LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 112
STENOGRAMA

2013 m. gruodžio 12 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkė L. GRAUŽINIENĖ
ir Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. GEDVILAS

     PIRMININKĖ (L. GRAUŽINIENĖ). Labas rytas, gerbiamieji kolegos, pradėsime 2013 m. gruodžio 12 d. (ketvirtadienio) plenarinį rytinį posėdį. (Gongas)

10.04 val.
    Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. gruodžio 12 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

    Pirmas darbotvarkės klausimas dėl Seimo posėdžio darbotvarkės tvirtinimo. Ar turite kas pasiūlymų? Nematau. Gal galime?.. Prašom, E. Masiulis.
     E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Liberalų sąjūdžio frakcija siūlo darbotvarkės 2-6b klausimą - Pensijų kaupimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą šiandien išbraukti iš darbotvarkės. Argumentai būtų tokie, kad tai yra labai greitai parengtas ir platesnės diskusijos nesulaukęs klausimas. O iš tikrųjų tai yra papildomas pensijų fondų apmokestinimas, kas reikštų, kad nepasvėrę mes galime padaryti taip, kad galutinis variantas bus, kad tuos pinigus mokės ne pensijų fondai, o jie bus tiesiog perkelti ant pensijų fondų dalyvių pečių. Kviečiame daugiau padiskutuoti ir šiandien išbraukti iš darbotvarkės.
     PIRMININKĖ. A. Kubilius, prašom.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, frakcijos vardu pritariame tam, ko prašė ir E. Masiulis, t. y. išbraukti 2-6 b. Taip pat frakcijos vardu siūlome išbraukti 2-16a ir 2-16b, t. y. įstatymą "Dėl Vilniaus universiteto statuto patvirtinimo", nes tai prieštarauja visai sistemai ir visai logikai. Siūlome to nepradėti svarstyti, kol nebus suderinta.
    Ir paskutinis klausimas, tradicinis standartinis klausimas, kadangi šiandien bus priimtas biudžetas, tai mano klausimas toks: ar, priėmus biudžetą, socialdemokratai bus laisvi nebebūti priedangos organizacija V. Uspaskichui ir gal pats V. Uspaskichas, lankydamasis Maskvoje, jau gavo leidimą sutikti, kad būtų svarstomas jo imuniteto panaikinimo klausimas? Aš siūlau Nr. XIIP-1264 nutarimą dėl komisijos sudarymo šiandien po pietų įtraukti į darbotvarkę.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Ar daugiau bus kokių siūlymų? Prašome. A. Sysas.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš norėčiau vėl šiek tiek sugėdinti mano jaunąjį kolegą - jis absoliučiai neskaito įstatymų ir komentuoja tai, ką jam parašo pensijų fondų valdytojai. Siūlymas suvienodinti, kad abiejuose įstatymuose būtų vienoda formuluotė, nėra papildomų mokesčių didinimas, o kaip tik užkaišiojamos skylės, kad nebūtų piktnaudžiavimų ir pensijų fondai mokėtų tiek, kiek privalo mokėti. Antradienį mes apmokestinome Sveikatos draudimo fondą, tai yra kad jie už paslaugas turi susimokėti. Lygiai taip pensijų fondų valdytojai turi mokėti už paslaugas, kurias daro "Sodra". Noriu priminti, kad aštuonerius metus jie iš viso nemokėjo jokių mokesčių. Kalbėti apie tai, kad šis mokestis bus perkeltas vartotojams arba mums visiems, kas dalyvauja, dar didesnė nesąmonė, nes nuo mūsų mokesčių yra skaičiuojami visiškai kiti mokesčiai, tai yra 1 % metinio mokesčio ir įmokos mokestis, nykstantis nuo 0,6, o jis iki 2017 metų dings. Priimate įstatymus ir neprisimenate, ką priimate. Būkite geri, jeigu komentuojate, tai komentuokite taip, kas parašyta.
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę. E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui, Pirmininke. Frakcijos vardu prašau išbraukti 2-8 klausimą, įstatymo "Dėl Alkoholio kontrolės įstatymo 5 ir 34 straipsnių pakeitimo" projektą. Šis įstatymo priėmimas kol kas neparengtas ir paliestų labai daug dirbančių smulkiųjų verslininkų. Todėl, kad išsiaiškintume iki galo, kaip buvo svarstymo metu neaiškumų, taip ir dabar, prašau jį šiandien išbraukti. Dėkui.
     PIRMININKĖ. Ačiū. K. Daukšys, po to profesorius. Prašom.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Prašyčiau 5a ir 5b rezervinius perkelti į normalų... prie 2-15 įstatymo, abu apie nekilnojamąjį turtą. Ir jeigu šiuo metu visi nori ką nors išbraukti, tai gal atsirastų vietos.
     PIRMININKĖ. Kurį? Patikslinkite.
     K. DAUKŠYS (DPF). 5a, 5b rezervinius, dėl Nekilnojamojo turto registro. Čia jau 6a pasidarė?
     PIRMININKĖ. Rezervinis 6 klausimas, man sako. Profesorius B. Juodka.
     B. JUODKA (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš prašyčiau nepritarti kolegos A. Kubiliaus siūlymui išbraukti Mokslo studijų įstatymą ir Vilniaus universiteto statutą (2-16a ir 2-16b). Universiteto statutas įregistruotas šių metų sausio 23 d. Taigi lygiai metai guli ir dar negalime patvirtinti statuto, todėl siūlau svarstyti.
     PIRMININKĖ. Gerai. Daugiau siūlymų nėra. Pradėsime nuo pirmo.
    Yra siūlymas Liberalų frakcijos, pritaria Tėvynės sąjungos frakcija, dėl 2-6b klausimo, dėl Pensijų kaupimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto išbraukimo iš darbotvarkės. Siūlau balsuoti. Kas už tai, kad pritartume Liberalų sąjūdžio siūlymui išbraukti iš darbotvarkės projektą Nr. XIIP-1326, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Balsavo 107 Seimo nariai: už - 36, prieš... (Balsai salėje) Palaukite. Už - 36, prieš - 33, susilaikė 38. Išbraukimui nepritarta.
    Kitas buvo Socialdemokratų frakcijos siūlymas išbraukti darbotvarkės 2-8 klausimą - Alkoholio kontrolės įstatymo 5 ir 34 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-298(3). Prašom balsuoti. Kas pritariate Socialdemokratų frakcijos siūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaiko.
    Balsavo 116 Seimo narių: už - 72, prieš - 27, susilaikė 17. Išbraukimui pritarta.
    Kitas yra Tėvynės sąjungos frakcijos siūlymas dėl 2-16a ir 2-16b klausimų dėl Mokslo ir studijų įstatymo 28 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto ir dėl Vilniaus universiteto statuto patvirtinimo pakeitimo projekto. Yra siūlymas išbraukti iš šios dienos darbotvarkės. Kas pritaria, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Balsavo 114 Seimo narių: už - 36, prieš - 46, susilaikė 32. Darbotvarkėje šie klausimai lieka.
    Buvo Darbo partijos frakcijos K. Daukšio siūlymas 6a ir 6b rezervinius klausimus įrašyti į pagrindinę darbotvarkę po 2-15 klausimo. Ar galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galime? Ačiū už supratimą. Tai ir visi siūlymai.
    Dėl komisijos nepamiršau, nesinervinkite, atsakysiu. Gerbiamasis opozicijos lyderi, valdyboje buvo sutarta, kad išsiaiškinsime dėl Etikos ir procedūrų komisijos, ir tada baigsime tuos klausimus. Jūs valdyboje pritarėte, visą laiką susitariate, norėjote padaryti viešą pareiškimą, tai jūs jį padarėte. Galbūt pradedame darbą, siūlyčiau pradėti darbą. (Balsai salėje)
    Gerai, skelbiu balsavimą. Prašom pasakyti numerį, konkretų numerį, dėl kokio nutarimo. (Balsai salėje) Yra Tėvynės frakcijos... Jūs savo vardu ar frakcijos vardu? Aš tik noriu pasitikslinti. Jūsų frakcijos seniūnas, man atrodo, yra J. Razma, ar ne? (Balsai salėje) Tai opozicijos lyderio klausiu, ar nuo opozicijos, ar nuo frakcijos? (Balsai salėje) Man lieka apgailestauti, kad jūs užimate dvi kėdes. Atsiprašau už diskusiją. (Balsai salėje) Aš noriu paskelbti balsavimą, bet jeigu jūs norite kalbėti, aš galiu suteikti žodį. Prašom. A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Pirmininke, aš tiesiog esu šokiruotas. Jūs man asmeniškai skiriate tiek daug dėmesio, kad kartais galvoju, kad gal čia kas nors slypi, ir nežinote, kad aš esu seniūnas. Pirmininke, net Statutas taip rašo.
    Mano klausimas ir siūlymas lieka tas pats. Jeigu V. Uspaskichas Maskvoje gavo leidimą, kad jam galima panaikinti imunitetą, tai siūlau pritarti tam, kad komisija būtų sudaryta.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Gerbiamasis Andriau, jūs man skiriate daug dėmesio ir aš, kaip moteris, turiu reaguoti į dėmesį. (Šurmulys salėje) Gal jūs turite kokių nors žinių, gal susisiekėte su Viktoru, aš jokių žinių neturiu. Manau, kad jūsų siūlymas neatitinka to, dėl ko mes esame Seime sutarę, mes esame balsavę dėl Etikos ir procedūrų komisijos. Jeigu jūs primygtinai reikalaujate, aš privalau teikti balsuoti.
    Dėl Seimo nutarimo projekto Nr. XIIP-1264 įrašymo į darbotvarkę (dėl laikinosios komisijos sudarymo). Kas pritaria Tėvynės sąjungos siūlymui, nors Seimas buvo nusprendęs palaukti Etikos ir procedūrų komisijos išvadų, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko ir laukiame Etikos ir procedūrų komisijos išvadų. (Balsai salėje)
     Balsavo 114 Seimo narių: už - 39, prieš - 31, susilaikė 44. Jūsų siūlymui nepritarta. Lauksime Etikos ir procedūrų komisijos išvadų.
    Dėl visos darbotvarkės. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Ačiū už supratimą. Pradedame rimtą svarstymą.

10.18 val.
    Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 153 ir 16 straipsnių pakeitimo" 4 straipsnio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1048(2) (priėmimas)

    Darbotvarkės 1-2 klausimas - Lietuvos Respublikos Seimo statuto 153 ir 16 straipsnių pakeitimo 4 straipsnio pakeitimo projektas Nr. XIIP-1048(2). Pateikimas. Keturi - už, keturi - prieš. Yra tik kalbėtojai už. Prieš nėra. Ar galime iš karto... (Balsai salėje) Atsiprašau, techniniai nesklandumai. Minutę, išsiaiškinsime. Gal kalbėtojai už gali atsisakyti, sutaupytume laiko, nes prieš kalbėtojų nėra? Vienas straipsnis. Klausiu tų, kurie užsirašėte kalbėti už, ar galite atsisakyti kalbėti? Norite kalbėti. Pirmasis kalbės E. Masiulis.
     E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Mielieji kolegos, kviesčiau pritarti įstatymo projektui, kuris reiškia, kad Seimo narių parlamentinės išlaidos kitais metais ne didės, o bus tokios pat, kaip ir šiemet. Tai galbūt būtų bent šioks toks signalas Lietuvos visuomenei, nes to, ką mes padarėme su visų mūsų valstybės tarnautojų ir politikų atlyginimais, tikrai visuomenė nesupranta. Todėl bent jau parlamentinės išlaidos tikrai gali likti to paties lygmens. Kaip suprantu, visos pagrindinės frakcijos pasisako už, tai tikrai dėkoju už supratimą. Manau, kad visi pritars šiai iniciatyvai.
     PIRMININKĖ. Ačiū už jūsų nuomonę. Nuomonė už - J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, suprantama, reikia pritarti šiam siūlymui, nes tikrai dar ne visas iki sunkmečio buvusias išmokas atkuriame šiandien. Bazinis dydis net neatkuriamas, paliekamas minimalaus dydžio, ir daug kitų dar dalykų neatkuriama. Tai šitomis aplinkybėmis be galo keistai atrodytų, jeigu Seimo narių parlamentinės išlaidos būtų sugrąžinamos į prieškrizinį lygį. Dėl to siūlau paremti projektą, kuris pratęsia sumažinimą metams, bet gaila, kad yra tik labai menkos apimties sprendimas ir kad nebuvo pritarta mūsų frakcijos iniciatyvai lygiai taip pat spręsti ir dėl Seimo narių, ministrų atlyginimų, o gal ir dar plačiau - dėl visų aukštų pareigūnų, dėl kurių atlyginimo koeficiento atkūrimo tikrai buvo galima spręsti palaipsniui, o ne taip staigiai, kaip dabar. Kviečiu pritarti su apgailestavimu, kad tai yra tik, kaip sakiau, tokio pobūdžio menkos apimties reikalingas sprendimas.
     PIRMININKĖ. Ačiū už jūsų nuomonę. Nuomonė už - V. Stundys.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkui. Aš leisčiau sau priminti, kad finansų ministras per praeitą antrąjį biudžeto svarstymą labai aiškiai pasakė: dar dvejus metus reikėtų palūkuriuoti, dar reikėtų šiek tiek pasiveržti ir pasispausti. Tai nepaisyti finansų ministro žodžių, matyt, negali nei valdančioji koalicija, nei kas nors kitas. Tai viena.
    Antra, be abejo, būtų galima kalbėti apie tokį tų išlaidų grąžinimą, bet esant įvykdytoms tam tikroms sąlygoms. Štai Vyriausybė nesugeba rasti papildomų dar 25 mln. kultūros lauko darbuotojų atlyginimams didinti. Išvados tekste sakoma - nepritarti. 25 mln. nesurandame, o tuo tarpu švaistome ten, kur būtų galima dar pasitaupyti ir išgyventi be kai kurių tokių asignavimų, taip pat ir be šitų parlamentinių išlaidų, kurias norima grąžinti į prieškrizinį lygį. Esant tokiai neteisybei, negalime pritarti šiam siūlymui, kad reikia didinti, o iš tikrųjų reikia pritarti siūlymui, kurį kolegos įregistravo, tai yra kad reikia dar pasitaupyti ir turėti mažesnes parlamentines išlaidas.
     PIRMININKĖ. Dėkojame už nuomonę. Ir nuomonė už - A. Sysas.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Aš noriu pasakyti, kad ne tik dešinė, bet ir Seimo kairė, Seimo dauguma, pritarė toms įstatymo pataisoms. Kitaip negu dešinė nesakysiu, kokių antikonstitucinių sprendimų buvo priimta per ketverius metus, todėl balsuokime už.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Visos nuomonės yra išsakytos. Skelbiu balsavimą. Kas pritariate pateiktam projektui Nr. XIIP-1048, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio Seimo statuto priėmimas

    Balsavo 103 Seimo nariai: už - 96, prieš nėra, susilaikė 7. Seimo statutas "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto "Dėl Seimo statuto 153 ir 16 straipsnių pakeitimo" 4 straipsnio pakeitimo" priimtas. (Gongas)

