reikia kasmet daryti, ar tai būtų sveikata, ar kultūra, o štai istoriniai įvykiai, jeigu jų jubiliejaus nepaminėsime, jie vėl nuslinks į praeitį ir pasislėps užmarštyje. Kitąmet bus Oršos mūšio 500 metų jubiliejus. Mūšis, kuris žinomas kaip Rytų Žalgiris, savo įspūdingumu tikrai nenusileidžiantis tam mūšiui, kurį mes visi žinome. Jis atnešė Lietuvai 40 metų klestėjimo laikotarpį, kai Vilniuje sužydėjo renesansas, visa mūsų pažįstama architektūra, kultūros klestėjimą, Lietuvos statutą. Kitaip tariant, tai buvo mūšis, kuris atnešė ilgametę taiką ir buvo brangus lygiai lietuviams, kaip ir baltarusiams, ukrainiečiams ir lenkams.
    Tai mūšis, kuris vienija, o ne skiria Rytų Europos tautas, todėl aš siūlau paminėti šią gražią datą kitus metus paskelbiant Oršos mūšio metais ir rasti galimybių paminėti juos konferencija tuose Valdovų rūmuose, kurių pirmtakas ir atsirado kaip Oršos mūšio atneštos taikos pasekmė.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Pirmas klausia... A. Ažubalio nėra. Antras - A. V. Patackas. Gerbiamasis Algirdas yra. Prašome. Gerbiamasis Algirdai Patackai! Prašom.
     A. V. PATACKAS (DKF). Aš norėčiau dar papildyti jus. Tą mūšį galima lyginti tam tikra prasme su Žalgirio mūšiu, nes jis pakeitė visą geopolitinį vaizdą Europoje. Jis sustabdė... Ir vienoje, ir kitoje pusėje kovojo rusėnai ir pravoslavai, tik vieni kovojo už Lietuvą, kiti už Maskvą. Taip buvo sustabdyta Azija, todėl mes dabar turime dvi Ukrainas dešiniakrantę ir kairiakrantę. Šito mūšio reikšmė... Mūšių buvo daug. Pirmiausia yra geostrateginė reikšmė, todėl apie jį mes per mažai žinome iš istorijos vadovėlių ir taip toliau. Pritartina tiems metams, kad tik tie metai nebūtų tušti, nepasibaigtų formaliai.
     M. ADOMĖNAS (TS-LKDF). Tik galiu pritarti išsakytoms mintims.
     PIRMININKĖ. Labai ačiū pranešėjui. Ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galime. Ačiū. Pagrindinis komitetas yra Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas. Ir turbūt vienintelis, taip? (Balsai salėje) Svarstymas yra pavasario sesijoje. (Balsai salėje) Kas yra, kodėl nepasitenkinimas? (Balsai salėje) Aš noriu atsiklausti Seimo. Kodėl visi sutariate iki priėmimo?.. Vieningai sutinkate šiandien priimti? (Balsai salėje) Tada darome priėmimą. (Balsai salėje) Be trijų valandų, dėl visko sutinkate, taip? (Balsai salėje)
    Svarstymo stadija. Svarstymo stadijoje ar galime pritarti po svarstymo? (Balsai salėje) Ar galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ačiū už supratimą.
    Teikiu ypatingą skubą. Galime pritarti ypatingai skubai? (Balsai salėje) Pritarta. Priėmimo stadija. Pastraipsniui. 1 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Priimta. 2 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. 3 straipsnis. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas.
    Dėl viso. Nuomonės už, prieš. Ar galime nekalbėti? (Balsai salėje) Ačiū už supratimą.
    Balsuojame. Kas pritariate Seimo nutarimui "Dėl 2014 metų paskelbimo Oršos mūšio metais", balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio nutarimo priėmimas

    Balsavo 76 Seimo nariai: už - 76, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Seimo nutarimas yra priimtas. (Gongas)

13.51 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo delegacijų pirmininkų ir jų pavaduotojų patvirtinimo" 7 straipsnio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1386 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Dar vienas darbotvarkės klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo delegacijų pirmininkų ir jų pavaduotojų patvirtinimo" 7 straipsnio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1386. Aš jums leidus, taupydama laiką, iš vietos, galima? (Balsai salėje) Yra pakeitimas: O. Leiputę pakeisti B. Vėsaite ir B. Vėsaitę siūlyti delegacijos primininke. Frakcijoje yra vidinis pakeitimas. (Balsai salėje) Aš perskaičiau Seimo nutarimą. Atsiprašau, patvirtinti Seimo delegacijos Europos Tarybos Parlamentinėje Asamblėjoje. Ar galime pritarti po pateikimo bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritarta.
    Svarstymo stadija. Ar galime pritarti po svarstymo bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritarta. Ačiū.
    Priėmimo stadija. 1 straipsnis. Galime pritarti? Priimtas. 2 straipsnis. Galime priimti? (Balsai salėje) Priimtas. Balsuojame dėl viso nutarimo projekto. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

Šio nutarimo priėmimas

    Užsiregistravo 78 Seimo nariai, balsavo 77: už - 68, prieš nėra, susilaikė 9. Seimo nutarimas (projektas Nr. XIIP-1386) yra priimtas. (Gongas)
    Seimo narių pareiškimai. Seimo narių pareiškimų nėra.
    Jeigu jūs leisite, aš labai trumpai. Noriu visiems tikrai padėkoti už darbą rudens sesijoje. Noriu informuoti, kad sausio 21-23 dienomis numatoma neeilinė sesija, apie kurią bus pranešta patvirtinus valdybai.
    Prieš šventes norėčiau tikrai atsiprašyti, jeigu kažką įžeidžiau, jeigu kažkaip ne taip pirmininkavau, jeigu dėl patirties stokos kažkam per anksti išjungiau mikrofoną. Tikiuosi, kad ateinančią pavasario sesiją tokių klaidų daugiau nedarysiu. Atsiprašau visų ir prašau atleidimo.
    Noriu palinkėti gražių švenčių, noriu palinkėti ramybės ir darnos jūsų šeimose, ne tik prie Kūčių stalo, bet ir šventinės nuotaikos kalėdinių švenčių metų. Kalėdos yra toks metas, kada mes patys persvarstome savo darbus, yra toks metas, kada turime laiko ir dar kartą galime pagalvoti apie mūsų artimų žmonių nuveiktus gerus darbus. Galbūt mes bebėgdami, beskubėdami su savo darbais nepastebėjome, kiek gero padarė mūsų artimi žmonės. Gal pamiršome kažkada padėkoti. Kalėdos tas metas, kada galime artimiau susiglausti, apkabinti vienas kitą, pasakyti dar kartą ačiū, pabučiuoti vienas kitą, kad šventės būtų gražios ir kad Kalėdų rytą šypsena būtų visų jūsų šeimų, artimųjų širdyse.
    Labai jums ačiū. Gerų švenčių! Posėdį baigiame, be abejo, himnu.

    Giedamas Lietuvos valstybės himnas

    PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, visos valdybos vardu kviečiu visus į restoraną, paragauti šventinių Kūčių patiekalų. Labai ačiū, laukiame iš karto jūsų. Posėdis baigtas. Rudens sesija baigta. (Gongas)