10.25 val.
    2014 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1097(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - 2014 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1097(2). Priėmimo stadija. Kviečiame finansų ministrą R. Šadžių.
    Prašom. Dėl vedimo tvarkos - G. Steponavičius. Atsiprašau, ne tą įjungiau.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Ačiū už įjungtą mikrofoną. Gerbiamoji Seimo Pirmininke, pradedant svarstyti biudžetą, aš norėjau jūsų paklausti. Vakar mes iš jūsų lūpų išgirdome siūlymą, kad tikėtina, kad jau šią žiemą bus pradėtos atkurti pensijos. Norėjau paklausti jūsų. Ar jūs, kaip Seimo Pirmininkė, nenorėtumėte pasiūlyti padaryti pertrauką, svarstant biudžetą, kad tai neliktų vien tušti žodžiai, bet ši idėja, kuriai mes taip pat pritartume, būtų realizuota įregistruotomis pataisomis dėl pensijų atkūrimo jau kitų metų biudžeto eilutėse? Tai, mano supratimu, būtų sąžininga prieš žmones, kuriems jūs tai garsiai pasakėte, jeigu padarytume ir logišką kitą žingsnį?
     PIRMININKĖ. Labai ačiū už gerą klausimą. Turiu nuraminti, pertraukos daryti nereikia. Kitą savaitę pateiksime įstatymų projektus. Tos pinigų sumos, kurias lies tie klausimai, sausio, vasario mėnesiais bus rastos iš vidinių resursų. Tikrai jokių skaičių nereikės koreguoti. Tai galite labai ramiai... Ačiū už išankstinį pritarimą. Manau, kad visas Seimas taip pat vieningai pritars, kaip pritarė ir pirmam klausimui.
    Prašom, ministre.
     R. ŠADŽIUS. Gerbiamoji Seimo Pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, Vyriausybė vakar apsvarstė visus pasiūlymus, kurie buvo įregistruoti įregistravus antrąjį, patikslintą, Lietuvos Respublikos 2014 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą. Vyriausybė išanalizavo tas pataisas, kurių bendra suma, kuria prašoma padidinti valstybės išlaidas, sudarė 215 mln. Iš viso buvo 36 pasiūlymai. Iš jų kai kuriems pasiūlymams, iš esmės trims pasiūlymams, buvo nutarta pritarti, kitiems pasiūlymams buvo nutarta nepritarti dėl lėšų trūkumo arba įvairių kitokių teisinių priežasčių. Matyt, detaliau galėčiau pakomentuoti kiekvieną tų pasiūlymų biudžeto priėmimo metu.
     PIRMININKĖ. Ačiū, ministre. Tai paeiliui ir einame.
    Pirmas siūlymas yra Seimo nario R. Sinkevičiaus. Prašom, ministre. Seimo nario nematau salėje, tai galbūt jūs pakomentuosite. Prašom.
     R. ŠADŽIUS. Seimo narys R. Sinkevičius pasiūlė skirti 2 mln. 200 tūkst. Lt Susisiekimo ministerijai papildomai bendrai Baltijos valstybių įmonei steigti projektui "Rail Baltica" įgyvendinti. Pakartotinai teiktam siūlymui Vyriausybė nepritarė, nes taip jau išėjo, kad į šį pasiūlymą buvo atsižvelgta sudarant antrąjį, patikslintą, biudžeto projektą. Į šį pasiūlymą jau buvo atsižvelgta šiame projekte. Galbūt neverta ir balsuoti dėl jo.
     PIRMININKĖ. Ar galime mes bendru sutarimu sutarti, kad balsuoti nereikia, nes grįžusiame biudžete yra atsižvelgta? Ačiū už supratimą.
    Antras siūlymas yra Seimo narių V. Simuliko, E. Žakario ir J. Razmos. Kas norėtų pristatyti? Gal V. Simulikas? Ne, nereikia. Jūs atsiimate ar kaip?
     R. ŠADŽIUS. Aš galėčiau pristatyti.
     PIRMININKĖ. Tai prašom, ministre, tada jūs.
     R. ŠADŽIUS. Aš galėčiau pristatyti šitą pasiūlymą. Iš tikrųjų pasiūlymas yra išbraukti įstatymo projekto antrojo priedėlio išnašą, kur kalbama apie Kelių fondui skiriamas surinkto akcizo lėšas. Biudžeto projekte yra nustatyta, kad iš surinktų lėšų, kurios turėtų pakliūti į Kelių fondą, esant sunkiai finansinei valstybės biudžeto situacijai, 128 mln. 126 tūkst. Lt yra skiriama finansuoti bendrosiomis biudžeto reikmėms, o likusi suma - konkretiems Kelių programos projektams. Žinoma, norėtųsi atsisakyti šitos išnašos ateityje, labai viliuosi, kad jos nereikės 2015 m. biudžeto projekte, tačiau šiandien, tą padarius, mums tektų sumažinti bendrąsias biudžeto išlaidas, rasti vietas ar sveikatos, ar švietimo srityje, ar valstybės valdymo, kur 128 mln. Lt... Na, to praktiškai neįmanoma padaryti, nėra finansinių galimybių, dėl to Vyriausybė nepritarė šiam siūlymui.
     PIRMININKĖ. Dėkojame. Bet vis tiek vienas iš teikėjų J. Razma dar nori pasakyti savo argumentus. Prašom, gerbiamasis Jurgi.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tokios išnašos turėjo savo logiką kriziniu laikotarpiu, kai krito ekonomika, kai Vyriausybė pagaliau turėjo čia, Seime, iš esmės mažumą, valdančiąją koaliciją. Dabar, kai yra tvarkingas ekonomikos augimas, kai viską galima susiplanuoti, na, negalima Kelių plėtros programos daryti įkaite viso biudžeto, apsidraudimu. Jeigu nesurenkamas, tai būkite malonūs, tada eikime tam tikru momentu kitais metais per visas eilutes ir žiūrėkime, kur ką galima suspausti, sumažinti. O dabar čia Vyriausybei labai patogu, pakabina tą Kelių fondą, žinote, kokia yra situacija su keliais, kiek savivaldybių aimanų turbūt girdite. Tai aš kviečiu vieną sykį baigti tą praktiką ir išbraukti tą išnašą, kuri iš Kelių programos atima 128 mln. Lt, ir palikti biudžeto projektą normalaus pavidalo.
     PIRMININKĖ. Dėkojame. B. Bradauskas - dėl šio siūlymo už. Gerbiamasis Broniau, noriu paklausti, jūs dėl šio siūlymo esate už?
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėl šio siūlymo, bet aš prieš, ne ten paspaudžiau. Jeigu galima, pasisakyčiau prieš.
     PIRMININKĖ. Tai prašome sakyti nuomonę prieš.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Na, man tai... Be abejo, aš sutinku, kad tikrai iš Kelių fondo negalima atimti lėšų, kurios tiksline paskirtimi nustatytos. Viskas gerai. Bet, gerbiamasis Jurgi, per ketverius metus jūs paėmėte iš Kelių fondo virš 1 mlrd. Lt. (Balsai salėje) Virš 1 mlrd. Lt. Tai dabar, kai jūs ne valdžioje, kitiems siūlote iš karto atiduoti. Na, negalima nukirpti taip iš karto, turi kiekvienas dalykas priaugti iki tam tikro. Ir aš manau, kad 2015 m. biudžete tikrai nebeliks to skaičiaus, bet 2014 m. ryšium su Konstitucinio Teismo kai kuriais sprendimais mes padaryti to tiesiog negalime. (Balsai salėje)
     PIRMININKĖ. A. Dumčius. Norite pasisakyti už?
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Už. Taip.
     PIRMININKĖ. Prašome.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Aš tiktai vieną sakinį noriu, pritardamas J. Razmai, taip pat ir pirmai daliai Broniaus pasakymo, kad iš kelių priežiūros, na, negalima atimti. Bent dalį, jau ne tokią sumą, kaip čia nurodyta. Tai aš siūlau, kad būtų balsuojama. Tik tiek.
     PIRMININKĖ. Ačiū už jūsų pasiūlymą. Taigi prašome pasiruošti balsuoti. Kas pritariate Seimo narių V. Simuliko, E. Žakario ir J. Razmos pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 75 Seimo nariai: už - 38, prieš - 2, susilaikė 35. Nepritarta. (Balsai salėje) Taip. Reikia 71 Seimo nario palaikymo.
    Trečia pataisa. Seimo narys gerbiamasis A. Kašėta. Nematau. Yra. Taip. Prašome.
     R. ŠADŽIUS. Seimo narys A. Kašėta pasiūlė skirti 200 tūkst. Varėnos...
     PIRMININKĖ. Gerbiamasis ministre, pagal Statutą turime suteikti teisę pasisakyti teikėjui. Tada jūs turėsite atsakyti. (Balsai salėje) Ačiū. Taip.
     A. KAŠĖTA (LSF). Gerbiamieji kolegos, taupydamas laiką, labai trumpai pristatysiu. Problema aiški, mokykla apverktinos būklės: seni langai, nėra elementaraus apšiltinimo, todėl didelės sąnaudos. Ir kadangi biudžete, deja, nenumatytos pakankamos lėšos, todėl yra pasiūlymas skirti 200 tūkst. Prašau palaikyti šį prašymą.
     PIRMININKĖ. Prašome, ministre.
     R. ŠADŽIUS. Vyriausybės pozicija - nepritarti šitam siūlymui, atsižvelgiant į dvi aplinkybes. Formaliai nepritarti. 2014 m. jau numatyta šitai mokyklai pradiniame investicijų projekte 100 tūkst. Lt, o esant būtinybei Švietimo ir mokslo ministerija, jau priėmus biudžetą, turės galimybę atsižvelgti į realią situaciją. Pavyzdžiui, jeigu kitais projektais yra taupomos lėšos, skirti papildomas lėšas ir šitam projektui. Jis pačiame investicinių projektų sąraše yra, kadangi tai tęstinis projektas. Tai jeigu būtų galima atsižvelgti į Vyriausybės tokią poziciją, gal nereikėtų balsavimo.
     PIRMININKĖ. Ačiū ministrui. (Balsai salėje) Taip. K. Glaveckas - nuomonė prieš. Prašom.
     K. GLAVECKAS (LSF). Aš dėl viso straipsnio.
     PIRMININKĖ. Dėl viso straipsnio. (Balsai salėje) Gerai. Balsuojame. Kas pritariate Seimo nario A. Kašėtos siūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 72 Seimo nariai: už - 32, prieš - 3, susilaikė 37. Nepritarta.
    Kitas pasiūlymas - Seimo nario J. Narkevičiaus. Prašome. Norite pristatyti ar gal?..
     J. NARKEVIČ (LLRAF). Ne, ačiū, kadangi situacija yra aiški, tai šiuo momentu atsiimu.
     PIRMININKĖ. Prašom, ministre, labai trumpai. (Balsai salėje) Atsiėmė? Seimo narys atsiėmė. Ačiū už supratimą, balsuoti nereikia.
    Kitas pasiūlymas - Seimo narės O. Leiputės ir K. Daukšio. Ar galbūt atsiimate, ar norite pristatyti? (Balsai salėje) Kas pristatys? Gerbiamoji O. Leiputė ar?.. Jums ten mikrofonas yra įjungtas.
     O. LEIPUTĖ (LSDPF). Būtų prašymas skirti papildomai 2 mln. 264 tūkst. Lietuvos Nacionalinio operos ir baleto teatro veiklai, t. y. ir pastato terasos grindų dangos renovacijai, projektavimo darbams ir scenos įrengimų rekonstrukcijai.
     PIRMININKĖ. Ačiū už pristatymą. Taip.
     R. ŠADŽIUS. Vyriausybė išnagrinėjo šitą pasiūlymą, atsižvelgė į tą aplinkybę, kad tikslinant biudžeto projektą antrame projekte Nacionalinio operos ir baleto teatro veiklai jau numatyta papildomai 1 mln. Lt daugiau, deja, na, finansinės galimybės neleidžia. Dėl to šitam konkrečiam pasiūlymui šitoje stadijoje Vyriausybė nepritarė.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonės išsiskyrė. Kviečiu balsuoti. Kas pritariate pateiktam pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 76 Seimo nariai: už - 54, prieš nėra, susilaikė 22. Nepritarta.
    Kitas siūlymas - Seimo nariai O. Leiputė, B. Vėsaitė, V. M. Čigriejienė ir V. V. Margevičienė teikia pasiūlymą. Kas pristato? Gerbiamoji O. Leiputė, taip?
     O. LEIPUTĖ (LSDPF). Pasiūlymas būtų skirti papildomai 454 tūkst. Lt Kauno nacionalinio dramos teatro veiklai, iš kurių dalis būtų skirta atlyginimams ir dalis pabrangusiems komunaliniams mokesčiams.
     R. ŠADŽIUS. Vyriausybė apsvarstė šitą pasiūlymą. Kauno nacionalinis dramos teatras nuo 2014 m. tampa atskiru asignavimų valdytoju ir iš Kultūros ministerijos srities asignavimų šiam teatrui buvo paskirta jo dalis - iš viso 5 mln. 950 tūkst. Lt. Tai yra biudžeto projekte. Iš jų - 1 mln. 500 tūkst. turtui įsigyti, t. y. investiciniams projektams. Todėl dar papildomai skirti Vyriausybė nemato galimybių ir nepritaria.
     PIRMININKĖ. Ačiū ministrui. Skelbiu balsavimą. Kas pritaria pateiktam pasiūlymui, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Balsavo 67 Seimo nariai: už - 35, prieš nėra, susilaikė 32. Nepritarta.
    Kitas Seimo narių O. Leiputės, B. Vėsaitės, V. M. Čigriejienės, R. Kupčinsko, V. V. Margevičienės pasiūlymas. Prašom pristatyti. Gerbiamoji O. Leiputė.
     O. LEIPUTĖ (LSDPF). Dėkoju. Taip pat papildomai skirti 1 mln. 465 tūkst. Vilniaus dailės akademijos Kauno fakulteto pastato stogo remonto darbams, nes stogo danga yra kritinės būklės ir negali apsaugoti fasado išlikusių unikalių puošybos elementų, stogo ir perdangų medinių konstrukcijų.
     R. ŠADŽIUS. Vyriausybė svarstė šitą klausimą itin rimtai. Iš tikrųjų tai naujas investicinis projektas. Vien dėl šios priežasties mes negalėtume biudžetiniam finansavimui šiuo metu pritarti, ir finansinių galimybių nėra, tačiau atsižvelgdami į tai, kad pastatas yra kultūros paveldas, mes dabar intensyviai ieškome galimybių finansuoti šį projektą iš 2014-2020 m. finansinės perspektyvos. Tikimės, kad tų lėšų paieškos bus sėkmingos. Galbūt jūs galėtumėte nereikalauti balsavimo?
     PIRMININKĖ. Ačiū. Už - R. J. Dagys nori kalbėti. Prašom.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kolegos socialdemokratai, ir jūsų Kauno atstovai siūlo tuos dalykus svarstyti. Mes vis dėlto kalbame apie paveldo projektą, kuriam yra tam tikras pavojus. Čia nėra koks nors naujas investicinis projektas, tiesiog valstybės valdomo turto stogas turi problemų. Paskui reikės kur kas didesnių lėšų spręsti tas problemas. Čia ne šiaip sau. Gal tą sumą buvo galima tikslinti ir panašiai, bet dabar mes tiesiog paliekame vieniems metams su visom problemom.
     R. ŠADŽIUS. Ar galima, gerbiamoji Seimo Pirmininke, komentarą?
     PIRMININKĖ. Prašom.
     R. ŠADŽIUS. Mes vieniems metams nepaliekame. 2014-2020 m. perspektyvos pinigus mes galėtume ir 2014 m. pradėti naudoti. Tikrai šita problema neatidedama vieniems metams. Labai nuoširdžiai sakau, ieškosime sprendimo būdų.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu balsuoti. Kas pritaria pataisai, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Balsavo 78 Seimo nariai: už - 43, prieš - 1, susilaikė 34. Nepritarta. (Balsai salėje)
    Būtų gerai, kad pabaigus visų pataisų svarstymą, bet jeigu jūs pageidaujate, prašom. R. Juknevičienė.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, Pirmininke. Aš pabandysiu labai trumpai. Mūsų laukia labai svarbios pataisos. Labai remiu socialdemokratų pasiūlymus, ypač dėl Kauno projektų. Būtų labai gera proga išsklaidyti tas abejones Kaune, kad dėl politinių motyvų yra labai daug skriaudų daroma šitos Vyriausybės. Aš tikrai labai sveikinu, bet esu labai nuliūdusi, kad frakcija visiškai neremia socialdemokračių ir socialdemokratų pasiūlymų. Mano šita replika dėl vedimo tvarkos yra skirta tam, kad žmonės gal tiesiog neatkreipia dėmesio ir gal galėtų mobilizuotis ir priimti bent jau keletą labai svarbių pataisų, kurias mes tikrai mielai paremsime, nes ten yra esminiai pasiūlymai. Labai kviečiu atkreipti dėmesį. Laukia labai svarbūs balsavimai.
     PIRMININKĖ. Ačiū už pasakytą jūsų nuomonę. Taip, salėje gana didelis triukšmas. Pastaba gal ir tinkama šiek tiek susikoncentruoti.
    Kitas yra Seimo narių A. Mockaus, E. Žakario, A. Monkauskaitės ir V. Simuliko pasiūlymas. A. Mockus. Prašom. Ar atsiimate? Atsiimate? Ar kiti sutinkate? E. Žakaris, V. Simulikas? Visi sutinkate, taip? V. Simulikas nori pristatyti. Prašom.
     V. SIMULIK (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Mielieji kolegos, norime atkreipti dėmesį, kad yra (...) avarinė būklė. Reikia skubaus remonto. Ligoninė negali iškelti ligonių kur nors į palapines. Jeigu Seimas palaikytų šitą poziciją, manau, ligoninei nuo to blogiau nebūtų. Labai dėkoju. Nuoširdžiai prašome palaikyti.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Prašom, ministre.
     R. ŠADŽIUS. Vyriausybė nepritarė šitam siūlymui. Matome problemos sprendimo kelią per Sveikatos apsaugos ministerijos valdomą investicinę programą. Atitinkamai sutaupius lėšų iš kitų projektų arba atsižvelgus, kaip jūs sakote, į avarinę būklę, kurios įrodymų mes ant stalo neturime, atitinkamai būtų išspręstas bent dalinio finansavimo klausimą. Vyriausybė šitam pasiūlymui dėl šio biudžeto nepritaria.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kviečiu balsuoti. Kas pritariate pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 74 Seimo nariai: už - 42, prieš - 1, susilaikė 31. Pataisai nepritarta.
    Kita Seimo nario S. Bucevičiaus pataisa.
     S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Rezultatai jau didėja - 30 buvo už, dabar - 42. Matyt, šiai pataisai, gerbiamieji kolegos, noriu atkreipti dėmesį, ministre, į jus žiūriu, kai Kaimo reikalų komitetas, matydamas melioracijos problemas, kofinansavimo... Mes nereikalaujame labai daug, neteikėme kokių nors didesnių pasiūlymų.
    Šitame pasiūlyme kalbama, gerbiamasis ministre ir kolegos, apie Gyvulininkystės institutą, kuris priklauso Sveikatos mokslų universitetui. Kai kalbame, kad buvo sumažintas finansavimas 10, 20, 30 procentinių punktų, viskas lyg yra suprantama, o šitam institutui sumažinta, kolegos, 2,3 karto, ir turėdami mokslinius laipsnius žmonės gauna 678 Lt. Prašoma elementari suma - 500 tūkst., kad žmonės apie gyvulininkystę... Ministre, ir programose tiek iš kairės, tiek iš dešinės pusės, ir Vyriausybės, jeigu mes norime kalbėti apie gyvulininkystę, mokslinius laipsnius turintys žmonės negauna net 700 Lt... Apie ką mes dar galime kalbėti? Būkite geri, kolegos, paremkite tokią iniciatyvą. Ačiū.
     R. ŠADŽIUS. Vyriausybė nepritarė šitam pasiūlymui pirmiausia todėl, kad jis prieštarauja galiojančiai lėšų moksliniams tyrimams skyrimo tvarkai, nes asignavimai moksliniams tyrimams plėtoti skiriami pagal patvirtintą metodiką. Ta metodika yra išleista remiantis Mokslo ir studijų įstatymu, atsižvelgiant į praėjusio laikotarpio mokslo veiklos vertinimo rezultatus. Čia iš tikrųjų kalbama ir apie programinį finansavimą to instituto, kurį jūs paminėjote, kuris nebuvo paminėtas jūsų pasiūlyme. Beje, tik Sveikatos mokslų universitetas buvo paminėtas, kurio institutas tai yra kaip padalinys. Jie turėtų, matyt, geresnes programas rašyti. Bent jau Sveikatos mokslų universitetas pirmiausia turėtų susitvarkyti mokslinės veiklos planus ir tokiu būdu spręsti finansavimo problemas. Vyriausybė siūlo nepritarti.
     PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas pritariate pataisai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 78 Seimo nariai: už - 52, prieš - 1, susilaikė 25. Nepritarta.
    Kitas siūlymas yra Seimo narių V. Stundžio ir J. Razmos. Aš supratau, kad pritarta, tik asignavimų šaltiniai yra kiti. Gal, ministre, pakomentuosite, tada Seimo narių paklausime. Gerai, pradėjau jau kitą, kai apsvarstysim, tada. Prašome, gerbiamasis Stundy.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju. Kaip aš suprantu, nėra pritarta.
     PIRMININKĖ. Pradėjau jau klausimą.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Motyvacija ten truputį kita. Mes žinome, kad 25 mln. yra skirti kultūros darbuotojų atlyginimams, bet mes sakome, kad reikia dar skirti 25 mln. programai. Atkreipiame dėmesį - programai. Tai būtų pareiga Vyriausybei tesėti savo pavasarinį pažadą - patvirtinti trejų metų ilgalaikę kultūros ir meno lauko darbuotojų atlyginimų didinimo programą, ir tai būtų rimtas žingsnis. Tai nėra investicija į kokį nors daiktą, o tai yra orių kultūros ir meno darbuotojų darbo ir gyvenimo sąlygų sudarymas, kadangi, pakėlus nuo 2013 m. minimalią algą iki 1000 Lt, iš esmės dauguma kultūros sektorius žmonių tapo tiesiog lemtingais, fatališkais minimalistais. Tai iškreipia visą tolydžią darbo užmokesčio sistemą, ta minimali alga, ir kultūrininkai iš esmės liko hierarchijos dugne, todėl būtų neleistina ir nelabai suprantama, kad, rasdami pinigų kam nors, nerandam pinigų tiems, kurie mažiausiai iki šiol yra atlyginami. Kultūra yra įvardijama kaip prioritetas, taigi tesėkime žodžius.
     R. ŠADŽIUS. Pirmiausia pradėčiau nuo siūlomo lėšų šaltinio. Siūlomas lėšų šaltinis - padidinti 2014 m. valstybės biudžeto mokestines pajamas iš akcizų 25 mln. Lt. Mes galbūt ant popieriaus galime parašyti tuos 25 mln., tačiau norėčiau jus informuoti, kad šių mokesčių, pagrindinių mokesčių, - akcizų, pridėtinės vertės, gyventojų pajamų mokesčio - planavimas yra atliekamas pagal tarptautiniu mastu pripažintas metodikas. Toks paprastas skaičių įrašymas iš lubų yra absoliučiai netoleruojamas. Jis pridarytų daug bėdų ne todėl, kad niekas nepripažintų mūsų planuose šitų pajamų, bet dar gautume ir rimtų pastabų iš tų institucijų, po kurių mikroskopu mes dabar esame, ypač atsižvelgiant į mūsų siekius prisijungti prie bendros Europos valiutos. Todėl akcizų planas pagal esamą situaciją, pagal esamas metodikas yra labai įtemptas. Kita vertus, jis, mūsų nuomone, yra realus, realiai suplanuotas, pagal šios dienos duomenis.
    Todėl, spręsdami pirmąją problemos dalį, tuos 25 mln. Lt, kurie atsirado antrajame, patikslintame, biudžeto projekte kaip kompromisinis variantas, mes ieškojome ir suradome kitus šaltinius, būtent, kaip prisimenate, pelno mokesčio pajamas, kurioms patikslinti mes iš tikrųjų turėjome teisinį ir praktinį pamatą po to, kai spalio mėnesį gavome įstatymo nustatytas pelno mokesčio įplaukas. Deja, nors labai gerbiu kultūros darbuotojus, mes nebeturime finansinių galimybių tokios didelės sumos papildomai skirti šiam tikslui, todėl Vyriausybė sunkia širdimi, bet nepritarė šiam siūlymui.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Supratome, kad radote lėšų iš kitų šaltinių. Prašome, kas... Gal nereikia balsuoti?
     J. RAZMA (TS-LKDF). Aš užsirašiau.
     PIRMININKĖ. Nuomonė už - J. Razma. Prašom.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, jūs čia taip aimanavote dėl tų 25 mln., kad taip sunku rasti. Tikrai manęs neįtikinote. Nenorite akcizų srityje, iš valstybės kontroliuojamų įmonių dividendų paimti tuos 25 mln. tikrai nėra jokių problemų. Žinoma, reikia padėkoti ir jums, ir Vyriausybei, kad, atsižvelgdami į pirminį mūsų siūlymą, kai buvo prašoma 50 mln. Lt kultūros darbuotojų atlyginimams, jūs pusę sumos tikrai radote. Čia kartais šiek tiek painiojame. Mes pripažįstame, kad yra rasta ir pusė programos apimties galės būti įgyvendinta. Aišku, tai jau šis tas, bet vis dėlto parodykime mes tą politinę valią. Tikrai tie kultūros darbuotojų atlyginimai yra labai jau maži. Pridėkime dar 25 mln. ir bus viskas pagal tą programą, kurią jūs čia svarstėte ištisus metus. Kiek susirinkimų būta ir kiek jau ji aprobuota! Padarykime galų gale kultūros darbuotojams normalią kalėdinę dovaną.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Balsuojame. Kas pritariate pateiktai V. Stundžio ir J. Razmos pataisai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 68 Seimo nariai: už - 47, prieš nėra, susilaikė 21. Nepritarta.
    Kita pataisa Seimo nario V. Kamblevičiaus. Prašome pristatyti.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Išanalizavęs finansinę situaciją ir nenorėdamas išbalansuoti biudžeto, atsisakau visų pataisų.
     PIRMININKĖ. Atsiėmėte pataisą. Jūs visas atsiėmėte?
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Visas.
     PIRMININKĖ. Ačiū už supratimą.
    Kita pataisa yra Seimo narės V. V. Margevičienės. Prašome, Vaidilute. Nėra. Ministre, prašome pakomentuoti.
     R. ŠADŽIUS. Seimo narė V. V. Margevičienė siūlė, kiek mes supratome iš jos pasiūlymo, prie eilutės "tradicinių Lietuvos religinių bendruomenių, bendrijų ir centrų maldos namams atstatyti ir kitoms reikmėms", kur šiuo metu numatyta biudžete 1 mln. 687 tūkst., pridėti 300 tūkst. Lt ir skirti juos Kauno seserų benediktinių vienuolynui nuomininkams iškeldinti iš vienuolyno patalpų.
    Deja, mes neturime teisinio pagrindo pritarti šiam siūlymui, nes bendra suma, skiriama tradicinių religinių bendruomenių reikmėms, maldos namams ir kitoms reikmėms, yra paskirstoma proporcingai tikinčiųjų skaičiui devyniose pripažintose tradicinėmis religinėse bendruomenėse ir valstybė negali nurodyti, kokiems konkrečiai maldos namams ar kokiems religinių bendruomenių tikslams tuos pinigus naudoti. Jos, žinoma, turi už juos atsiskaityti, bet yra laisvos spręsti, kaip tuos pinigus paskirstyti. Taigi teisinio pagrindo ir teisinio būdo realizuoti šitą pasiūlymą, net skyrus papildomų pinigų, nėra jokio, todėl Vyriausybė nepritarė.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Viskas. Galbūt ką nors ne taip spaudžiate. Prašome, kas pritariate pateiktam pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Balsai salėje)
    Balsavo 63 Seimo nariai: už - 32, prieš - 1, susilaikė 30. Nepritarta.
    Kitas siūlymas taip pat yra Seimo narės V. V. Margevičienės. Prašom, ministre.
     R. ŠADŽIUS. Analogiškas pasiūlymas, bet kalbama apie 100 tūkst. Lt papildomai Lietuvos jėzuitų provincijai priklausančių pastatų, esančių Kaune, tvarkybos darbų tęstiniam finansavimui. Kiek mums yra žinoma, šitas projektas yra finansuojamas ir nuo 2007 m. jam buvo skirta 1 mln. 170 tūkst. Lt. Bet dėl tų mano anksčiau įvardintų pataisų, tų 100 tūkst. Lt šitokiu būdu paskirti šitam pastatui valstybės valia negalime, nėra teisinio pagrindo.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už - R. J. Dagys. Prašom.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Atvirai pasakius, stebina ministro tokia argumentacija. Maišomi du dalykai, susiję su pastatais ir su procedūrom, kurias mes turime išlaikyti. Čia mes kalbame konkrečiai apie kultūros paveldo sistemą, tai ji nesietina su pagalba Bažnyčiai. Tai jeigu taip, tai tada mes iš esmės nieko negalime finansuoti. Aš siūlau pritarti.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu balsuoti. Kas pritaria pataisai, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Balsavo 61 Seimo narys: už - 31, prieš nėra, susilaikė 30. Nepritarta.
    Kitas pasiūlymas - Seimo nario V. Gapšio dėl Valdovų rūmų.
     V. GAPŠYS (DPF). Ačiū, Pirmininke. Iš tikrųjų tai yra ne tiek siūlymas pakeisti finansinę situaciją, bet techninis pasiūlymas dėl to, kad norime išbraukti Valdovų rūmus kaip atskirą eilutę (kiek žinau, ministras kalbėjo su premjeru, aptarė) dėl to, kad būtų išlaikytas tam tikras finansinis lankstumas. Jeigu nepavyktų įsisavinti tų finansų, būtų galima juos perskirstyti kitiems objektams, kuriems tikrai tų pinigų labai trūksta. Ir yra derinama, premjeras derina su kultūros ministru, kokia suma turi būti Valdovų rūmams skiriama, kokia kitiems subjektams. Aš manau, jis būtų racionalus, kad nebūtų įkalta, o būtų galima išlaikyti lankstumą, toks susitarimas tarp ministro ir premjero, rodos, įvyko, todėl siūlau palaikyti.
     R. ŠADŽIUS. Vyriausybė nepritarė šitam pasiūlymui dėl paprastos priežasties. Lietuvos Respublikos Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmų atkūrimo ir paskirties įstatymo 6 straipsnio 2 dalyje expressis verbis reikalaujama iš valstybės biudžeto skiriamą lėšų sumą nurodyti atskiroje Valstybės biudžeto įstatymo eilutėje.
    Tačiau leiskite dar porą žodžių pasakyti, kadangi ir kitas pasiūlymas susijęs su Valdovų rūmais. Iš tiesų mes pastebėjome per diskusiją Vyriausybėje tam tikrą nenorą tinkamai finansuoti Valdovų rūmus, esant pagrįstom reikmėm dėl kitų objektų, todėl siūlome spręsti Valdovų rūmų problemą. Kaip aš minėjau, eilutė turi pasilikti dėl to, kad įstatymas to reikalauja. Tačiau, atsižvelgdami į kitų investicinių projektų įgyvendinimą Kultūros ministerijos srityje, apsvarstėme ir jau radome galimybę perskirsčius 2007-2013 m. Europos Sąjungos paramą, man atrodo, apie 5 mln. ar net daugiau kaip 5 mln. Lt, dabar tiksliai neprisimenu sumos, skirti kultūros srities objektams, o būtent Kauno dramos teatrui ir Klaipėdos delfinariumui. Be to, yra perspektyva 2014-2020 m., kai taip pat galima nagrinėti galimybes rašyti projektus ir finansuoti kultūros objektus, kadangi Kultūros ministerija nuo kito laikotarpio tampa asignavimų valdytoja.
    Tai Europos Sąjungos lėšų skyrimo klausimą Vyriausybė išsprendė vakar, priimdama atitinkamus nutarimus. Todėl aš manau, ir problemos mastai... Ji iki galo neišnyko, dar vieno kito milijono litų trūksta galutinai išspręsti visiems klausimams, kurie buvo iškilę, bet, man atrodo, mes labai didelį žingsnį žengiame į priekį ir europinių lėšų sąskaita kultūros srities problemas mėginsime spręsti. Bet formaliai mes negalime pritarti šitam sprendimui, kadangi jis prieštarauja galiojantiems teisės aktams. Kol Valdovų rūmų įstatymas nepakeistas, mes privalome nurodyti šitą sumą atskira eilute įstatyme, todėl Vyriausybė nepritarė siūlymui.
     PIRMININKĖ. Vienas - už, vienas - prieš. Pirmasis už užsirašęs, aš matau, yra J. Razma. Prašom.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, dėl biudžeto reikalų Biudžeto įstatymas turi aukščiausią prioritetą ir kiti įstatymai jo neturi varžyti. Jeigu reikia formaliai pataisyti kitus įstatymus, aš manau, kad mes galime, ir kultūros ministras turbūt pasirūpins ir pataisys tą kitą įstatymą, jeigu ten taip yra interpretuojamas jo dabartinis turinys. Bet iš tikrųjų būtų logiška, kad ministras visus kultūros objektus, jų investicinius poreikius nagrinėtų bendrame kontekste, kur yra jautriausi tie poreikiai, o ne taip, kad Valdovų rūmai būtų kažkoks superporeikis, virš visų kitų, kad jis besąlygiškai gautų įrašytas sumas. Tuo labiau kad pirmininkavimui tam tikra Valdovų rūmų dalis buvo tinkamai sutvarkyta, ji funkcionuoja, o dabar, kai kalbame apie naujas kitas erdves, toliau numatytas statyti, tai tikrai nėra ko čia verstis per galvą, reikia galvoti, kaip kuo daugiau Europos Sąjungos pinigais tą išspręsti. Aš būčiau linkęs palikti kultūros ministrui didesnę veikimo laisvę.
     PIRMININKĖ. Prieš - V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Valdovų rūmai man, kaip lietuvei, daug ką reiškia, aš matau Lietuvos ateitį, aš matau Lietuvos valstybę, ir tai yra išskirtinis atgimimo laikų siekis - atstatyti Valdovų rūmus. Jeigu mes atstatėme dar sovietmečiu Trakų pilį ir ja didžiuojamės, tai kodėl mes per 21 metus negalime atstatyti Valdovų rūmų? Ir reikia skirti iš biudžeto tiek, kiek reikia, ar atskira eilute, ar neatskira, bet jie turi stovėti ir rodyti mūsų valstybės tvirtybę, galybę, kokia ji buvo praeityje. Tikiuosi, kad tokia bus ir ateityje. Todėl aš palaikau Vyriausybės siūlymą, o ne gerbiamojo V. Gapšio.
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę. Kadangi nuomonės išsiskyrė, balsuojame. Kas pritariate pataisai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 107 Seimo nariai: už - 103, prieš - 2, susilaikė 2. Pritarta. Sveikinu tokį vieningą balsavimą. (Šurmulys salėje) Dėl vedimo tvarkos - R. J. Dagys. Prašom.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamoji Pirmininke, aš noriu atkreipti dėmesį, kad svarstant šitą biudžeto projektą mūsų elektroninė technika susiduria su problemomis. Jeigu vieną kartą pasakei argumentą už kokią nors pataisą, antrą kartą kitai pataisai užsiregistruoti kalbėti nebegalima.
     PIRMININKĖ. Mes matome, kad tikrai viskas galima, tik jūsų kolega J. Razma šiek tiek anksčiau paspaudė ir jūs atsidūrėte antras. Gal nesipykime. Tikrai bus galimybė išreikšti nuomonę.
    Kitas pasiūlymas - Seimo nario Š. Biručio. Prašom, jeigu norite pristatyti. Ar norite atsiimti?
     Š. BIRUTIS (DPF). Ačiū, Pirmininke. Jau įvyko prieš tai buvęs balsavimas ir, kaip finansų ministras teisingai pasakė, yra tam tikri susitarimai, kad bus rastas finansavimas kitiems objektams, nuo kurių reikės truputį nuimti Valdovų rūmams, kad toliau vyktų darbai, todėl aš šį savo pasiūlymą atsiimu.
     PIRMININKĖ. Dėkojame ministrui. Kiti pasiūlymai yra Seimo narių S. Jovaišos ir L. Kazlavicko. Prašom, kuris pristatys? S. Jovaiša. Prašom.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, vakar buvo švenčiamas gražus Tautinio olimpinio komiteto jubiliejus. Ten mes girdėjome daug reikšmingų žodžių iš valstybės vadovų lūpų. Labai norėtųsi, kad tie žodžiai virstų darbais. Kaip žinome, šiandien R. Meilutytė jau startuoja čempionate. Jeigu mes norime išugdyti daugiau tokių sportininkų, reikia pagerinti sporto finansavimo sąlygas. Taigi dėl abiejų mano teiktų prašymų prašau sportininkų rengimui ir Lietuvos sporto federacijų veiklai papildomo finansavimo. Ir dar noriu pasakyti, kad, įvairių šaltinių teigimu, kaip žinome, vienas litas, investuotas į sportą, sutaupo 10-12 Lt sveikatos apsaugos lėšų. Todėl ilguoju periodu nauda yra didžiulė. Prašau palaikyti šiuos du siūlymus.
     PIRMININKĖ. Prašom, ministre.
     R. ŠADŽIUS. Vyriausybė... Aš supratau, kad abu pasiūlymai buvo pristatyti?
     PIRMININKĖ. Kalbėjo, kiek suprantu, dėl 18 ir 19 pataisos, dėl abiejų, taip, Sergejau?
     R. ŠADŽIUS. Gerbiamasis Sergejau, dėl abiejų, taip?
     PIRMININKĖ. Dėl Kūno kultūros ir sporto departamentui skirtos...
     R. ŠADŽIUS. Viena pataisa siūloma papildomai skirti 6 mln., kita pataisa - 7 mln. Iš viso - 13 mln. Lt. Iš tikrųjų tai rimti pinigai. Valstybės skolos aptarnavimo išlaidų mes negalime mažinti, nes jos yra apskaičiuotos labai tiksliai ir ten tikrai nėra jokios erdvės mažinti. Nėra kur sutaupyti. Apskaičiuota su mažomis palūkanomis.
    Kita vertus, turiu pasakyti, kad Kūno kultūros ir sporto departamento biudžetas kitais metais, palyginti su 2013 m., auga 15 %, arba beveik 13 mln. Lt. Dar papildomai 13 mln. Lt augimas turbūt nebūtų labai sąžiningas kitų sričių atžvilgiu. Dėl to Vyriausybė nepritaria. Svarbiausia dėl to, kad mes neturime iš kur paimti šitų pinigų.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už - K. Kuzminskas.
     K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamieji Seimo nariai, mes vieningai balsavome prieš tai, kai buvo teikiamas įstatymo projektas, pataisa dėl Valdovų rūmų finansavimo sumažinimo 13 mln., ir čia siūlau pritarti, kad reikia skirti sportininkų rengimo specializuotose mokyklose programai papildomai lėšų, nes supraskime, kad tai yra ir sveikatingumas, ir vaikų, paauglių užimtumas. Mes vaikus ir paauglius ištraukiame iš gatvių, mažiname nusikalstamumą. Tokie vaikai sportuodami faktiškai atiduoda visas jėgas ir neturi kada, neturi jėgų vakarais, naktimis šlaistytis po miestus. Tai yra nusikalstamumo prevencija. O šaltinis yra puikiausias - tai, ką mes prieš tai padarėme, t. y. sumažinome 13 mln. investicijų Lietuvos Valdovų rūmams atkurti, kaip tik 13 mln. yra šioms dviem programoms finansuoti. Todėl siūlau pritarti. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū už jūsų nuomonę. Kviečiu balsuoti. Kas pritariate 18 ir 19 pasiūlymui, ar galime kartu? Ne? Sako, po vieną reikia balsuoti. Dėl 18 pasiūlymo balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko. Dėl 6 mln. Lt skyrimo sportui.
    Balsavo 61 Seimo narys. Už - 46, prieš nėra, susilaikė 15. Nepritarta. Dėl vedimo tvarkos A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš siūlau daryti trumpą posėdžio pertrauką ir išsiaiškinti, kokia kiekvienu klausimu yra Vyriausybės nuomonė ir kam realiai atstovauja finansų ministras? Prieš tai vykusiame balsavime, kai 103 Seimo nariai balsavo prieš Vyriausybės nuomonę, kuriai atstovavo ministras R. Šadžius, iškilo didelė abejonė, kokia buvo Vyriausybės nuomonė. Premjeras A. Butkevičius balsavo taip, kaip balsavo 103 Seimo nariai, tai yra pasisakė prieš ministro R. Šadžiaus atstovautą Vyriausybės nuomonę. Ar ministras R. Šadžius čia atstovauja Vyriausybės nuomonei, ar yra tokia nuomonė apskritai? Aš siūlau dėl to daryti posėdžio pertrauką ir išsiaiškinti, kas čia kokias nuomones dabar turi?
     PIRMININKĖ. Ar jūs prašote frakcijos vardu, turite jos įgaliojimus? Noriu paprašyti nesivelti į diskusijas ir baigti gerbiamojo S. Jovaišos siūlymų svarstymą. Kažkaip ne vietoje pradėjome diskusiją.
    19 pataisą jūs pristatėte, ar dar kartą norite?
     R. ŠADŽIUS. Taip, atsakyta ir redakcija pristatyta.
     PIRMININKĖ. Kaip ir buvo atsakymas. Kviečiu balsuoti dėl pasiūlymo skirti 7 mln. Kūno kultūros ir sporto departamentui papildomam finansavimui.
    Balsavo 65 Seimo nariai. Už - 47, prieš nėra, susilaikė 18. Nepritarta. Kitas pasiūlymas yra Seimo narių grupės: V. Gailiaus, E. Žakario, R. Baškienės, V. Stundžio, V. Juozapaičio, V. Simuliko ir A. Mockaus. Prašom, gerbiamasis Gailiau, pristatyti.
     V. GAILIUS (LSF). Gerbiamoji Seimo Pirmininke, mielieji kolegos, kalbu apie Saulės mūšio vietos įamžinimą. Projektas pradėtas įgyvendinti 2008 m., jo projektinė vertė - 4 mln. 700 tūkst. Iki šių metų sausio 1 dienos panaudota virš 2 mln. Lt, nupirkta žemė, sukurta infrastruktūra, pradėti statybos darbai, kurie nefinansuojant, suprantame, kad duoda nuostolių. Todėl prašome projekto tęstinumui 2014 m. biudžete skirti 1 mln. litų.
     R. ŠADŽIUS. Vyriausybė nepritarė šiam pasiūlymui, nes papildomų lėšų, deja, mes neturime iš kur paimti. Lėšų šaltinis - valstybės investicijų programa, vadinasi, turėtume nuimti nuo kitų investicijų, kurios lygiai taip pat gavo nepakankamą finansavimą.
    Kita vertus, siūlome spręsti šį klausimą per Kultūros ministerijos investicijų programą atitinkamai taupant lėšas, galbūt ieškant dalinių variantų, o galbūt ir išnagrinėjant galimybes panaudoti Europos Sąjungos lėšas. Vyriausybė nepritarė šiam siūlymui.
     PIRMININKĖ. Nuomonė už - V. Stundys.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Kolegos, kviesčiau tą idėją paremti. Iš tikrųjų kalbame apie istorinės atminties dalykus ir paminklą, kuris turėtų įamžinti vieną iš reikšmingiausių mūsų viduramžių didvyriškos Lietuvos įvykių - Saulės mūšį. Darbai vyksta dėl entuziastų, visuomenininkų, aktyvistų, kurie pasiraitoję rankoves telkia visus šiam darbui, tik dėl jų pastangų, dėl savivaldybės pastangų reikalai juda. Turime tęsti darbą ir jį pabaigti. Tai nėra tos sumos, kurios būtų našta valstybės biudžetui atsigaunančios ekonomikos sąlygomis. Tai būtų mūsų pilietinė, patriotinė pareiga suprasti ir padėti tiems, kurie kelerius metus šią idėją puoselėja ir ją gana sėkmingai realizuoja. Valdžia, politikai turi atsisukti į juos ir jiems talkinti. Tai yra mūsų pilietinė pareiga.
     PIRMININKĖ. B. Bradauskas - nuomonė prieš.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Pasakysiu labai trumpai. Pastatykime paminklą galbūt iš pradžių pensininkams, kurių sąskaita visą laiką gelbstime valstybę, o paskui imkimės kitų paminklų. Kai grąžinsime pensijas, bus lėšų, galim grįžti ir prie paminklų statybos. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas pritariate pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 60 Seimo narių: už - 35, prieš nėra, susilaikė 25. Nepritarta.
    Kitas pasiūlymas yra gerbiamojo A. Strelčiūno ir V. M. Čigriejienės. Prašome. Kas pristatys?
     A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Aš atsiimu pasiūlymą, tikiuosi, kad atsižvelgs kitais metais.
     PIRMININKĖ. O gerbiamoji V. M. Čigriejienė sutinka? Taip. Ačiū už supratimą. Kitas pasiūlymas yra Seimo nario D. Jankausko. Prašom.
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, neturiu daug iliuzijų sulaukti daugumos palaikymo, bet vis dėlto prašau pritarti pasiūlymui skirti lėšų Garliavos meno mokyklos rekonstrukcijai užbaigti. Tai nėra naujas projektas, jis buvo pradėtas dar iki krizės, finansavimas laikinai buvo sustabdytas sunkmečiu. Noriu pasakyti, kad tai yra vienintelė Kauno rajono meno mokykla, turinti per 700 gabių vaikų, užauginusi daugybę tiek nacionalinių, tiek tarptautinių konkursų laureatų ir savo rezultatais stebinanti net ir didžiųjų miestų specialistus, besidominčius ta sritimi. Gyventojai iš tikrųjų su nuoskauda ir nuostaba stebi situaciją, kai gerėjant biudžeto reikalams projektas nejuda iš vietos, ir tikisi, kad kartu su biudžeto gerėjimu vis dėlto bus rastas sprendimas tęsti senokai pradėtus darbus. Savivaldybė nėra pajėgi savo jėgomis to padaryti, nes jau yra gana prasiskolinusi dėl sporto ir kultūros centro statybos ir kitų investicinių projektų, kurie buvo pradėti kaip nauji tuo pačiu metu.
    Ragindamas kolegas pritarti, tikiuosi, kad palaikys ne tik Kauno rajone išrinktieji Socialdemokratų frakcijos atstovai, bet ir visa frakcija, nes Kauno rajono meras, kaip finansų ministro... Ministro Pirmininko, partijos pirmininko, pavaduotojas, yra išdėstęs visus argumentus tam, jog įtikintų, kad sprendimą turime rasti kartu su gerėjančia biudžeto situacija. Taigi nuolankiai prašau visų palaikymo dėl šio pasiūlymo.
     R. ŠADŽIUS. Vyriausybė nepritarė šiam pasiūlymui, kadangi tai rimta suma ir mes neturime realaus šaltinio jai finansuoti. Tačiau dėl lėšų skyrimo konkrečiam investicijų projektui turėtų spręsti Švietimo ir mokslo ministerija, vykdydama savo valstybės investicijų programą. Papildomai lėšų skirti Vyriausybė nemato galimybių ir nepritarė šiam siūlymui.
     PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas pritariate pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 68 Seimo nariai: už - 36, prieš nėra, susilaikė 32. Nepritarta.
    Kitas pasiūlymas Seimo nario K. Starkevičiaus.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mano pasiūlymo esmė yra ta, kad mes tesėtume savo pažadus, kuriuos davėme prieš rinkimus, aš žiūriu į valdančiąją daugumą, kai buvo žadėti aukso kalnai dėl melioracijos, taip pat priimta Gyvulininkystės plėtros programa. Ta programa yra geras žingsnis, bet ji yra popierinė. Kaip žinome, popieriumi karvių, kitų gyvulių tikrai nepašersime, reikia kitų medžiagų, kurias vartoja gyvuliai, o visų pirma tam reikia pinigų. Aš siūlau, kad Melioracijos programai įgyvendinti būtų skirta papildomai lėšų, o Gyvulininkystės plėtros programai taip pat būtų skirta 30 mln.
    Dabar ministras gal atsakys, kad nėra lėšų, tačiau Kaimo reikalų komitetas ir asmeniškai aš nagrinėjome ir jau po pateikimo pritarta klausimui dėl žemės po tvenkiniais privatizavimo. Ten tikrai bus ne viena dešimtis milijonų. Tikiuosi, Seimas pritars, nes mes radome tam tikrą šaltinį, ir bus atsižvelgta į žemdirbių lūkesčius, kurie yra, manau, visiškai realūs ir kuriuos reikia tesėti.
     R. ŠADŽIUS. Natūralu, kad Vyriausybė nepritarė tam siūlymui, nes surasti dar 119 mln. Lt vienai sričiai - žemės ūkio ministro valdymo sričiai - nėra jokių finansinių galimybių. Manau, kad spręsti tuos klausimus, kuriuos minėjo garbusis Seimo narys, reikia mėginti panaudojant Europos Sąjungos paramą, kuri biudžete numatyta, panaudojant kokius nors vidaus rezervus, nes ten atitinamos programos yra, taip pat yra galimybės biudžeto vykdymo metu perskirstyti vieną žemės ūkio valdymo sritį. Papildomai numatyti 119 mln. Lt, aš neįsivaizduoju, iš kur tokius pinigus būtų galima paimti. Vyriausybė nepritarė šiam siūlymui.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už - S. Bucevičius.
     S. BUCEVIČIUS (DPF). Gerbiamasis ministre, pratęsiu kaimo reikalų tematiką, pritarėte papildomai melioracijai skirti 8 mln. Žinote, melioracijos atstovas - asociacijos prezidentas buvo pas mane atėjęs, jis apgailestauja ir visa bendruomenė apgailestauja, nes jeigu jau skyrėte tuos 8 mln... Ministre, jūs pats žinote, kad tie 8 mln. tik vegetuoti. Geriau galbūt skirti daugiau? Pavyzdžiui, ministre, ne kartą esu jūsų klausęs, matyt, ir pirmoje kadencijoje, ir šioje kadencijoje. Mes skiriame naujiems valstybės investicijų projektams. Senųjų neužbaigę skiriame naujiems, galas galą veja ir mes galo su galu taip pat negalime niekaip sudurti. Taip ir šiuo atveju - geriau reikėtų neskirti, aš kaip pavyzdį sakau, melioratoriams, kurie su tais 8 mln. neišgyvens, nepragyvens ir t. t., geriau kitais metais būtume skyrę didesnę sumą. Ministre, matyt, taip reikėtų daryti dėl bet kurio sektoriaus. Būkite ryžtingesnis kitais biudžetiniais metais.
     PIRMININKĖ. Kviečiu balsuoti. Kas pritariate pataisai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 74 Seimo nariai: už - 55, prieš nėra, susilaikė 19. Nepritarta.
    Kitas pasiūlymas. Seimo narių grupė - B. Vėsaitė, O. Leiputė, K. Kuzminskas, R. Kupčinskas, V. M. Čigriejienė, K. Starkevičius, V. V. Margevičienė, D. Jankauskas ir A. Dumčius. Pristato B. Vėsaitė. Prašom.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, tai yra iš tikrųjų kauniečiams strateginis objektas, kuris šiuo momentu yra susprogdintas, ir nepaprastai svarbus. Nes porą Kauno rajonų atskiria nuo miesto centro. Tarkime, jeigu atsitiktų kokia nors nelaimė su Kauno HES'u, tai praktiškai nebūtų nė kaip evakuoti žmonių. Mes, tiesą sakant, labai prašytume paramos šitam objektui, nes tai tikrai ne kokio kelių kilometrų žvyrkelio išasfaltavimas, nes kenčia per dieną nuo 30 iki 50 tūkst. žmonių.
     R. ŠADŽIUS. Vyriausybėje šį klausimą mes labai įdėmiai svarstėme. Faktiškai Vyriausybės pozicija yra formaliai nepritarti didinant papildomai biudžeto asignavimus. Tačiau Vyriausybė siūlo imtis dviejų priemonių, iš dalies pritariant jūsų pasiūlymui ir jį realizuojant realiai gyvenime. Pirmoji priemonė, kaip jūs matėte pasiūlymų sąraše, yra siūloma pritarti gerbiamosios B. Vėsaitės ir dar daugelio Seimo narių pasiūlymui - padidinti Kauno miesto savivaldybės skolinimosi limitą nuo 40 iki 50 % einamųjų pajamų. Tai leistų Kauno miesto savivaldybei šiuo metu gauti finansinius išteklius. Antra vertus, yra siūloma dalimis per ilgesnį laikotarpį kofinansuoti labai rimta suma iš valstybės biudžeto, būtent iš Kelių priežiūros ir plėtros programos. Pirminis susitarimas, planas, grafikas, kaip kokiom konkrečiom sumom, kiek aš žinau, Susisiekimo ministerijoje jau suderintas su Kauno miesto savivaldybe. Siūlyčiau dėl šito pasiūlymo gal net ir nebalsuoti, jeigu jūs sutiktumėte.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Labai didelė Seimo narių grupė. Gal sutarimą būtų sunku rasti. Nuomonė už - R. J. Dagys. Prašom.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Nelabai mane įtikino Finansų ministerijos argumentai dėl kelių priežasčių. Manoma, kad šitas tiltas yra tik savivaldybės klausimas, bet jis tikrai toks nėra, tai yra mūsų visos infrastruktūros klausimas. Kai reikėjo krizės metais baigti Druskininkų ir kitus tiltus, Vyriausybė rado sprendimus ir neužkrovė to savivaldybės skolai, ką jūs dabar ir siūlote: ant Kauno miesto mokesčių mokėtojų pečių nukeliama. Taigi valstybės klausimai - kauniečiams patiems spręsti.
    Kitas dalykas. Net ir papildomos lėšos, kaip jūs sakote, iš programos vargu ar bus paskirstytos, nes iš atsiradusių papildomų lėšų Kaunui paskirtas apskritas nulis šiais metais. Tai nėra pagrindo tikėti, ką jūs dabar sakote. Aš manau, kad tie 15 mln. turi atsirasti, nes tai yra mūsų visos Lietuvos infrastruktūros objektas, ne Kauno objektas. Siūlau tikrai pritarti, nes tai yra logiška ir pamatuota. O per skolas, per skolinimosi limitą savivaldybės ir taip turi pakankamai daug ką spręsti.
     PIRMININKĖ. Dėkojame už nuomonę. Kviečiu balsuoti. Kas pritariate pateiktam siūlymui, balsuojate už, kad turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Ministras sako, kad bus iš kitų šaltinių, bet konkrečiai dėl šio siūlymo reikia apsispręsti.
    Balsavo 79 Seimo nariai: už - 55, prieš - 2, susilaikė 22. Nepritarta.
     R. ŠADŽIUS. Gerbiamoji Seimo Pirmininke, vis dėlto kad po balsavimo neliktų nuosėdų. Gerbiamasis R. J. Dagys suabejojo Vyriausybės tikslais iš tikrųjų išspręsti šią problemą. Dar kartą noriu patikinti jus, kad mes jau ją pradėjome spręsti, jau yra padaryti konkretūs žingsniai, ir valstybės indėlis, be abejo. Valstybės indėlis bus gana svarus. Ne vien ant Kauno savivaldybės suversime šitą bėdą. Tikrai jums pažadu.
     PIRMININKĖ. Ačiū ministrui. Supratome, kad šis klausimas yra sprendžiamas. Prašom. Gerbiamoji V. M. Čigriejienė nori replikos.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Taip. Labai ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Gerbiamasis ministre, na, tas Panemunės tiltas, tai aš drąsiai norėjau kalbėti visų Panemunės apygardos bendruomenių vardu, čia atvažiavusios bendruomenės. Aš daugiausia susijusi su tuo Panemunės tiltu. Aš negaliu nuvažiuoti tiesiai nei į Rokus, nei į Vaišvydavą, tai yra Kauno miesto dalis. Gyventojai vargsta, mokyklos, viskas... Gražuli, netrukdyk! Kai pats kalbi... (P. Gražulis: "Kam nugriovėt tą tiltą?") Kam nugriovėt? Tiltas buvo katastrofiškai pasenęs, sugriuvęs ir juo buvo pavojinga važiuoti. Aš net klausiau, ar aš dar galiu važiuoti į savo apygardą, ar ne tuo tiltu? Aš turiu daryti lanką apie 20 km. Vaikai vežami į mokyklą. Jūs supraskite, užsikimšęs miesto transportas. Man labai gaila, kad stebint bendruomenei taip neatsakingai Seimo nariai pasielgė ir nenubalsavo už tai, kad tiltui, ką žadėjo premjeras iš šios tribūnos, būtų skirta 15 mln. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū už emocingą kalbą. Tik noriu patikslinti, kad įstatymo projekto 12 straipsnio 2 dalyje bus sprendžiamas tas klausimas. Mes dabar svarstome 1 straipsnį. Premjeras A. Butkevičius.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju, Seimo Pirmininke. Galiu pasakyti, kad su Kauno miesto meru buvome susitikę du kartus. Tai, kas yra Vyriausybės pateikta Seimui balsuoti, yra suderinta ir pritarta. Kiekvienais metais iš Kelių priežiūros ir plėtros programos, nepaisant to, kada tiltas bus užbaigtas, bus skiriama po 5 mln. Lt. O skolinimosi limitas yra didinamas iki 50 %, o padidinimas leis pasiskolinti daugiau pinigų ir skirti tiltui užbaigti.
     PIRMININKĖ. Paskutinė... Gerai, jau pradėjome diskutuoti. R. Juknevičienė.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamoji Pirmininke, aš labai prašau į protokolą užrašyti balsavimą už. Visus agitavau už, bet taip išėjo, kad ne tą mygtuką paspaudžiau.
     PIRMININKĖ. Gerai. Ačiū. Supratome. R. Juknevičienė balsavo už. P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai ir gerbiamoji Vida Čigriejiene, reikia pripažinti, kad Kauno valdžia pasielgė neatsakingai. Galėjo apriboti svorį, leisti vaikščioti pėstiesiems, lengvosioms mašinoms, padarė šventę - susprogdino. O už ką pastatyti, pinigų nėra. Tikrai ateity tokių dalykų neturi būti. Iš dalies turi prisiimti atsakomybę ir Kauno valdžia už tai, ką padarė. O Vyriausybė pagal savo galimybes tą klausimą sprendžia, leidžia, didina skolinimosi limitą ir skiria papildomai 5 mln. Lt.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Aš norėčiau, kad jūs pristatytumėte pasiūlymą. Ar dar norite diskutuoti? Dėl vedimo tvarkos - gerbiamasis R. Kupčinskas. Prašom.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Na, negaliu nereaguoti į gerbiamojo Petro pasisakymą. Vis dėlto to tilto dabartinė būklė pagal techninį projektą buvo... Sprogdinimas kur kas pigiau kainavo, negu būtų buvę ardant tiltą, atsiuntus kranus iš Suomijos, nes tik Suomijos kranai, mūsų valstybėje tokių kranų nebuvo, turi atsiųsti iš kitos valstybės. Tai buvo pats pigiausias variantas toliau vykdyti tilto rekonstrukciją.
    Gerbiamasis Petrai, pirma reikia žinoti, apie ką kalbi, o paskiau dėstyti visiems kitiems savo nuomonę. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę, bet ne dėl vedimo tvarkos. Gerai. Dabar siūlau grįžti padiskutavus toliau prie pataisų svarstymo. Kviečiu Seimo narį R. Kupčinską pristatyti savo siūlymą.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Dėkui. Čia kalbama apie Kauno Veršvų vidurinę mokyklą. Buvo numatyta šios mokyklas renovacija ir tai įvykdyta, bet, deja, kaip visada mūsų mokykloms dažniausiai neužtenka lėšų visiškai iki galo padaryti renovaciją. Nes taupydami mes neįvertiname, koks sudėtingas techninis įrenginys yra mūsų švietimo įstaigų - mokyklų pastatas. Taigi prašyčiau, kadangi ten kartu yra ir pradinė mokykla, kuri buvo renovuota, bet, deja, visiškai neužbaigta šios vidurinės mokyklos, kuri galbūt bus licencijuota... akredituota, atsiprašau, ir akredituota kaip gimnazija, renovacija. Todėl prašau pritarti. Ačiū.
     R. ŠADŽIUS. Vyriausybė siūlo nepritarti šitam siūlymui, o klausimą spręsti Švietimo ir mokslo ministerijoje nagrinėjant galimybę avarinę būklę likviduoti. Mūsų turimomis žiniomis, tai būtų naujas investicinis projektas. Esant bendrai nuostatai nepradėti naujų neužbaigus senų, na, matyt, tai kita priežastis, - nepritarti šitam siūlymui. Vyriausybė nepritarė.
     PIRMININKĖ. Nuomonių už, prieš nėra. Balsuojame. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 67 Seimo nariai: už - 39, prieš nėra, susilaikė 28. Nepritarta.
    Kitas pasiūlymas - taip pat Seimo nario R. Kupčinsko. Prašome pristatyti.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Čia kalbama apie surenkamų metalinių konstrukcijų angaro įsigijimą. Kodėl šitą siūlome? Po pusantrų metų, t. y. 2015 m., bus minimas šio seniausio mūsų valstybės aerodromo jubiliejus. 1915 m. Kaune buvo įkurtas Aleksoto aerodromas, kuris pasitarnavo Lietuvai, mūsų nepriklausomai valstybei, daugelyje labai svarbių, reikšmingų įvykių. Čia buvo kuriama mūsų nepriklausomos Lietuvos aviacija, taip pat civilinė aviacija, auginami mūsų nacionaliniai lakūnai, aviatoriai.
    Taigi šis aerodromas, kuris kartu yra ir kultūros paveldo paminklas, istorinis paminklas, neturi savo angaro. Kadangi numatyta vystyti ir aviacinę veiklą šiame aerodrome, ne tik istorinę-kultūrinę, todėl būtina turėti šiam aerodromui ir nuosavą surenkamų metalinių konstrukcijų angarą, kuris nėra labai daug lėšų reikalaujantis statinys. Taigi labai prašyčiau pritarti šiam projektui, juo labiau kad, kaip minėjau, 2015 m. mes minėsime šio seniausio Lietuvos aerodromo šimtmetį. Dėkui.
     R. ŠADŽIUS. Vyriausybė siūlo nepritarti šiam siūlymui, o dėl lėšų skyrimo galimybių nagrinėti Susisiekimo ministerijos valdomos valstybės investicijų programos lėšų panaudojimą. Nepritarti.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Balsuojame. Kas pritariate siūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 69 Seimo nariai: už - 39, prieš nėra, susilaikė 30. Nepritarta.
    Kitas siūlymas - Seimo nario J. Razmos. Prašome pristatyti.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, manau, dabar yra teikiamas esmingiausias siūlymas, nes visi labai garsiai ne vieną kartą kalbėjome apie reikmę spręsti pensijų kompensavimą.
    Kaip žinome, Darbo partijos frakcijos iniciatyva mes priėmėme Seime ir atitinkamą rezoliuciją, įsipareigojome kitais metais tą klausimą spręsti. Už tą rezoliuciją balsavo beveik visi Seimo nariai, kurie buvo salėje, virš 100. Aš norėčiau pabrėžti, kad mano siūlymas dėl biudžeto yra lygiai pagal tą rezoliuciją. Aišku, aš manau, kad mes galėjome konkrečiai įrašyti tam tikrą sumą: 100, 200 mln. Lt ir kad buvo galima nurodyti šaltinius Vyriausybei, bet aš to nedariau. Aš parašau - tik jeigu bus viršplaninių lėšų, kad jos būtų skiriamos senatvės valstybinio socialinio draudimo pensijoms kompensuoti. Tai yra lygiai tai, kas buvo pasakyta toje rezoliucijoje. Tos lėšos būtų pervedamos Socialinės apsaugos ministerijai ir ji galėtų įgyvendinti atitinkamą pensijų kompensavimo programą, kurią per tam tikrą laiką metų pradžioje mes galėtume ir patvirtinti.
    Tai štai yra toks siūlymas. Dabar prašyčiau valdančiųjų frakcijų narių neišsibėgioti, nes nedalyvavimas yra tolygus balsavimui prieš.
     R. ŠADŽIUS. Vyriausybė nepritarė šiam pasiūlymui. Man nelabai patinka tonas, kuriuo šitas pasiūlymas buvo pristatytas. Nes kalbama apie jūsų ankstesnės Vyriausybės sumažintų pensijų kompensavimą, tai labai jautrus klausimas. Ir pritariu tiems, kurie sako, kad mes neturime politiškai spekuliuoti šituo klausimu.
    Dabar dėl konkretaus pasiūlymo. Pagal Biudžeto sandaros įstatymą mes negalime Biudžeto įstatyme nurodyti atvirų pozicijų. Biudžeto asignavimai yra nurodomi konkrečiais litais, antraip tai būtų ne tik biudžeto sandaros, bet ir konstitucinės biudžeto doktrinos pažeidimas. Biudžeto išlaidų planas turi būti konkretus iki paskutinio lito. Dėl to sąlygos "esant viršplaninių pajamų", niekam nežinant, kaip jas apskaičiuoti, kokiu būdu ir kaip atsižvelgti į realią ekonominę situaciją - dėti tokių žvaigždučių ir tokios išlygos daryti negalima.
    Dėl esmės. Seimas yra nusiuntęs Vyriausybei labai stiprų politinį signalą, kad tai rimtas klausimas, kuris turi būti nagrinėjamas, ir konkrečiai susieja su tam tikromis aplinkybėmis, būtent: tam tikra spartesne negu numatyta ekonomine raida, kuri galėtų generuoti didesnes pajamas į biudžetą, ir Seimo nutarimo nustatytais terminais Vyriausybė tikrai priims atitinkamus sprendimus esant atitinkamoms sąlygoms. Apie tai ne vieną kartą yra kalbėjęs ir Vyriausybės vadovas. Dėl to šitokiam pasiūlymui negalima pritarti pirmiausia dėl teisinių sumetimų, nes tai prieštarauja bet kokiam biudžeto planavimui.
     PIRMININKĖ. Taip. R. J. Dagys. (Triukšmas salėje)
     R. ŠADŽIUS. Ne dėl to, kad kas nors nenorėtų svarstyti pensijų kompensavimo, atimtų, nusavintų pensijų kompensavimo klausimą. Tas klausimas bus svarstomas, ir Vyriausybė yra įsipareigojusi krizės metais nusavintas pensijas sugrąžinti.
     PIRMININKĖ. Ačiū.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Ar galima būtų priminti, kad mano laikas ėjo, kol ministras kalbėjo.
     PIRMININKĖ. Taip, mes atsiprašome. Prašome. R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, visa tai, ką pasakė dabar ministras apie visokius įsipareigojimus, stiprius signalus ir visa kita, tai yra juridine kalba, teisine kalba, finansine kalba tik palinkėjimai, nieko daugiau, visiškai nieko daugiau. Taip ir mūsų Seimo rezoliucija, nepagrįsta jokiais finansiniais įsipareigojimais, jokiomis teisinėmis nuostatomis, yra tiktai palinkėjimai, kuriais galima tikėti arba netikėti.
    Netiesa, kad tokių dalykų dėl mūsų biudžeto teisiškai nenumatoma. Krizės sąlygomis buvo pažymėti punktai, dėl kurių buvo padarytos išlygos, kad nesant lėšų jie bus finansuojami vėliausiai. Tai tokios nuorodos yra įmanomos, jeigu mes tą norime padaryti. Jeigu nenorime padaryti, tai tada surasime 120 būdų, kaip teisiškai neįteisinti šitų dalykų. Jeigu jūs tvirtai įsitikinę, kad viršplanines lėšas visas tam skirsite, tai ir parašykite (...), kad visas viršplanines lėšas. Ir tai bus nuoroda mūsų Vyriausybei, kad bus skirta būtent šitiems tikslams.
    Aš nenoriu leistis į polemiką apie buvusio finansų ministro, G. Kirkilo Vyriausybės finansų ministro, balsavimus ir siūlymus, kurie atvedė "Sodrą" iki 3 mlrd. skylės. Žiūrėkime į priekį ir spręskime realiai žmonių problemas ne pažadais, bet remdamiesi įstatymais, kaip Seimo nariams ir dera.
     PIRMININKĖ. Taip. Nuomonė prieš - A. Sysas.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Džiugu, kad nors dabar praregėjo kai kurie iš dešinės ir visomis išgalėmis bando įrodyti, kad tai reikia daryti. Aš noriu paklausti, kur jūs buvote, kai patys padarėte tuos antikonstitucinius veiksmus? Tada kažkaip, skirtingai nuo šito ministro, jūs net jokių pažadų nesakėt. Jūs raginote Prezidentę parengti Kompensavimo įstatymą. Kai ką ragino nulipti nuo dviračio ir tai padaryti, bet ketverius metus važinėjome dviračiais ir jokio kompensavimo mechanizmo neradome. Patikėkite, tikrai šita Vyriausybė padarys, nes padarėme jūsų 2002-2008 m. nepadarytus darbus, padarysime ir dabar.
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę. Kviečiu balsuoti. Po to, po balsavimo, - visos replikos. Kviečiu balsuoti. Kas pritariate Seimo nario J. Razmos pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 79 Seimo nariai: už - 61, prieš - 1, susilaikė 17. Nepritarta.
     R. ŠADŽIUS. Gerbiamoji Seimo Pirmininke, po balsavimo aš dar kartą noriu patikinti, kad nusavintų pensijų kompensavimo klausimą kitais metais Vyriausybė tikrai svarstys ir, atsižvelgdama į finansines galimybes, spręs.
     PIRMININKĖ. Pradėsime tą klausimą svarstyti jau kitą savaitę.
    Kitas pasiūlymas. (Balsai salėje) Labai atsiprašau, pirmiausia - A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš iš tikrųjų noriu tiktai reaguoti į ministro neteisingus argumentus. Nieko čia neteisėto nebuvo pasiūlyta. Tokia pat nuostata buvo įrašyta 2009 m. biudžete krizės laikotarpiu, su tom pačiom žvaigždutėm, nurodant, kad jeigu nebus surinkta tiek pajamų, kiek planuota, kaip bus elgiamasi iš karto. Dabar neįrašius būtent tokios nuostatos, visos kalbos apie viršplanines pajamas lieka tuščiu oru, nes dabar kitų metų biudžete aiškiai nepasakius, kad viršplaninės pajamos bus skirtos pensijoms atkurti, tos viršplaninės pajamos elementariausiai tiesiog mažins numatytą deficitą ir niekas negalės tų pajamų... Kaip jūs jas išleisite, neįrašę į biudžetą, kaip jūs jas išleisite pensijoms kompensuoti? Niekaip jūs to nepadarysite. Dabar visa kita...
    Todėl aš noriu labai aiškiai čia pasakyti: štai Seimo Pirmininkė sako, kad mes kompensuosime kitais metais pensijas, o ministras sako, kad svarstysime pensijų kompensavimą. Štai ir skirtumas. Mes siūlėme šiandien priimti sprendimą, pagal kurį jau būtų pradėtas realus kompensavimas, ministras ir premjeras sako: kitais metais svarstysime.
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę. K. Glaveckas.
     K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamieji kolegos ir gerbiamasis ministre, Biudžeto sandaros įstatyme yra numatyta, kad jeigu yra gaunama viršplaninių pajamų, jos yra skiriamos valstybės skolai mažinti. Jeigu mes norime tas papildomas pajamas kaip nors skirti, mes turime koreguoti valstybės biudžetą - atsakymas yra labai paprastas. O improvizacijos dėl pajamų - taip ar taip daryti - iš tikro neįtelpa į tuos mano minėtus įstatymo rėmus. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū. B. Bradauskas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, Pirmininke. Be abejo, čia būtų galima ilgai diskutuoti, bet labai keista, dar kartą sakau, klausyti, kad tai, ką konservatoriai pridirbo, dabar nori, kad staiga atėjusi nauja Vyriausybė ištaisytų. Ištaisysime. Kaip ir po 2000 m. paliktas jūsų skolas ištaisėme, taip ištaisysime ir dabar be jūsų pagalbos. Bet aš noriu pasiūlyti, kad mes trumpiau kalbėtume, nes nebaigsime svarstyti šio klausimo.
    Gerbiamasis ministre, irgi komentuokite galbūt mažiau, nes jų vis tiek neperkalbėsite. Jeigu Vyriausybė nepritaria, nepritaria. Pasakykite trumpai ir aiškiai.
     PIRMININKĖ. Premjeras A. Butkevičius.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju, Seimo Pirmininke. Tikrai labai keista, kai tokius pasiūlymus teikia ir komentuoja buvęs Ministras Pirmininkas. Tikriausiai puikiai supranta, kad bet kokių skaičių įrašymas į biudžetą... Jie yra skaičiuojami ir vertinami, ypač vertinant fiskalinį deficitą. Niekas negali prognozuoti, kad tokios viršplaninės pajamos ateinančiais metais bus gautos. (Triukšmas salėje) Aš manau, tai yra vienas iš pasiteisinimų dėl ankstesnių konservatorių padarytų klaidų ir nenoras to pripažinti. Šiandien bandoma pateisinti save visuomenei. Mes esame aiškiai pasakę: bus pateiktas pensijų kompensavimo mechanizmas ir galėsite su juo susipažinti, o kalbėti šiandien apie kokių nors papildomų skaičių įrašymą... Aš vadinu tai paprasta demagogija.
     PIRMININKĖ. Ačiū, premjere. Ar dar tęsiame diskusiją? Gal baigiame? Liko tik du pasiūlymai. Prašom. Gerbiamasis D. Jankauskas.
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamoji posėdžio Pirmininke. Aš noriu reaguoti į tai, kad tribūnoje pristatydamas projektą finansų ministras komentuoja, ar patinka, ar nepatinka tonas, kuriuo yra pristatomi pasiūlymai. Kadangi finansų ministras priminė prieš dvejus trejus metus sumažintų pensijų kompensavimo problemą, rodydamas pirštu į šiandieninę opoziciją, aš noriu paklausti: gal finansų ministras teiksis pasakyti, ar jam žinoma, kad senosios skolos dirbusiems 1995-2002 m. buvo baigtos grąžinti 2012 m. birželio mėn., ir kodėl jūs, būdamas finansų ministru, gerovės laikais tų senų skolų negrąžinote?
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę. Tikrai jau prasidėjo buvusių ir esamų ministrų tarpusavio aiškinimasis. Ar jūs ta tema, ar norite?.. Gerbiamasis D. Kreivys, tikiuosi, konstruktyviai.
     D. KREIVYS (TS-LKDF). Labai konstruktyviai. Aš noriu priminti ir premjerui, ir finansų ministrui. Prieš... Gerai, gerai. Ramiai! Ramiai, nešaukite, nesinervinkite! (Balsai salėje) Noriu priminti prieš metus žarstytus pažadus apie efektyvų valstybės įmonių valdymą, reformos tęsimą. Noriu pasakyti, kad mes iš to ir kompensavome sumažintas pensijas. Prašome pasižiūrėti į valstybės įmones, kiek yra biudžete šiais metais iš valstybės įmonių dividendų. Noriu pažymėti, kad vėl grįžtame prie tos praktikos, kai valstybinės įmonės valdo Vyriausybę. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Šiek tiek ne tuo klausimu, bet dėkoju už nuomonę. Viskas. Mečislovai, baigėme. Liko du pasiūlymai, kuriems yra pritarta, tai gerbiamosios Seimo narės K. Miškinienės. Prašom.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos!
     PIRMININKĖ. Jeigu galite, kiekvieną atskirai. Pagal Statutą.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Pirmas mano siūlymas susijęs su lėšų poreikiu asmenims, turintiems sunkią negalią. Savivaldybėse susidarė gana dideli kreditoriniai įsiskolinimai, kuriuos reikia dengti, auga socialinių paslaugų poreikis, todėl labai prašiau skirti papildomai 9 mln. Lt, kad padengtume minėtus kreditorinius įsiskolinimus. Labai ačiū.
     R. ŠADŽIUS. Vyriausybė pritarė šitam pasiūlymui, o lėšų šaltinis yra tas straipsnis, kuriame numatėme 34 mln. Lt kompensuoti trūkumui lėšų, galbūt susidarysiančiam išmokant didesnius atlyginimus valstybės tarnautojams, teisėjams ir pareigūnams nuo spalio 1 d. Mes jau šiandien matome, kad, ypač didžiosios įstaigos, ministerijos, lėšų sutaupė ir joms kompensuoti kitais metais poreikis bus daug mažesnis. Todėl matome galimybę tuos 9 mln. Lt paskirti socialinėms reikmėms, o ne darbui apmokėti.
     PIRMININKĖ. Dėkoju ministrui. Yra pritarta. Gal galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Galime. Ačiū.
    Paskutinysis pasiūlymas - taip pat Seimo narės K. Miškinienės. Prašome pristatyti.
     R. ŠADŽIUS. Vyriausybė pritarė šitam pasiūlymui. Galbūt nereikia pristatyti?
     PIRMININKĖ. Gerai. Galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Gerai. Labai ačiū. Taigi baigėme 1 straipsnio svarstymą.
    Dėl 1 straipsnio nuomonės už, prieš. Nuomonių nėra. Yra nuomonė prieš. Nuomonė prieš - R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Mane stebina šiandien tos diskusijos, kai premjeras nežino, kad taisomas straipsnis... kol neparašoma išlyga, jeigu atsiras viršplaninių lėšų, kad jos gali būti naudojamos pensijoms kompensuoti, kad tai yra susiję su konkrečiais skaičiais. Tiesiog būtų gerai, kad premjeras sektų biudžeto svarstymą, ir, kaip minėjo kolega K. Glaveckas, tokie įrašymai yra teisiškai tvarkingi, nes šiuo atveju visos viršplaninės lėšos turėtų nukeliauti mūsų skolos aptarnavimo išlaidoms, tą mes ir suplanavome. Jokių viršplaninių lėšų pensijoms nėra, visos viršplaninės lėšos, kaip dabar nubalsavome, eis skolai mažinti. Taigi siūlau nepritarti šiam įstatymo projektui.
     PIRMININKĖ. Ačiū už jūsų nuomonę. Nuomonė už - B. Bradauskas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, Pirmininke. Noriu labai trumpai pasakyti ponui D. Kreiviui. Pone Kreivy, matyt, jūs savo įmonėje nedarote taip, kad pasiimate dividendus ir nepaliekate apyvartinių lėšų, ir apyvartinėms lėšoms papildyti imate kreditą iš banko, ir mokate palūkanas, o valstybinėms įmonėms jūs tą padarėte ir vėl siūlote tą daryti - atimti lėšas iš įmonių, o paskui jos priverstos savo plėtrai ir visam kitam imti kreditus ir mokėti palūkanas. Bankams, aišku, labai gerai, bet tik ne valstybei ir valstybinėms įmonės. Siūlau pritarti 1 straipsniui.
     PIRMININKĖ. Nuomonės už, prieš yra išsakytos. Balsuojame dėl 1 straipsnio, dėl Biudžeto įstatymo 1 straipsnio. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 105 Seimo nariai: už - 70, prieš - 27, susilaikė 8. 1 straipsnis priimtas.
    2 straipsnis. Prašome, ministre.
     R. ŠADŽIUS. Gerbiamoji Seimo Pirmininke, pasiūlymai dėl 2 straipsnio kartojasi iš 1 straipsnio. Pirmas, antras, trečias gerbiamojo Seimo nario V. Kamblevičiaus pasiūlymai atsiimti. Ketvirtam pasiūlymui, Seimo nario V. Gailiaus ir kitų, buvo nepritarta balsuojant dėl 1 straipsnio. Penktas pasiūlymas yra Seimo narių A. Strelčiūno, V. M. Čigriejienės. Atsiimtas iniciatorių. Šeštas - Seimo nario D. Jankausko. Jam nepritarta balsuojant dėl 1 straipsnio. Septintas - Seimo nario K. Starkevičiaus, nepritarta balsuojant dėl 1 straipsnio. Aštuntas - Seimo nario R. Kupčinsko, nepritarta balsuojant dėl 1 straipsnio. Ir devintas - Seimo narės K. Miškinienės. Buvo pritarta. Jis įtrauktas į 1 straipsnį. Daugiau aš neturiu pataisų.
     PIRMININKĖ. Ačiū, ministre. Dėl visų pasiūlymų jau buvo balsuota ir apsispręsta. Pasisakome dėl 2 straipsnio. Nuomonė už, prieš. Nuomonė už - J. Olekas.
     J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Mielieji kolegos, manau, kad šis straipsnis, kuris pažymi mūsų numatytas kitų metų išlaidas, iš tikrųjų yra subalansuotas, pateiktas Vyriausybės, atsižvelgta į kai kurias čia, Seime, pateiktas pataisas, todėl aš siūlyčiau pritarti. Galėtume tikėtis, kad kitų metų biudžetas leis spręsti kai kurias ūkines problemas, socialines problemas ir, be abejo, sudarys pagrindą tom, dar neišspręstom problemom ateityje. Todėl kviečiu pritarti pateiktam 2 straipsniui.
     PIRMININKĖ. Dėkojame. Nuomonė prieš - D. Jankauskas.
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Svarstant ateinančių metų valstybės biudžetą taip, kaip buvo svarstoma, tai nei širdies, nei proto vis dėlto tokiame svarstyme su žiburiu nerasi. Principai, pagal kuriuos valdančioji koalicija šiandien balsuoja, manau, daugiau nei suprantami, ir Lietuvos žmonės supranta, kas čia ką ir su kuo sieja. Taigi pasisakau prieš šį straipsnį.
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonių išsakymą. Kviečiu balsuoti. Kas pritariate 2 straipsniui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 113 Seimo narių: už - 73, prieš - 28, susilaikė 12. 2 straipsnis priimtas.
    Dėl 3 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Gal galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ačiū. Pritarta.
    4 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Gal galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Gal galima... už? (Balsai salėje) Yra norinčių kalbėti. Nuomonė už - J. Olekas.
     J. OLEKAS (LSDPF). Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamieji kolegos, aš siūlau pritarti. Kadangi nėra oponuojančių, tai daug neargumentuosiu, nes iš tikrųjų tai yra svarbus mūsų įstatymo straipsnis. Kviečiu pritarti.
     PIRMININKĖ. Ar reikia balsuoti, ar galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Balsuojame. Yra prašymas balsuoti. Kas pritariate 4 straipsniui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 111 Seimo narių: už - 85, prieš - 13, susilaikė 13. 4 straipsnis priimtas.
    5 straipsnis. Pasiūlymų, pastabų negauta. Už, prieš nėra. Galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritarta. 6 straipsnis. Pasiūlymų, pastabų nėra. Nuomonių už, prieš nėra. Galime bendru sutarimu? Pritarta. 7 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Kalbančių už, prieš nėra. Galime bendru sutarimu? Ačiū. 8 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Norinčių pasisakyti už, prieš nėra. Galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ačiū. Pritarta. 9 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ačiū. 10 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritarta. 11 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
    12 straipsnis. Yra Seimo narių grupės pasiūlymų. Seimo nariai: O. Leiputė, B. Vėsaitė, A. Mockus, R. Šalaševičiūtė, K. Kuzminskas, R. J. Dagys, R. Kupčinskas, V. M. Čigriejienė, A. Dumčius, K. Starkevičius, V. V. Margevičienė, D. Jankauskas. Kas pristato? O. Leiputė. Prašom.
     O. LEIPUTĖ (LSDPF). Kauno miestui yra gyvybiškai svarbu, kad būtų padidintas skolinimosi limitas, nes šiandien yra faktiškai 40 %. Mes anksčiau kalbėjome apie tą patį Panemunės tiltą, jam būtų galima panaudoti šias lėšas. Siūlau pritarti.
     R. ŠADŽIUS. Vyriausybė pritaria šiam pasiūlymui ir siūlo padidinti skolos limitą iki 50 % ir, be abejo, skirti tas lėšas Kauno investiciniams projektams, taip pat sprendžiant ir Panemunės tilto klausimą.
     PIRMININKĖ. Ministras informuoja, kad Vyriausybė pritarė. Gal gali Seimas pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ačiū. Pritarta su pasiūlymu.
    Dabar dėl 12 straipsnio. Ar galime pritarti bendru sutarimu, įvertinant pasiūlymą, kuriam yra pritarta? (Balsai salėje) Ačiū. Pritarta. 13 straipsnis. Yra Seimo nario J. Razmos pasiūlymas. Prašome.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, čia yra tas esminis formalus pasiūlymas dėl pensijų kompensavimo. Jūs nepritarėte tai lydinčiajai siūlymo daliai, kur buvo siūloma žvaigždutėmis pažymėti ir atitinkamą eilutę. Bet manau, kad ir be to žvaigždučių pažymėjimo, jeigu balsuojame štai už šitą pataisą, atsiranda tam tikras konkretumas dėl pensijų kompensavimo.
    Dar kartą primenu, ką aš siūlau. Siūlau 13 straipsnio 7 dalyje parašyti, kad Finansų ministerijai suteikiama teisė gautas viršplanines valstybės biudžeto pajamas kas ketvirtį pervesti Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai 2010-2011 m. sumažintų valstybinio socialinio draudimo pensijų dalinio kompensavimo programai vykdyti. Jeigu mes tą priimame, pensininkams jau atsiranda tam tikra viltis, kad jeigu bus viršplaninių pajamų, jos eina pensijoms kompensuoti. Kviečiu palaikyti ne tik Darbo partijos atstovus (ačiū, kad jie palaikė tą ankstesnę pataisą), bet parodyti bent minimalų jautrumą pensininkams ir partijos "Tvarka ir teisingumas" frakcijai, Lenkų rinkimų akcijos ir kitoms frakcijoms.
     R. ŠADŽIUS. Vyriausybė nepritarė šitam siūlymui.
     PIRMININKĖ. Ačiū ministrui. Išgirdome nuomones už, nuomones prieš. Nuomonė už - R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš siūlau dabar be emocijų įsiklausyti į šios pataisos siūlymą, nes, manau, nuo balsavimo priklausys, kaip toliau mes galėsime komentuoti mūsų biudžetą. Šiuo metu visos viršplaninės lėšos keliauja valstybės skolos deficitui mažinti. Nėra kitokių galimybių Vyriausybei ką nors daryti. Įrašymas, kad Finansų ministerijai suteikiama teisė viršplanines lėšas skirti draudimo pensijoms kompensuoti, reiškia tik tai, kad ji, rasdama tų lėšų, neis į Seimą prašyti papildomai kokių nors keitimų, ji įgyvendins mūsų nutarimo projektą be jokių papildomų veiksmų. Kitaip ji turės prašyti perskirstyti lėšas, tarp tų lėšų dar atsiras visokių kitokių projektų, kurie atims tas pačias lėšas visokiems kitokiems žvakių fabrikėliams ar dar kam nors. Užrašykime tai ir spręskime visas problemas, tai bus teisinis ir juridinis pagrindas pasakyti, kad yra numatytas mechanizmas pensijoms kompensuoti. Be šito užrašymo tokio mechanizmo nėra. Ir aš nežinau, dėl ko čia reikėtų priešintis ir Vyriausybei tam nepritarti, jeigu ji tikrai nuoširdžiai nori kitais metais išspręsti pensijų kompensavimą.
     PIRMININKĖ. Nuomonė prieš - B. Bradauskas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamoji Pirmininke. Ponai konservatoriai, galite nesirūpinti, jūsų klaidas (dar kartą kartoju) ištaisysime. Po 2000 m. palikote milžiniškas skyles ir skolas, mes grąžinome jas, neapmokėti indėliai ir panašiai. Ištaisysime ir dabar be jūsų patarimų. Aš tik noriu priminti, kad kiek aš pradedu tyrinėti jūsų padarytas klaidas, išlenda milžiniškos sumos. Dėl ko nukeliavo pinigai į kitas valstybes? Dėl jūsų nemokšiško valdymo. Vien tik dabar paaiškėjo, kad dėl automobilių prekybos tvarkos (idiotiškos tvarkos) įvedimo į Latviją, Estiją ir Vokietiją iškeliavo daugiau kaip 0,5 mlrd. Lt lėšų per trejus metus. Dėl PVM mokesčių politikos į Lenkiją iškeliavo apie 1 mlrd. Lt, dėl 42-os procedūros, muitinės nekontroliavimo, iškeliavo apie 3 mlrd. Lt. Štai kur jūsų padaryti "geri" darbai! Nė viena valstybė nemažino pensijų, tik jūs mažinote, todėl, kad nemokate valstybės valdyti, ekonomikos žinių - nulis. Todėl bus nelaimė, jeigu jūs dar kada nors grįšite į valdžią.
     PIRMININKĖ. Dėkojame už išsakytas nuomones. Kviečiame balsuoti. Kas pritaria Seimo nario J. Razmos siūlymui, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Balsavo 106 Seimo nariai: už - 68, prieš - 5, susilaikė 33. Nepritarta.
    Dėl vedimo tvarkos A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad nelaimė yra Lietuvoje turėti tokį Biudžeto ir finansų komiteto pirmininką, kuris arba nesupranta, kas čia buvo balsuojama, arba kalba visiškas nesąmones. Aš frakcijos vardu prašau perbalsuoti, nes komiteto pirmininkas, tiesiog pasidavęs propagandiniam įkarščiui, apgavo dalį Seimo narių. Šitas sprendimas nekainuoja nė vieno lito, išskyrus tai, kad jeigu iš tikrųjų taip, kaip dalis koalicijos sako, bus viršplaninių pajamų, kad tos pajamos tikrai eitų pensijoms atkurti. Viskas. Jeigu jų bus, jos eis pensijoms atkurti. Prašome perbalsuoti.
     PIRMININKĖ. Ačiū, supratome prašymą. Premjeras A. Butkevičius.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš tikrai prašyčiau nepasiduoti...
     PIRMININKĖ. Labai atsiprašau.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). ...konservatorių demagogijai, nes jiems dabar yra labai svarbu šiek tiek pasiteisinti prieš visuomenę, kad jie priiminėjo antikonstitucinius įstatymus, o mes esame aiškiai pabrėžę, ir su Seimo Pirmininke buvo pokalbis, ir koalicijoje, kad viršplaninės pajamos bus nukreiptos tik pensijoms kompensuoti. Bet įstatymuose to negali būti, nes išankstinis vertinimas, kuris bus suplanuotas mūsų biudžeto asignavimuose, ką siūlė konservatoriai, visiškai iškreiptų situaciją kalbant apie mūsų finansinį stabilumą.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Dar kartą atsiprašau premjero, ne tą mygtuką paspaudžiau. K. Daukšys.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Gerbiamasis Kubiliau, noriu pasakyti, kad mūsų koalicija džiaugiasi, kad turime tokį patyrusį ir gerą Biudžeto ir finansų komitetą pirmininką. Ir prašau jo visaip ten nevadinti.
     PIRMININKĖ. Pradėjome pasisakymus. E. Masiulis.
     E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Iš tikrųjų mūsų frakcija irgi prašo pakartoti balsavimą šiuo klausimu. Tačiau atsakydamas premjerui, ką čia pasakė, premjeras labai dažnai mėgsta sakyti: mes buvome sutarę, mes esame sutarę. Deja, premjere, žmonėms jūsų sutarimai nieko nereiškia. Žmonėms reiškia įtvirtintos nuostatos teisės aktuose. Tai, kad yra siūloma jūsų sutarimą patvirtinti balsuojant dėl biudžeto teisės aktais, tai būtų tikrai garantija žmonėms, o ne tik kažkokie politiniai sutarimai, kurie per dieną kelis kartus pasikeičia.
     PIRMININKĖ. Ačiū už siūlymą. R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, gal palikime tas emocijas, politinius vertinimus ir propagandą suole. Už šio straipsnio stovi konkretūs žmonės su konkrečiais lūkesčiais, ir jeigu tikrai klausimas yra artimas trijų balsų klausimo, juo labiau kad vienas kolega atliko kitokį balsavimą, negu ruošėsi daryti, perbalsuokime dar kartą. Jeigu jūsų tokia politinė valia, na, atmesite, bet tikrai tada nebus atsitiktinumo, paskui vėl vienas kitą kaltinsime, kaip mes balsavome. Balsavimas yra teisėtas, todėl problemų nėra, užrašykime tai ir nutrauksime nereikalingas diskusijas.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Ir dar E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Prašome įskaityti mano balsą prieš, nes buvau suklaidintas tos demagogijos ir neteisingai paspaudžiau.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Dar kartą premjeras A. Butkevičius.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Aš norėčiau pasakyti dėl to, kad mano pavardė buvo paminėta E. Masiulio. Gaila, kad per ketverius metus, būnant Vyriausybėje, nebuvo suprasta, kaip yra formuojamos biudžeto pajamos ir išlaidos. Tikrai tai yra didelė gėda. Nereikia kalbėti apie tam tikrus pažadus, tai jau yra atsibodę ir jūsų kuriamuose tam tikruose planuose kovoti su tam tikrais politikais... Puikiai suprantame, kad biudžeto asignavimai gali būti numatyti tik pagrįsti, pamatuoti. O jeigu bus viršplaninių pajamų daug daugiau? Ką, mes ateisime vėl su biudžeto projektu? Nesiteisinkime visuomenei dėl anksčiau jūsų padarytų klaidų. Neužsiimkime tam tikra, dar pakartosiu, demagogija ir neklaidinkite žmonių. Ši Vyriausybė, ši koalicija yra numačiusi, nesvarbu ar bus "Sodros" biudžete viršplaninių pajamų, ar valstybės biudžete bus gauta viršplaninių pajamų, jos pirmiausia bus skirtos žmonių pensijoms kompensuoti.
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę. Aš tik noriu... Dvi frakcijos prašė manęs perbalsuoti, tačiau prašau pateikti konkretų Statuto straipsnį... (Balsai salėje) konkrečiai pacituoti Statutą, kai ateis jūsų eilė. Mes Statute nerandame, kokiu pagrindu galėtume perbalsuoti. V. A. Matulevičius.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Norėjau paremti siūlymą ir kolegų vardu, kad vis dėlto pasitikrinkime ir perbalsuokime. Per daug svarbus klausimas, kad būtų galima jį palikti žodiniam pažadui. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Tuoj pat. P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, išsirikiavusi geradarių linija, visa kaleina, vos ne iki lauko. Kur buvote jūs, kai buvote valdžioje? Nematėte pensininkų, nematėte motinų, kurios augina vaikus? Dabar, kai jie opozicijoje yra, jau be galo geradariai. Kada jūs galėjote, turėjote žmonių pasitikėjimą, buvote valdžioje, tada ir reikėjo dirbti tautai, o ne oligarchams. Nes S. Freakley, kur 2... Mielieji kolegos, girdėkite! A. Kubilius per vieną dieną S. Freakley mokėjo 2 mln. Lt! 2 mln. Lt mokėjo per vieną dieną! Va ką jis tada mylėjo! Dabar, kai yra opozicijoje, kai nieko negali padaryti, myli žmones jisai. O mes gi esame priėmę nutarimą, Darbo partija yra pasiūliusi ir vienbalsiai pritartas nutarimas, viršplaninės lėšos, kiek jų bus, visos jos bus skirtos pensijoms kompensuoti, kultūros darbuotojų atlyginimams didinti. Man atrodo, nebandykime pasirodyti dabar, kad jau tokia mes meile trykštame žmonėms. Buvo laikas, pone Kubiliau, galėjote mylėti tautą, o ne mylėti friklių ir visokių, kaip sako, banko valdytojų, ir dar visokių, kaip sako, oligarchų.
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę. Tuoj pat visiems suteiksiu teisę pakalbėti. A. Mazuronis labai retai kalba. Prašom.
     A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Gerbiamieji kolegos, statutinio pagrindo perbalsuoti nėra. Skaitykite Etikos ir procedūrų komisijos išrašus, kuriais labai puikiai naudojotės praeitą kadenciją. Jeigu kas nors kokį nors ne tą mygtuką paspaudė, tai reikia prieš spaudžiant mygtukus galvoti, vienas dalykas. O antras dalykas, pagal protokolą bus įskaityti tie, kurie pakeitė balsus. Pirmininke, siūlau nutraukti šią nekonstruktyvią diskusiją ir eiti kiek galima greičiau prie kito klausimo svarstymo. (Plojimai)
     PIRMININKĖ. Ačiū už jūsų pasiūlymą, bet turiu būti demokratiška ir dar suteikti žodį. Pirmiausia gerbiamajam G. Steponavičiui.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū, pone Pirmininke. Aš manau, būtų paprasčiau sraute daugelio skirtingų balsavimų, jeigu jūs, kaip Pirmininkė, akcentuotumėte, kas už arba prieš pataisą, straipsnį. Nes dabar buvo dalis mūsų frakcijos, mes trys Seimo nariai: G. Steponavičius, D. Kuodytė ir A. Kašėta, vieno žmogaus, atsakingo už biudžetą ir finansus, demagogijos srauto fone tikrai nesupratome ir balsavom manydami, kad balsuojame už straipsnį. Mes tikrai norime, kad mūsų trys balsai būtų įskaityti už. Jeigu tai taps pagrindu perbalsuot, prašom perbalsuoti, priešingu atveju, jeigu įskaitote šiuos tris balsus, vadinasi, rezultatai yra kiti. (Balsai salėje)
     PIRMININKĖ. Ačiū. A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš nebenoriu tęsti čia tų propagandų fone kokių nors dar papildomų argumentų, kodėl reikėtų balsuoti už. Noriu tik priminti tiems, kurie čia daug šaukia, kad krizė Lietuvoje buvo. Yra 121 straipsnio 1 dalis, kuri sako labai paprastai: "Kol nepradėtas svarstyti kitas darbotvarkės klausimas, jeigu kilo abejonių dėl balsų skaičiavimo tikslumo ir jeigu to reikalauja Seimo Pirmininkas, posėdžio pirmininkas arba ne mažiau kaip 5 posėdyje dalyvaujantys Seimo nariai", yra pakartojamas balsavimas. "Sprendimą pakartoti balsavimą priima posėdžio pirmininkas." 5 Seimo nariai reikalauja. Neaiškumas dėl balsavimo labai aiškiai buvo išsakytas, bet galutinį sprendimą, Pirmininke, turite priimti jūs. Kadangi jūs labai aiškiai sakėte, kad jūs esate už demokratiją ne tik šiandien, bet, matyt, ir kitais momentais, tai raginame laikytis demokratinės tvarkos ir šį labai svarbų balsavimą pakartoti.
     PIRMININKĖ. Labai ačiū. Nors kartą įvertinote, kad ir aš galiu priimti sprendimus. B. Bradauskas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, Pirmininke. Pone Steponavičiau, kai tokie svarbūs klausimai svarstomi Seime, patarčiau ne laikraščius skaityti, o žiūrėti ir sekti įvykius, kas čia, salėje, vyksta. Dabar iškritote kaip iš dangaus. O jeigu tiek nesusigaudote, nesuvokiate, tai kokio bieso einate į Seimą? (Balsai salėje)
     PIRMININKĖ. Jūs nešaukite, aš išklausiau jūsų visų nuomones. Aš dabar turiu susikaupti ir priimti sprendimą. Gerbiamoji D. Teišerskytė.
     D. TEIŠERSKYTĖ (LSF). Aš norėčiau tylos! Gerbiamasis pone Bradauskai, aš labai ilgai kentėjau girdėdama jūsų retoriką. Noriu priminti, kad čia yra ne kolūkio brigadininkų susirinkimas, kad čia yra Lietuvos parlamentas, ir leksika turėtų būti etiška, kultūringa ir atitinkanti Seimo nario statusą. Pasilaikykite savo šlykštokas pastabas namuose, virtuvėje. (Plojimai)
     PIRMININKĖ. Prašyčiau be emocijų, ačiū Daliai už nuomonę. Tikrai suprantate, kad yra posėdžių salė, ploti nereikia. Kadangi pacituotas 121 straipsnis, išsakyti Liberalų sąjūdžio ir kitų frakcijų argumentai, atsižvelgdama į opozicijos siūlymą ir būdama labai demokratiška, priimu sprendimą perbalsuoti šį klausimą. (Balsai salėje)
    Prašom dar kartą balsuoti dėl Seimo nario J. Razmos pasiūlymo. Kas pritariate pasiūlymui - ne straipsniui, atkreipiu dėmesį, ne už 13 straipsnį balsuojame, bet už pasiūlymą! - prašau balsuoti už. Kas turite kitą nuomonę, prašau balsuoti prieš arba susilaikyti.
    Balsavo 84 Seimo nariai. Už - 60, prieš - 4, susilaikė 20.
    Balsuojame dėl 13 straipsnio. Viskas, jau visi išsakėme visus argumentus, visus išklausiau kantriai, vis dėlto biudžetas, gal nebežaiskime, reikia jį priimti, tai yra labai svarbu visiems Lietuvos žmonėms. 13 straipsnis. Jau paskelbiau balsavimą dėl 13 straipsnio. Nuomonė už. Nėra. Nuomonė prieš - R. J. Dagys. Prašom.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamoji valdančioji koalicija, šis balsavimas ir parodė visą jūsų esmę. Visa kita, ką čia sakė premjeras ir visi kiti, yra tiesiog tušti dalykai. Pasiklausius mūsų premjero, susidaro... kaip tam šokėjui kažkas vis trukdo, tai premjerui vis trukdo konservatoriai priimti žmonėms reikalingus ir atsakingus sprendimus. Daugiau aš nieko nenorėčiau komentuoti. Taip negalima su žmonėmis elgtis! Jeigu jūs tikrai siūlote pažadą, tai tas pažadas turi būti ne jūsų palinkėjimas, o tiesiog įrašytas Biudžeto įstatyme. Nes tik jis leidžia jūsų pažadus ištesėti. Šiuo metu mes balsuojame vienaip, o paskui dedame į krūmus, balsuojame kitaip. Kuo žaidžiame?
     PIRMININKĖ. Nuomonė prieš išklausyta, nuomonė už - A. Nesteckis.
     A. NESTECKIS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamoji Pirmininke. (Balsai salėje)
     PIRMININKĖ. Gerai. Išklausysime argumentus. Prašom, kolega.
     A. NESTECKIS (LSDPF). Aš manyčiau, kad nereikėtų konservatoriams taip išgyventi. Aš manau, kad jie mąstė, kad laimės rinkimus ir į šį Seimą. Ketverius metus jiems Prezidentė aiškino, kad turėtų nustatyti pensijų kompensavimo mechanizmą. Jeigu jis būtų buvęs padarytas, būtų sudėliotas į įstatymus ir visiems būtų buvę aišku, kada ir kaip grąžinti ar kompensuoti neišmokėtas pensijas. Tačiau jie to nepadarė, o dabar, galvodami, kad mes turime už juos visus darbus nuveikti, šiandien mus lyg ir varo į kampą, bando, kad mes pažeistume įstatymus ir priimtume kitokius sprendimus.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonės už ir prieš išsakytos. Turime baigti procedūrą. Po balsavimo suteiksiu žodį. Kas už tai, kad priimtume 13 straipsnį, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 123 Seimo nariai: už - 92, prieš - 15, susilaikė 16. 13 straipsnis priimtas.
    Replika po balsavimo - A. Kubilius. Prašom.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Pirmininke, iš tikrųjų dalis mūsų net ir opozicijos balsavome už šį straipsnį, nes pagal Seimo statutą pataisa, dėl kurios buvo perbalsuota, iš esmės yra priimta. Aš noriu pasakyti, kad norma, jog biudžeto eilučių pataisoms, kurioms nepritarė Vyriausybė, reikia 71 balso, yra taikoma tik toms eilutėms, kurios atitinka 174 straipsnį. Tai yra pinigų eilutės. Šiuo atveju mes balsavome dėl tekstinės dalies pataisos, o joje nėra jokių pinigų ir jai yra taikomos normalios įstatymo svarstymo procedūros. Tai yra techninė pataisa, už kurią balsavo 60 Seimo narių ir 20 balsavo prieš. Taigi 13 straipsnis, aš konstatuoju, 13 straipsnis yra priimtas su J. Razmos pataisa. (Balsai salėje)
     PIRMININKĖ. Taip, ačiū. Visi turbūt supratome, už ką balsavome. Prašom. A. Mazuronis.
     A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Aš tik labai trumpą klausimą buvusiam premjerui. Sakykite, gerbiamasis premjere, kaip jūs įsivaizduojate biudžete kokias nors eilutes, už kurių nėra pinigų? Ar toks dalykas įmanomas? (Balsai salėje)
     PIRMININKĖ. Labai prašau viso Seimo po visų emocinių kalbų susikaupti. Seimo nario J. Razmos pasiūlyme dėl 13 straipsnio pinigų suma nebuvo nurodyta ir opozicijos lyderio pastaba tikrai yra teisinga. Mes turime grįžti... (Balsai salėje) Labai atsiprašau, noriu pasakyti, grįžti todėl, jog aš pasakiau, kad pataisa nepriimta. Noriu pataisyti, kad pagal 134 straipsnį pataisa yra priimta. Dabar noriu atsiklausti Seimo, ar mes galime tą konstatuoti, ar grįžtame pagal procedūras ir kartojame balsavimą? (Balsai salėje) Jeigu galima, aš prašau dviejų minučių pasitarti su Sekretoriato vadovais dėl Statuto. Tuo metu kalbės B. Bradauskas. Labai atsiprašau, neįjungiau. Prašom. B. Bradauskas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamoji Pirmininke, už kiekvieno biudžeto straipsnio yra pinigai, todėl visur reikia 71 balso. Jeigu jūs sprendžiate kitaip, tai tada aš dar kartą prašau perbalsuoti dėl šio straipsnio, kad visi suprastų, kaip balsuoti. Šiaip mes laikomės tos taisyklės, kad už kiekvieno biudžeto priimamo straipsnio yra pinigai ir reikia 71 balso, jeigu jam nepritaria Vyriausybė, vienam ar kitam siūlymui. Jeigu jūs dabar taip traktuojate Statutą, tai frakcijos vardu prašom perbalsuoti. (Balsai salėje)
     PIRMININKĖ. A. Skardžius. Po to suteiksiu žodį premjerui.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Man taip pat teko dirbti Biudžeto ir finansų komitete ir žinau, kad priimant biudžetą visą laiką yra balsuojama dėl pinigų. Jeigu dėl pinigų balsuojama, vadinasi, reikia tam tikro balsų skaičiaus, t. y. minimumas 71. Taip buvo visą laiką. Jeigu ne biudžetas, tai reikia Vyriausybės nuomonės tuo klausimu, jeigu bet koks susijęs. Aš nežinau, kodėl Sekretoriatas dabar traktuoja būtent taip? Aš siūlyčiau aptarti su Teisės departamentu arba surengti Sekretoriatui kokius nors mokymus. Čia nereikia jokio perbalsavimo, nes buvo nepritarta, ir tiek.
     PIRMININKĖ. Gerai. Mes tikriname pagal Statutą. Prašom. Premjeras A. Butkevičius.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Vis dėlto pagal Statutą dėl kiekvieno Biudžeto įstatymo straipsnio, jeigu Vyriausybė nepritarė, tam reikia 71 balso. (Balsai salėje)
     PIRMININKĖ. Gerai. Dabar mes cituojame tuos straipsnius. Sutinku, kad nebuvo nurodyti pinigai, bet 178 straipsnyje sakoma, kad turi būti balsuojama daugiau kaip pusės visų Seimo narių. Faktiškai mes patikrinome ir už balsavo 60. Vis tiek, jeigu žiūrėtume pagal balsavimą, buvo nepritarta ir visas 13 straipsnis buvo priimtas be pasiūlymų. (Balsai salėje)
    Aš siūlau padaryti penkių minučių pertrauką, kad mes galėtume išsiaiškinti pagal Statutą. Etikos ir procedūrų komisijos pirmininko nėra. Penkių minučių pertrauka Statuto procedūrai išsiaiškinti.

Pertrauka

     PIRMININKĖ. Taigi tęsiame posėdį. Nėra Etikos ir procedūrų komisijos pirmininko ir mes negalėjome kreiptis į Etikos ir procedūrų komisiją. Bet stengiausi pasikonsultuoti su visomis frakcijomis, ir vis dėlto, pažiūrėję ir dar karą aptarę su Sekretoriatu Statuto straipsnius, manome, kad padarėme viską gerai. Yra 60 balsų už, bet nėra 71. Vis dėlto aš, kaip posėdžio pirmininkė... nes prieš tai straipsnis sako, kad vis dėlto kyla didžiausia diskusija, ar tai yra su pinigais susiję straipsniai, ar ne. Remiuosi profesoriumi K. Glavecku, kuris dėl ginčo tarp A. Kubiliaus ir A. Butkevičiaus sako, kad tai vis dėlto su pinigais susiję straipsniai. Taigi mes viską padarėme teisingai ir nebegrįžtame. 13 straipsnis priimtas.
    14 straipsnis. Susikaupkime, dabar svarstykime kitus straipsnius. 14 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų negauta. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Ačiū.
    15 straipsnis. Yra Seimo nario K. Glavecko pasiūlymas. Prašom, Kęstuti, pristatyti.
     K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamieji kolegos, čia iš tikro per daug tokio politinio fono, bet, manau, viskas nusiramins. Šitas klausimas paviršutiniškai atrodo ne toks svarbus, bet iš tikro jis yra labai esmingas.
    Europos Sąjungos euro zonos augimas kitais metais primena daugiau ekonominį šliaužimą, nes 1-1,5 % augimo - tai yra labai menki skaičiai keliant ekonomiką, sprendžiant nedarbą ir kt. Lietuvoje - 3,4 % ar kiek kitais metais irgi nėra toks baisiai didelis skaičius, kuris leistų mums sudaryti rezervus, gauti perteklių ir viską.
    Anksčiau Biudžeto sandaros įstatyme (praeitais metais ir anksčiau) buvo įdėtos dvi nuostatos, kurios leido esant situacijai kontroliuoti arba vienaip ar kitaip apriboti asignavimų valdytojų apetitus. Aš siūlau grąžinti tą nuostatą vien dėl to, kad jeigu situacija bus daugiau rizikinga ir nepalanki, jūs galėtumėte ja pasinaudoti ir nereikėtų imtis kitų priemonių.
    Gerbiamasis ministre, aš suprantu jūsų situaciją, kai jūs žiūrite, kad Briuselyje būtų pagalvėlė, bet Lietuvoje reikalingas ir parašiutas, tai yra Lietuvos ekonomika turi turėti galimybę nenukristi. Todėl siūlau visiems pritarti mano siūlymui grąžinti tuos du straipsnius dėl asignavimų valdytojų į 15 straipsnį, kur jie yra išvardinti. Ačiū.
     R. ŠADŽIUS. Ačiū, gerbiamasis Seimo nary. Iš tikrųjų paviršutiniškai žiūrint man, kaip finansų ministrui, atsakingam už asignavimų valdytojų apetitų valdymą, galbūt šitos grynai mechaninės nuostatos ir patiktų.
    Tačiau Vyriausybėje mes svarstėme ir turime šių metų patirtį, kai 2013 metų biudžete galioja šitokie apribojimai, leidžiantys prisiimti įsipareigojimus tiktai tam tikromis dalimis po dviejų, po trijų ketvirčių, ir, kaip sakoma, paleisti likusius asignavimus tik ketvirtą ketvirtį. Mes susidūrėme su rimta problema. Dėl likusios įsipareigojimų dalies, tai yra viso trečdalio įsipareigojimų, kurie lieka ketvirtam metų ketvirčiui, norint rimtai investuoti tas lėšas, stringa viešųjų pirkimų procedūros. Dėl to Vyriausybė, labai rimtai apsvarsčiusi, nutarė nepritarti jūsų siūlymui.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonės už ir prieš nėra. Kviečiu balsuoti. Kas pritariate K. Glavecko pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 109 Seimo nariai: už 17, prieš - 10, susilaikė 82. Nepritarta.
    Dėl viso 15 straipsnio. (Balsai salėje) Kai pabaigsime straipsnį, tada. Kviečiu balsuoti. Kas už 15 straipsnio priėmimą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 114 Seimo narių: už - 77, prieš - 11, susilaikė 26. 15 straipsnis priimtas.
    K. Glaveckas. Prašom.
     K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamieji kolegos, trumpą repliką. Iš tikro labai gaila, kad mes nepadarėme to dalyko, bet esmė yra ta, kad nėra jokių garantijų, kad kitais metais pyragėlių bus daugiau. Gali būti jų ir mažiau. Taigi pasiruošimas mažesniam pyragėlių skaičiui vis tiek protingesnis negu per daug dideliam, jų tikrai gali ir nebūti.
     PIRMININKĖ. Ačiū. A. Kubilius. Prašom.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamoji Pirmininke, jūs čia taip žavingai bandėte užbaigti tą klausimą dėl J. Razmos pataisos dėl pensijų kompensavimo iš viršplaninių pajamų. Bet jūsų tas traktavimas, kad pasitarėte su K. Glavecku ir nutarėte vienaip, visiškai nelemia mūsų nuomonės. Mes traktuojame, kad 60 balsų už pataisą ir 20 prieš, vadinasi, pataisa buvo priimta. Tai dabar šitas ginčas, jeigu jūs jį taip tikėjotės išspręsti, liko neišspręstas. Aš tą noriu konstatuoti, kad būtų labai aišku, kad jis nėra išspręstas, ir tai reiškia... Aš tiktai noriu dar, kad jūs suvoktumėte, ką tai gali reikšti. Tai reiškia, kad mes galime pasinaudoti 160 straipsniu dėl įstatymo pasirašymo sulaikymo ir kreiptis į jus po to, kai bus įvykę visi balsavimai dėl Biudžeto įstatymo, ir jame... Jeigu pasirodys, kad jame nėra J. Razmos pataisos, tai mes būsime priversti kreiptis į jus, kaip numato Statutas, penktadalis Seimo narių, jūs turėsite sulaikyti pasirašymą, kreiptis į Etikos komisiją, kaip numato Statutas, kuri neveikia, ir dėl to turėsime didelių problemų. Bet mes savo nuostatos vien dėl jūsų žavingų pasisakymų... Na, šitos nuostatos mes taip negalime atsisakyti.
     PIRMININKĖ. Labai ačiū, gerbiamasis opozicijos lyderi. Šiandien tikrai išklausiau visų nuomones, tariausi su įvairiomis frakcijomis. Apibendrindama aš rėmiausi buvusio Biudžeto komiteto pirmininko traktavimu, kad išspręstume ginčą tarp pozicijos ir opozicijos. Dar kartą pasitikslinę matome, kad vis dėlto tam, kam nepritarė Vyriausybė, reikia 71. Kviečiu kuo greičiau Etikos ir procedūrų komisijos pirmininką pradėti darbą, kad mes, iškilus klausimams, galėtume... biuras galėtų dirbti, sukviesti posėdį ir išsiaiškinti mums neaiškius klausimus.
    Norėčiau pabaigti šitą diskusiją, nes grįžome atgal. Aš, kaip Seimo Pirmininkė, tikrai gerbiu visus, kurie norite pasisakyti, bet mes jau svarstome 16 straipsnį, o jūs dar... kalbama dėl 13 straipsnio. Kviečiu rimtai toliau dirbti ties biudžetu ir nebesuteiksiu niekam žodžio.
    16 straipsnis. Prašom, ministre.
     R. ŠADŽIUS. Gerbiamoji Seimo Pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, dėl 16 straipsnio buvo gauta taip pat keletas pasiūlymų, tačiau jie jau apsvarstyti. Pirmasis - Seimo nario A. Kašėtos. Nebuvo pritarta dėl 1 straipsnio. Antrasis...
     PIRMININKĖ. Jeigu, gerbiamasis ministre, galime... Mes jau balsavome dėl visų, taip?
     R. ŠADŽIUS. Taip.
     PIRMININKĖ. Tai gal nebereikia skaityti? Ar sutinkate, kad nebereikia iš naujo skaityti? (Balsai salėje) Taip. Tai dėl pasiūlymų dėl 16 straipsnio jau yra balsuota ir apsispręsta. Motyvai dėl 16 straipsnio. Motyvų už nėra. Motyvai prieš - K. Glaveckas.
     K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamieji kolegos, aš norėjau pasisakyti dėl 1 straipsnio, bet 1 ir 16 straipsniai, kaip ir 2, yra labai artimi, teisingai sakėte, Pirmininke, nes susiję ir su VI programomis. Tai noriu pasakyti, kad iš viso kitais metais VIP, valstybės investicijų programoms, skiriama daugiau kaip 5 mlrd. Lt. Mūsų siūlymuose... Mes svarstėme, bent sudarėme įvaizdį svarstymo, maždaug apie 100 mln. Lt, kitaip tariant, o realiai svarstėme po kablelio kokį 1 % visų VIP'o lėšų.
    Tai noriu pasakyti, kad iš tikro pagrindinė ledkalnio dalis nueina per programas į žinybas, t. y. į ministerijas, kurios paskui paskirsto tas lėšas jau neatsižvelgdamos į tą viešumą arba skaidrumą, kurio mes čia siekiame arba įsivaizduojame, kad siekiame. Mes iš tikro kalbame tik apie keliasdešimt milijonų litų, o dėl didžiausių sumų yra paliekama spręsti be viešo svarstymo. Todėl mes daug kartų esame kalbėję ir siekę, kad visas procesas turi prasidėti iš tikro jau gegužės mėnesį, kad visos ministerijos ir komitetai galėtų žinoti visus asignavimus, kurie skiriami programoms atskirų ministerijų. Tik tada mes galėtume turėti. Tai dėl to, kad...
    Apibendrindamas noriu pasakyti, kad iš tikro mes improvizuojame, kad atliekame kokį nors darbą, o esminių dalykų nekeičiame. Todėl aš liberalų vardu siūlau susilaikyti nuo šito straipsnio priėmimo. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę. Nuomonė už - B. Bradauskas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamoji Pirmininke, na, labai keistoka klausyti ko - Kęstučio, buvusio Biudžeto komiteto pirmininko. Jūs gi įvedėte tą tvarką. Kai atėjo A. Kubilius į premjerus, jūs gi padarėte, kad nematėme mes niekada. Mes tiesiog nespėjome dar šiais metais pakeisti tos tvarkos. Jūs įvedėte tą tvarką, o dabar kaltinate kažką kitą, Vyriausybę, kad ji nespėjo ištaisyti šito. Be abejo, nespėjome ištaisyti. Kęstuti, na, keistai skamba, kada jūs patys visą tą košę užvirėte ir dabar mums siūlote kitaip daryti. Na, nespėjome šiais metais kitaip padaryti, bet buvo gera tvarka, kai visi VIP'o objektai buvo tvirtinami čia, Seimo posėdžių salėje. Bet jūs padarėte kitaip - atidavėte ministrams. Na, atidavėte, atidavėte. Mes pasižiūrėsime, ar tai veiks šiemet gerai, ar neveiks. Jeigu neveiks, taisysime.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Kviečiu... Kadangi nuomonės už, prieš išsakytos, kviečiu balsuoti. Kas pritariate 16 straipsnio priėmimui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 115 Seimo narių: už - 79, prieš 9, susilaikė 27. 16 straipsnis priimtas.
    17 straipsnis... Atsiprašau, atsiprašau, profesorius K. Glaveckas. Prašom.
     K. GLAVECKAS (LSF). Labai trumpa replika. Iš tikro gerbiamasis pirmininkas pasakė, kad mes lyg ir padarėme ir t. t., bet aš noriu pasakyti: mes dabar kalbame apie 2014 m. biudžetą, taigi turėjome metus laiko jau dabartinės Vyriausybės, kad padarytume korekcijas, kurios iš tikro duotų didesnį skaidrumą. Tai aš tą ir turėjau omeny, kad nesistengiama daryti tokių korekcijų, o tęsiama politika, kuri daugelį metų buvo, paskirstyti pinigus po kilimu už šitos salės ribų. Taip būdavo, ir labai seniai, pradedant 2006, 2004 m. Taigi tą reikia keisti, aš sakau dar kartą. Dėl to aš išdėsčiau motyvus, kodėl aš nepritariu šitam straipsniui. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę.
    17 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų negauta. Gal galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ačiū. Priimtas. 18 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų negauta. Gal galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ačiū. Priimtas. 19 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų negauta. Gal galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ačiū. Priimtas. 20 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų negauta. Gal galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ačiū. Priimtas. 21 straipsnis. Pastabų ir pasiūlymų negauta. Gal galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Ačiū. Priimtas.
    Dėl viso... Ačiū. Dėkojame ministrui. Dėl viso Biudžeto įstatymo projekto 4 - už, 4 - prieš. Tikrai Seimas pasidalino į dvi puses. Taip. Primenu: 4 - už, 4 - prieš. Tą numato Statutas. Nuomonė už - M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamoji Pirmininke. Žinote, Lietuva buvo taip nuvaryta per tuos praeitus ketverius metus, žodis "nuvaryta" yra citata iš filmo "Nuvarytus arklius nušauna", kad mes dar dabar žagsime. Nuo 2008 m. iki 2014 m. valstybės biudžetas nepasiekia 2008 m. lygio. Kalbėdami didvyriškai, turime tą dalyką labai gerai atsiminti.
    Antra, man, žinoma, smagu girdėti konservatorių, liberalų, na, deja, "valinskiečių" dabar jau nėra, tokį susirūpinimą, kad jie dabar jau rūpinasi pensininkais, neįgaliaisiais, vaikais, šeimomis. Tikrai smagu girdėti. Bet būtų dar smagiau, jeigu jie reikštų ne susirūpinimą, bet atgailą - atgailą už tai, ką padarė, kiek pridarė mums čia bėdos. Tai čia viena.
    Antra. Esu daugumos atstovas ir, aišku, kaip daugumos atstovas, taip jau sakoma, turiu balsuoti už. Už tai turiu balsuoti, kad socialinė sritis yra sumažinta. Per daugelį metų socialinei sričiai skirtos lėšos yra mažesnės, negu buvo praėjusiais metais. Žinoma, Finansų ministerija prisiima atsakomybę, vadovaudama socialinei sričiai, bet kas iš tos atsakomybės? Ar pensininkams nuo to bus lengviau?
    Konstatuotina ir tai, kad mūsų valstybės situacija nėra dabar ypač sunki, kritinė ir kad atlyginimai nėra atkurti, nors mes galėjome juos atkurti, mes pensijų nepradėjome atkurti, Finansų ministerija prisiima tokią atsakomybę. Bet visus tuos dalykus mes aukojame vienam vieninteliam dalykui - kad 2015 m. mes įvestume eurą. Paprastiems žmonėms, bedarbiams, pensininkams, skurdžiams, neįgaliesiems - tai išties bus labai svarbus įvykis, ir jie tuo džiaugsis. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Nuomonė prieš - E. Masiulis.
     E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Mielieji kolegos, iš tikrųjų svarbi diena, svarbus dokumentas, nuo kurio priklauso 2014 m. visų mūsų piliečių gyvenimas. Deja, tenka konstatuoti, kad kai kuriais atvejais tiek Vyriausybė, tiek valdančioji dauguma gana neatsakingai žiūri į 2014 m. valstybės biudžeto planavimą. Jeigu mes vertintume numatomas pajamas, traktuočiau, kad kai kurios numatomos pajamos, pavyzdžiui, iš pelno mokesčio, yra pernelyg optimistinės, iš kažkokių neaiškių prognozių yra daroma išvada, kad 18 % augs pajamos iš pelno mokesčio. Kai čia pradedame kalbėti ir dalinti žmonėms neatsakingus pažadus apie tai, kad mes iš viršplaninių jums, pensininkai, atkursime pensijas, biudžetininkams padidinsime atlyginimus, tai yra mažiausiai neatsakinga, nes pagal planuojamas pajamas aš prognozuoju, kad jokių viršplaninių pajamų nebus. Tiesiog yra dalinamos karvelio porcijos, o karvelis dar skraido danguje.
    Kitas dalykas, kad valstybinių įmonių interesai yra šitame biudžeto projekte iškelti aukščiau už Lietuvos žmonių, kurie dirba, augina vaikus ir moka mokesčius į biudžetą, interesus. Kur tai matyta, kad ekonomikai augant valstybinių įmonių įmokos iš pelno mokesčio yra keturis kartus mažesnės negu ekonomikos sunkmečiu? O kai yra siūloma iš tikrųjų padidinti neapmokestinamą pajamų dydį šeimoms, auginančioms vaikus, dirbančioms ir mokančioms mokesčius, čia valdančioji dauguma atsuka nugarą.
    Dar vienas momentas - didėja valdymo išlaidos. Kolegos, Vyriausybės programoje juodu ant balto parašyta - nedidinsime valstybės valdymo išlaidų. Vietoje 5,4 % 2013 m. biudžete, išlaidos didėja iki 6 %. Tai yra ne kas kita, o valdančiosios daugumos socialinio teisingumo išraiška - atlyginimus padidinti tiems, kurių piniginės ir taip didesnės, o tie, kurie gauna mažai, toliau gaus mažai.
    Mielieji kolegos, apibendrindamas galiu pasakyti, kad Liberalų sąjūdis nepritars tokiam biudžeto projektui, nes tai yra biudžetas, orientuotas į išlaidas, bet ne į pajamas ir ne į dirbančius žmones, kurie moka mokesčius į biudžetą.
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę. B. Vėsaitė.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš pritariu, kad galbūt lūkesčiai buvo didesni, bet praeityje padaryti klaidingi sprendimai lemia šios dienos gyvenimą ir tu nori nenori, turi taikytis su tuo, ką tu turi šiandien ir ką gali išdalinti. Tačiau aš noriu pasakyti, kad vis dėlto biudžetas nuteikia optimistiškai, nes ir pats ekonomikos vystymasis nuteikia optimistiškai. Nepaisant visų jūsų virkavimų, nedarbas mažėja, vartotojų lūkesčiai geri ir vartotojų nuotaikos yra optimistinės. Ekonomikos varikliu šiandieną tapo ne tik eksportas, bet ir vidaus vartojimas. Padidėjo ir vidutinė mėnesinė alga. Tai reiškia, kad vis dėlto tos įplaukos į biudžetą bus surenkamos, nepaisant jūsų visų niūrių prognozių. Tikrai tvirtai tikiu, kad tą savo pažadą, duotą pensininkams dėl pensijų kompensavimo, mums tikrai pavyks įvykdyti. Siūlau pritarti šitam biudžeto projektui.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė prieš - K. Glaveckas.
     K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamieji kolegos, keletą momentų, apie kuriuos kalbėjo kolega E. Masiulis, aš palaikau ir noriu papildyti juos dar keliais elementais. Mes visą laiką kalbame, kad biudžetas dėl savo skaidrumo, dėl sisteminio pobūdžio turėtų būti pateiktas ir svarstomas jau žymiai anksčiau negu savaitė prieš pateikimą arba spalio pabaigoje. Niekaip nepavyksta. Mes pavasarį visą laiką prašėme finansų ministro, kvietėme į frakciją, kad jis pateiktų ir pagrindinius skaičius, ir asignavimų valdytojus, bet viskas tas iš tikro baigėsi tuo, kad mes gavome kaip visuomet tik pačioje pabaigoje. Esminių dalykų mes negalėjome įžvelgti ir nematėme.
    Pagrindinės klaidos, kaip minėjau... Iš tikro biudžetas susideda ir remiasi tuo, kokia yra ekonomika, kiek ji yra sveika. Pagrindiniai biudžeto formuotojai, be europinių pinigų, be abejo, yra verslas, verslininkai, kurie uždirba ir moka mokesčius, kuriems gresia ir baudos, ir visi kiti dalykai. Kitaip sakant, jie yra įsprausti į rėmus dėl efektyvesnio savo išlaidų tvarkymo, mokesčių mokėjimo. Tuo pačiu metu valstybės biudžeto, viešojo sektoriaus asignavimai naudojami labai neefektyviai ir toliau jų efektyvumas išlieka labai abejotinas. Valstybės kontrolės pateiktose ataskaitose matyti tik labai nedidelė dalis. Iš tikro atskiros programos, jeigu mes paimtume jų pavadinimus, nekalbant apie gautus rezultatus, yra grynas pinigų švaistymas. Jeigu privatus verslas elgtųsi su pinigais taip, kaip elgiasi biudžetiniai asignavimų valdytojai, žinokite, jie tikrai per tris mėnesius, per metus ir numirtų.
    Ką noriu pasakyti? Kad mes šiais metais padarėme aritmetinį biudžetą ir tame aritmetiniame biudžete iš tikro daug kas yra teigiamo ir taisytino, bet sisteminiu požiūriu mes nenuėjome niekur į priekį, o be sisteminių dalykų sisteminės krizės pasekmių ir ateities mes išspręsti negalime. Todėl palaikau E. Masiulio nuomonę, kad palaikyti šito biudžeto mes tikrai negalime. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Noriu visų paprašyti neviršyti limito.
    Nuomonė už - B. Bradauskas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, Pirmininke. Apie valstybines įmones aš jau kalbėjau, tiktai noriu dar priminti ponui E. Masiuliui. Ten, šalia, visai netoli yra E. Gentvilas. Pasiklausk jo, kas grėsė jūrų uostui per jūsų valdymą, kai jūs atėmėte netgi apyvartines lėšas iš valstybinių įmonių. Jūs valstybines įmones pavertėte bergždžiomis karvėmis ir dabar iš jų pieno nėra kaip pamelžti. Va ką jūs padarėte per ketverius metus. Tai vienas dalykas.
    Antras dalykas. Noriu pasakyti poniai D.Teišerskytei - aš kalbu dar per daug švelniai įvertindamas jūsų darbus. Jūsų darbų atimti pensijas ir sumažinti algas, visų nekonstitucinių sprendimų, kurie reikalauja dabar milijardų litų grąžinti tam, kam buvo nurėžta, aš niekaip kitaip negaliu pavadinti, kad jūsų darbai yra judošiški ir jūs esate judošiai kartu su savo nacionaline vertybe. (Juokas salėje)
     PIRMININKĖ. Nuomonė prieš - K. Starkevičius.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Kai kas gali pasidžiaugti, kad valstybės pajamos ir išlaidos planuojamos didesnės negu šiais metais. Deja, ar tai pajaus pensininkai, kultūros darbuotojai, bibliotekininkai - mažiausias pajamas gaunantys žmonės? To nepajaus. Ar tai pajaus kaimo žmonės? Deja, kaimo žmonės didelio džiaugsmo dėl šio padidėjimo nepajus. Žemės ūkio sričiai finansavimą numatoma sumažinti beveik 363 mln. Lt, arba 11 %, o Žemės ūkio ministerijos vykdomoms programoms finansavimas mažėja daugiau negu 375 mln. Be to, sumažinus 204 mln. Lt bendrojo finansavimo valstybės biudžeto lėšas, žemės ūkis šiais metais neteks 419 mln. Lt, arba 17 % Europos Sąjungos finansavimo lėšų.
    Man kelia nerimą popierinės programos, kurios priimtos. Štai Gyvulininkystės vystymo programa, iškilmingai patvirtinta Vyriausybėje, tačiau dar kartą sakau: karvės popierių neėda, karvėms reikia kito maisto. Kai nebalsavote už 30 mln. Lt padidinimą, kad ši Gyvulininkystės programa būtų paremta resursais, tikrai yra didžiulis žingsnis atgal.
    Melioracija. Tikrai aš nekalbėčiau šia tema, jeigu prieš tai, kai buvo mūsų Vyriausybė, o mažuma buvo kita, visą laiką buvo sakoma: griūva, griūva, griūva melioracija. Štai vėlgi yra paskirti trupiniai. Jau prieš tai mes tai akcentavome. Taigi šis biudžetas iš tikrųjų yra nejautrus mūsų Lietuvos žmonėms, nors apskritai didėja, tačiau žmonės to nepajus. Todėl Tėvynės sąjungos frakcija tikrai už tai nebalsuos.
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę. Nuomonė už - A. Butkevičius.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju, Seimo Pirmininke. Aš manau, kad labai daug emocijų buvo išsakyta visai be pagrindo. Jeigu mes aiškiai pasakysime, kas yra biudžetas, aišku, yra keletas apibrėžimų, bet yra vienas paprasčiausias - tai pajamų ir išlaidų balansas. Šis apibrėžimas, manau, yra suprantamas visiems. Kiekvienas įrašas biudžete negali būti traktuojamas, kad tai nėra susieta su finansais. Jeigu tiesiogiai skaičiai nėra įrašomi, tai yra tam tikra prognozė, kuri gali atsirasti einamųjų biudžetinių metu laikotarpiu, ir tai traktuojama kaip išankstiniai finansiniai įsipareigojimai. Aišku, čia yra teorija.
    Aš norėčiau pirmiausia padėkoti finansų ministrui, jo komandai - Finansų ministerijai, taip pat Biudžeto ir finansų komiteto pirmininkui ir jo komandai, kuri tikrai daug dirbo ir skyrė didžiulį dėmesį Seimo narių pasiūlymams. Taip pat padėkoti valdančiosios koalicijos nariams už bendrą sutarimą ir supratimą, nes mes ir toliau laikomės labai griežtos finansinės drausmės. Čia buvo daug kalbama apie socialinį jautrumą, gal kai kas mano, kad galima su socialinėmis išmokomis sukurti kokią nors gerovės valstybę, tai šitos Vyriausybės ir šitos koalicijos tikslas yra didinti ir gerinti užimtumą valstybėje, didinti darbo pajamas ir mažiau kalbėti apie socialinių išmokų augimą. Mūsų tikslas - kad socialinės išmokos Lietuvos gyventojams tik mažėtų, būtų sukurta daugiau darbo vietų ir, manau, tada tikrai mes kalbėsime apie visiškai kitokią valstybę. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkojame gerbiamajam premjerui. Nuomonė prieš - V. Stundys.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju. Visų pirma reakcija į diskusijos toną ir tam tikras šiandien nuskambėjusias temas. Labai gaila, tiesiog netgi gėdinga, kad be reikalo, be pagrindo ir nevykusiai pozicijos aktyvistai savo nenorą spręsti skaudžiausius visuomenės klausimus grindžia demagogiškais išvedžiojimais ? la mes taisome praeitos Vyriausybės klaidas. Kaip čia pasakė vienas klasikas - Lietuva buvo taip jau nuvaryta, kad neva trūksta žodžių. Aš tiesiog primenu - gėdinga, kad tokie propagandistai pamiršo, kokią Lietuvą ir kokią viešųjų finansų būklę jie paliko 2008 m., ne tik krizę slėpė, bet ir valdžioje būdami ją iš esmės gilino. Vadovaujantis propagandistų logika išeitų, kad krizė yra didžioji klaida, bet klaida tų, kurie Lietuvą valdė nuo 2000 m. iki 2008 m. Žmonės to, kad ir kaip jūs slėptumėte savo neveiklumą, nepamiršo ir nepamirš, todėl linkiu šiek tiek konstruktyvumo.
    Antra. Koks 2014 m. biudžeto vaizdelis? Vėlgi klasikas sako - nekoks. Švietimui asignavimai santykinai mažėja, kultūros darbuotojai vėl lieka periferijoje, ateičiai atidedamas pensijų kompensavimas, mažėja asignavimai žemės ūkiui, deklaruotas darbo vietų kūrimas yra viso labo tuščia retorika. Savivaldybių laukia dar sunkesni metai, nei buvo šitie. Taigi mes negalime už tokį biudžetą - neteisingą biudžetą, nereaguojantį į problemas biudžetą - balsuoti.
     PIRMININKĖ. Ačiū už kalbą. Noriu replikuoti pasinaudodama teise, kad sakote netiesą. 2013 m. biudžetas kur kas geresnis už 2011 m. ir 2012 m. biudžetus.
    Aš noriu paklausti premjero, ar jis nori dar porą minučių, kaip premjeras, baigiamąjį... (Balsai salėje) Balsuojame. Nuomonės už ir prieš išsakytos. Kviečiu balsuoti. Kas pritariate 2014 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymui, projekto Nr. XIIP-1097(2), balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Balsuojame.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 127 Seimo nariai: už - 81, prieš - 32, susilaikė 14. 2014 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymas priimtas. (Gongas) (Plojimai)
    Replika po balsavimo. Gerbiamasis profesorius P. Gylys.
     P. GYLYS (DKF). Šitas reiškinys liūdina dėl dviejų priežasčių. Pirmiausia dėl to, kaip mes visa tai darėme. Mes paskyrėme daugybę laiko trupiniams skaičiuoti ir nebuvo rimtos kalbos apie visumą, kaip biudžetą, ar jis yra pakankamas, ar jis teisingai suformuotas ir taip toliau. Trupinius dalinome visą pusdienį. Labai pritrūko komitete ir plenariniame posėdyje rimto pokalbio apie viešuosius finansus Lietuvoje.
    Antra dalis. Manau, kad be reikalo konservatoriai ir liberalai kritikuoja šitą biudžetą, nes jis yra gana liberalus. Bent jau pagal du požymius - labai mažas, taip ir liko 26-27 % nuo BVP, mažiausias Europoje. Taip? Procentiškai.
    Antra. Jis nėra socialiai orientuotas, nėra socialiai teisingas, progresinių mokesčių nėra, regresyvumas per netiesioginius mokesčius yra milžiniškas. Norisi išgirsti iš valdančiųjų labiau socialiai orientuotą viešųjų finansų retoriką, taip pat matyti labiau socialiai orientuotus darbus.
     PIRMININKĖ. Labai ačiū. Aš dar norėčiau paprašyti Seimo narių neišsivaikščioti, dar suspėtume priimti vieną įstatymą. Noriu tik suteikti žodį opozicijos lyderiui ir iki Vyriausybės valandos dar turėtume priimti Savivaldybių biudžetų įstatymą.
    Prašome, gerbiamasis Andriau.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis Gediminai Kirkilai, jaučiate, ką reiškia ypatingi santykiai? Ypatingi opozicijos lyderio ir Seimo Pirmininkės santykiai. Aš noriu, pasinaudodamas proga, visų pirma pasveikinti valdančiąją koaliciją priėmus biudžetą, tai svarbus įstatymas. Jame yra ir neblogų dalykų. Noriu pagirti valdančiąją koaliciją ir socialdemokratus, kad tęsia drausmingą fiskalinę politiką ir kad kitų metų deficitas, jeigu pavyks sukontroliuoti visus procesus, lieka toks, kaip suplanuota, mažesnis nei 2 %, vadinasi, šis biudžetas savo makroskaičiais leidžia Lietuvai projektuoti ir euro įvedimą, ką mes visą laiką remiame ir skatiname.
    Noriu pasveikinti tai, kad valdančiajai koalicijai užteko proto priimti bent dalį mūsų siūlymų, t. y. rasti lėšų kultūros darbuotojų atlyginimams padidinti, nes pradiniame projekte to nebuvo, lygiai taip pat šiek tiek kitoms sritims, kitų sričių darbuotojams. Galima buvo rasti tų pinigų ir daugiau šių sričių atlyginimams padidinti, jeigu valdančioji koalicija būtų išvengusi tų klaidų, apie kurias mes ne vieną kartą kalbėjome. Tai yra jeigu būtų labai aiškiai atsisakę didinti taip godžiai sau ir visai valdžiai atlyginimus, pinigų būtų likę daug daugiau ir kultūros darbuotojų atlyginimams, ir kitiems sektoriams.
    Lygiai taip pat, jeigu būtų įsiklausę ir priėmę sprendimus dėl to, kad kitų metų biudžetas spręstų ir pensijų didinimo ar dalinio kompensavimo problemas. Šitų klaidų valdančioji koalicija, nepaisant mūsų ne vieno raginimo, neištaisė, todėl biudžetas lieka su labai didelėmis problemomis. Sveikindamas valdančiąją koaliciją priėmus tokį biudžetą aš negaliu šitų neigiamų jo pusių nepastebėti. Vis tiek šitas problemas reikės spręsti, gaila, kad valdančiajai koalicijai neužteko sveiko proto įsiklausyti į racionalius opozicijos pasiūlymus jau šioje stadijoje.
     PIRMININKĖ. Ačiū opozicijos lyderiui. Noriu pasakyti, kad tikrai jūsų pamąstymai yra labai teisingi, bet labai pavėluoti, jeigu būtumėte tą padarę 2010-2011 m. ir įgyvendinę, tikrai šiandien nereikėtų kalbėti. Labai retai kalba G. Kirkilas, bet labai trumpai paprašysiu, jeigu galima. Prašom.
     G. KIRKILAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Iš tikrųjų A. Kubilius ne visada nuoširdus. Jeigu paimsi ankstesnį laikotarpį, pavyzdžiui, 2008 m., tai didžiausi siūlytojai didinti išlaidas prieš pat krizę kas buvo? Būtent konservatoriai ir liberalai, kurie šiandien verkia dėl skolų. Gerbiamasis kolega, būtų gerai, kad jūs vieną kartą pripažintumėte ir savo klaidas. Pavyzdžiui, jūsų pernelyg brangus skolinimasis per jūsų kadenciją šiandien kainuoja labai didelius procentus. Kaip tik tų 2 mlrd. Lt ir trūksta toms problemoms, apie kurias mes šiandien kalbėjome. Bet, kaip sakoma, vertingas ne tas, kas... Visi darome klaidų, bet kartais reikia pripažinti. Taip būtų geriau, būtų daugiau solidarumo mūsų visoje politinėje veikloje.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nutraukiu visas kalbas, tik moterys pasidaro demokratiškos, vyrai pradeda ginčytis. Kviečiu sutelkti visą Seimo protą, kaip sakė opozicijos lyderis, ir priimti...

13.30 val.
    Savivaldybių biudžetų pajamų nustatymo metodikos įstatymo 10, 12, 13 straipsnių ir priedėlio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1098(3) (priėmimas)

    Teikiu darbotvarkės 3 klausimą - Savivaldybių biudžetų pajamų nustatymo metodikos įstatymo 10, 12, 13 straipsnių ir priedėlio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-1098. Priėmimas. Tikrai nėra pataisų, galėtume pradėti priimti pastraipsniui. Ministre, jeigu galite į tribūną trumpam. Atsiprašome, komiteto atstovas gerbiamasis A. Nesteckis. Susipainiojome. Dabar komitetas, ne ministras. Prašom.
     A. NESTECKIS (LSDPF). Įstatymo projektas Nr. XIIP-1098(3). Buvo pateikta Teisės departamento pastaba. Komitetas tai pastabai pritarė. Daugiau pastabų nėra.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Dabar galime pereiti prie balsavimo pastraipsniui.
    Dėl 1 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas. Ačiū. Dėl 2 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime bendru sutarimu? Priimtas. Ačiū. Dėl 3 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime bendru sutarimu? Priimtas. Ačiū. Dėl 4 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime bendru sutarimu? Priimtas. Ačiū. Dėl 5 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime bendru sutarimu? Priimtas. Ačiū.
    Dėl 6 straipsnio yra Teisės departamento pastaba, kuriai komitetas pritarė. Kitų nėra. Galime bendru sutarimu priimti? Priimtas.
    Dėl viso 4 - už, 4 - prieš. Norinčių kalbėti nėra.
    Balsuojame. Kas pritariate, kad būtų priimtas Savivaldybių biudžetų pajamų nustatymo metodikos įstatymo 10, 12, 13 straipsnių ir priedėlio pakeitimo įstatymo projektas, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Iš viso balsavo 105 Seimo nariai: už - 86, prieš - 3, susilaikė 16. Įstatymas (projekto Nr. XIIP-1098) yra priimtas. (Gongas)
    Dar noriu atsiklausti. Dar dėl vieno įstatymo nėra jokių pasiūlymų ir pataisų, gal galime priimti? Ar sutinka visas Seimas prieš Vyriausybės?.. Labai ačiū už supratimą.

13.33 val.
    Pelno mokesčio įstatymo 12, 30, 43 straipsnių ir 3 priedėlio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1100(4)ES (priėmimas)

    Tai būtų 1-3d klausimas - Pelno mokesčio įstatymo 12, 30, 43 straipsnių ir 3 priedėlio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1100ES. Kviečiu į tribūną Biudžeto ir finansų komiteto pirmininką B. Bradauską. Prašom.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamoji Pirmininke, gerbiamieji kolegos, Biudžeto ir finansų komitetas pritarė Pelno mokesčio įstatymo pakeitimui, taip pat buvo pritarta gerbiamojo K. Glavecko siūlymui padidinti nuostolių perkėlimo... tiksliau, padidinti neperkeliamų nuostolių sumą nuo 50 % iki 70 %. Biudžeto ir finansų komitetas pritarė. Siūlau pritarti visam įstatymo projektui.
     PIRMININKĖ. Ačiū pirmininkui. Nuomonės. Pastraipsniui.
    Dėl 1 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Pritarta. Dėl 2 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. Dėl 3 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. Dėl 4 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta. Dėl 5 straipsnio pastabų ir pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta.
    Nuomonė už, nuomonė prieš. Nuomonės už nėra. Gal galime nuomonės prieš atsisakyti? (Balsai salėje) Aš klausiu tų, kurie užsirašė. G. Steponavičius norėtų kalbėti. Prašom.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Ačiū, gerbiamoji Seimo Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, nors išties pirminis variantas, kurį pateikė Vyriausybė, teikdama siūlymą riboti mokestinių nuostolių perkėlimą, šiuo metu yra sušvelnintas dėl K. Glavecko pasiūlymo, kuris integruotas ir į jį atsižvelgta, vis tiek šis Pelno mokesčio įstatymo pakeitimas yra ydingas dėl kelių priežasčių. Visų pirma jis pažeidžia teisėtus verslo lūkesčius. Taip, žiūrint atgal, net jeigu ir numatyta, kad siūlomos nuostatos bus taikomos apskaičiuojant 2014 m. ir vėlesnių metų mokestinį pelną, iš tikrųjų projektas vis tiek turės atgalinį poveikį, nes neleis visa apimtimi perkelti praeityje susidariusių nuostolių.
    Kita neigiama šio priimto įstatymo pasekmė bus lėtesnis ekonomikos augimas, nes didesnis mokėtinas pelno mokestis reikš, kad įmonės turės mažiau galimybių kurti naujas darbo vietas, didinti darbo užmokestį ar investuoti.
    Ir pagaliau trečia priežastis, kodėl šis projektas nevertas pritarimo. Tai blogina investicinę aplinką Lietuvoje, tikrai, priėmus šį įstatymą, Lietuva taptų mažiau patraukli vietiniams, taip pat ir užsienio investuotojams. Natūralu, kad konkuruodami regione mes taptume mažiau patrauklūs, lyginant su tokiomis šalimis kaip Latvija, Malta, Švedija ar Airija, kuriose nuostolių perkėlimas yra neribojamas. Kolegos, yra dar proga išgirsti verslo bendruomenės argumentus ir šiandien nepritarti tokiam įstatymo projektui.
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę. Nuomonė už - B. Bradauskas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, Pirmininke. Aišku, veltui gaištame laiką, bet nori nenori reikia pasakyti. Kiek mes verslui jau dabar sudarėme lengvatų ir pelno mokesčių išlygų, tai reikia nevaryti Dievo medin, tikrai verslas yra pamalonintas daugeliu atvejų. Ir dividendų mokestis sumažintas, aš manau, teisingai sumažintas. Jeigu, kaip sako ponas G. Steponavičius, reikia žiūrėti į kaimynines šalis, tai ir pažiūrėjome į kaimynines šalis. Pamatysite, kiek dividendų mokesčio daugiau surinksime, negu rinkome esant 20 % tarifui. Taip pat aš jums noriu priminti, kad kai kurių valstybių perkeliami nuostoliai yra ribojami metais. Sakykime, Lenkijoje - 5 metai, kitur yra 7 metai ir panašiai. Mes gi čia neribojame metų, leidžiame perkelti, kai tik bus tų nuostolių, leidžiame perkelti 70 %. Tai yra labai geras skaičius, nes saugikliai dėl pelno mokesčio biudžete turi būti sudėti, kad nebūtų disproporcijos. Sakykime, vienais metais pelno mokestis surenkamas labai didelis, kitais metais nieko. Tai bent tie 30 % šiokį tokį išlyginimą duos. Aišku, buvo galima sutikti ir su 50 %, bet verslui nusileidome ir padarėme 70 %. Todėl verslas skųstis tikrai nebegali. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Aišku, vėl diskusija, tačiau būtų gerai, kad mes suprastume, kad galime ir nekalbėti. Bet jeigu jūs norite, be abejo, Vyriausybės valandos sąskaita.
    Nuomonė prieš - R. Šimašius. Nėra. Nuomonė prieš - D. Kreivys. Gal galite atsisakyti? Ne? Prašom.
     D. KREIVYS (TS-LKDF). Dar kartą noriu priminti, kad nuostolių perkėlimo uždraudimas yra smūgis investicijoms, o investicijos yra pagrindinis instrumentas, kuris gali mažinti atskirtį rajonuose, tai, apie ką Vyriausybė visą laiką šneka. Šis žingsnis yra priešinga kryptimi. Jūs puikiai žinote, dar kartą pakartosiu, kad gamybinės investicijos pirmus ketverius metus dažniausiai būna nepelningos, todėl tuos nuostolius reikia perkelti į kitus metus iš būsimo pelno. To nedarant, investicijos brangsta, investicijų mažėja, darbo vietų mažėja. Galvokime, ką darome. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę. Nuomonė už - P. Gylys.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamoji Pirmininke. Norisi, kad nustotumėte klaidingi viešąją opiniją. Yra viešieji finansai ir yra privatūs finansai ir protinga valstybė bando surasti tą pusiausvyrą, kad nepaliktų nuogo verslo be investicijų, bet iš kitos pusės, kad valstybės biudžete būtų pakankamai pinigų. Manau, kad pirminis variantas buvo ganėtinai protingas ir kompromisinis. Buvo padaryta nuolaida. Dar žiūriu, yra žmonių tarp liberalų ir konservatorių, kurie ir šiomis nuolaidomis yra nepatenkinti. Palaukite, nuostolių per krizę patyrė ne tik verslas, nuostolių patyrė valstybė, viešasis sektorius, nuostolių patyrė šeimos. Tai kas jiems kompensuos? Ieškokime balanso, užuot aklai atstovavę verslo interesams.
     PIRMININKĖ. Labai ačiū. Nuomonė už. Nuomonė prieš - J. Razma. Prašom.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mūsų frakcija nuo pat pateikimo nepritarė šiam projektui. Nematome kokios nors būtinybės keisti dabartinį nuostolių perkėlimo reglamentavimą. Turime žiūrėti, kad būtume konkurencingi ir būtų neblogesnė padėtis, palyginti su kitomis Baltijos šalimis, pagal patrauklumą verslui. O išlošimas tikrai koks nors apčiuopiamas ne taip jau ir matomas. Kviečiame ir dabar nepritarti ir kviesčiau tuos kolegas Seimo narius, kurie linkę nepritarti, veikti ištraukiant korteles ir nesiregistruojant. Galbūt tokiu būdu valdantieji nesurinks 71 balso, nes šiaip mechaniškai balsuojant, aš matau, kad jie turi persvarą. Galbūt taip sustabdysime to žalingo įstatymo priėmimą. Kviečiu nepritariančius tiesiog nesiregistruoti.
     PIRMININKĖ. Ačiū už nuomonę. Tačiau, gerbiamasis Jurgi Razma, jūsų prašymas yra nestatutinis ir kiekvieno Seimo nario mandatas yra laisvas, jis pats priima sprendimą.
    Nuomonė už - A. Skardžius.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Išties keista girdėti Tėvynės sąjungos frakcijos seniūną, kviečiantį elgtis ne pagal Statutą, kviečiantį kartu solidarizuotis su lobistais, bankų lobistais, kurie sukėlė visą krizę. Veržiamės diržus ir staiga tie, kurie milijardus atėmę iš žmonių šiandien, staiga prašo - kompensuokite mums nuostolius pelno sąskaita. Mes nemokėsime pelno. Pataisa labai nekalta. Kalba tik apie trečdalį, paliekami du trečdaliai tiems bankams. Aš asmeniškai tikrai siūlyčiau jiems palikti trečdalį, o dviem trečdaliais tikrai turėtų prisiimti atsakomybę už tą sukeltą krizę. Už tuos sumažintus atlyginimus, už pensininkams neišmokėtas pensijas. Nes žmonės, dabar patyrę nuostolių dėl bankų godumo, šiandien turi kompensuoti jiems leisdami nemokėti mokesčių. Gaila, kad neliko lietuviškų bankų, paskutinių turbūt. Matome, kad visa finansinio tarpininkavimo rinka šiandien yra koncentruota Skandinavijos valstybių rankose, kaip ir kiti sektoriai. Atsipeikėkime ir pradėkime žiūrėti nusiėmę rožinius akinius arba tamsius akinius, kaip šiandien bando demonstruoti kolegos iš dešinės.
     PIRMININKĖ. Nuomonė prieš - A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų iš A. Skardžiaus išgirdome tą retoriką, kuri ir lėmė šito visiškai klaidingo įstatymo pateikimą. Man gaila, kad dar vis nepraeina tas šišas tokių revoliucinių sprendimų. Pavasarį, kai B. Bradauskas buvo nusiteikęs bankus Lietuvoje patvarkyti, ypač skandinaviškus, tai iš to ir gimė šios idėjos ir iniciatyvos. Man gaila, kad Finansų ministerija, kuri šiaip jau yra racionalumo ir tam tikros finansinės išminties tvirtovė, nepaisant visų politinių retorikų, šio retorinio antpuolio nesugebėjo atlaikyti ir pasidavė. Dėl to kenčia daugelis nieko bendro su bankais neturinčių įmonių, kurios vienais metais gali dirbti pelningai, kitais metais gali dirbti nuostolingai, bet mes joms sakome, žinote, nesvarbu, kad jums vieni metai gali būti nuostolingi, jūs kitais metais turėsite mokėti, nepaisant anksčiau buvusių nuostolingų metų, pelno mokestį už visą savo pelną, nors praeitų metų nuostolius jiems reikia kažkokiu būdu padengti. Logikos jokios nėra. Verslui nepalanki nuostata. O bankai viską jau susitvarkė, nepaisydami jūsų revoliucinio šišo, ir nieko jūs čia nepakeisite.
    Tai aš raginu atsipeikėti, šiek tiek atvėsti nuo tų revoliucinių kalbų ir žiūrėti taip, ką turime daryti, kad Lietuva ir toliau liktų patraukli investicijoms, kad negąsdintume savo revoliucinėmis kalbomis ir revoliuciniais sprendimais verslo, ir siūlau, ir raginu pasipriešinti šitam revoliucinės retorikos ir revoliucinės emocijos paskatinto įstatymo priėmimui.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Nuomonė už - premjeras A. Butkevičius.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju, Seimo Pirmininke. Tikrai nebepykdysime, bet juoką sukelia tam tikros kalbos.
    Pirma, jeigu įmonė dirba nuostolingai, tai niekas pelno mokesčio nemoka. Antra, tokia landa Pelno mokesčių įstatyme tarp visų Europos Sąjungos šalių buvo tik vienoje Lietuvoje, kur buvo leidžiama, pasakyčiau, apskaitininkams, finansininkams, auditoriams labai sėkmingai registravus keletą įmonių ir vienoje įmonėje visada sukaupti tam tikrus nuostolius, kitose įmonėse padaryti labai nedidelį apmokestinamąjį pelną. Tie politikai, kurie pasisako už tai, tikrai jie, matyt, gal turi kokių nors interesų. Galima būtų daryti ir tokią išvadą. Aš manau, kad šis įstatymas yra labai svarbus, yra labai reikalingas, jeigu mes norime tikrai kovoti su mokesčių nemokėtojais arba užkirsti kelią pelno mokesčio mokėjimo piktnaudžiavimui. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Nuomonės už, prieš išsakytos. Kviečiu balsuoti. Balsuojame dėl įstatymo projekto Nr. XIIP-1110. Nr. XIIP-1100, atsiprašau. Nr. XIIP-1100. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavo 83 Seimo nariai. Už - 75, prieš 1, susilaikė 7. Įstatymas priimtas. (Gongas)
    Dabar aš jau noriu pasitarti. Tikėjausi, kad nebus daug kalbėtojų už ir prieš. Gal opozicija sutiktų nebedaryti Vyriausybės pusvalandžio ir pabaigtume tuos du biudžetinius įstatymus? Nesutinkate. (Balsai salėje) Aš tikrai kviečiu opoziciją. Aš, kaip Seimo Pirmininkė, buvau labai demokratiška, jums labai daug leidau kalbėti ir mums neužteko laiko, kuris buvo numatytas. Kviečiu jus suprasti, vis dėlto mes padarytume Lietuvai ir Lietuvos žmonėms gerą darbą. Ar galime? Nenorite būti Lietuvos žmonėms geri? Prašom, E. Masiulis.
     E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų turbūt būtų galima sutikti, bet su sąlyga, kad kitą savaitę Vyriausybės valanda truktų dvi valandas. (Balsai salėje)
     PIRMININKĖ. Jeigu jūs tik turėsite ko paklausti per tas dvi valandas.
    Prašom. Gerbiamasis A. Salamakinas.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Labai ačiū. Socialdemokratai įsipareigoja kitą ketvirtadienį visą savo laiką atiduoti opozicijai ir neužduoti nė vieno klausimo. Manau, kad taip pasielgs ir kiti valdantieji. Galėsite vieni klausinėti visą valandą. Andriau, sutikite.
     PIRMININKĖ. Gerai. A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Pirmininke, yra tvarka, taisyklės, ir baikime demonstruoti tariamas meiles. Geriausia dovana Lietuvai būtų, jeigu neliktų jūsų valdžios, o ne džiaugtis čia biudžetais. Vyriausybės valanda yra svarbi procedūra, ir mes nieko čia negalime pakeisti.
     PIRMININKĖ. Ačiū už išsakytą nuomonę. Lietuvos žmonės ir rinkėjai rinkimų metu apsisprendė, kas turi valdyti valstybę. Gaila, bet jums šį kartą nepasisekė.
    Taigi pradėsime Vyriausybės valandą. Toliau posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. Gedvilas.

13.50 val.
    Vyriausybės valanda

     PIRMININKAS (V. GEDVILAS, DPF). Laba diena, mielieji kolegos, paprašyčiau visų, kurie nori dalyvauti Vyriausybės valandoje, užimti savo darbo vietas ir ramiai galime pradėti Vyriausybės valandą. Skirtas pusvalandis. Pagal susitarimą klausia tik opozicija. Pirmasis klausia A. Kubilius, kuris kaip opozicijos lyderis turi galimybę paklausti du klausimus. Prašom.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Pirmą klausimą pradėsiu nuo sveikinimų.
    Gerbiamasis premjere, kiek pamename, rytoj jūsų Vyriausybei sukanka vieni metai, kai ji prisiekė. Kaip matote, Seime vienintelė opozicija sveikina jus šia proga. Tikrai nuoširdžiai sveikinu, nes žinau, ką reiškia metus laiko būti premjeru.
    Gal ta proga jūs galėtumėte man atsilyginti geru dalyku ir G. Kirkilui, kuris ką tik čia sakė, kad mūsų Vyriausybės klaida buvo ta, kad mes nesiskolinome iš Valiutos fondo, galėtumėte priminti, kad jis 2008 m. gruodžio 8 d., būdamas Lietuvos Respublikos Ministru Pirmininku, tvirtai ir nedviprasmiškai pasakė, kad Lietuvai nėra jokio reikalo skolintis iš Tarptautinio valiutos fondo. Mano pirmasis klausimas toks.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Pirmiausia noriu padėkoti už pasveikinimą ir pakviesti tiek valdančiosios daugumos, tiek opozicijos atstovus mažiau kalbėti apie praeitį ir susitelkti darbams žiūrint į perspektyvą ir ateitį. Tai būtų mano toks nuoširdžiausias noras ir pageidavimas. Dar kartą dėkoju už palinkėjimus.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Kubiliau, jūs turite galimybę užduoti antrą klausimą.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis premjere, antrasis klausimas labai trumpas kalbant apie ateitį. Ar galite atsakyti labai aiškiai, kiek planuojate viršplaninių pajamų kitų metų biudžete?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Jaučiasi, kad politikų gyvenimas ir didžioji patirtis politiniame gyvenime tikrai kai kada priverčia labai stipriai susimąstyti. Aš manau, nė vienas negali prognozuoti, kokios bus viršplaninės pajamos, kokio dydžio. Mes sieksime, kad užimtumas didėtų, ir tikimės, kad vidutinis darbo užmokestis didės, realios žmonių pajamos didės. Lapkričio mėnesį pagaliau pavyko įvykdyti mėnesio PVM planą. Jeigu tokios tendencijos išsilaikys ir kitais metais, negaliu įvertinti skaičių, bet galiu garantuoti, kad viršplaninės pajamos, sukauptos tiek "Sodros" biudžete, tiek valstybės biudžete, bus skiriamos pensijoms kompensuoti.
     PIRMININKAS. Dėkojame už atsakymą. Klausia kolega J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis Ministre Pirmininke, dabar pasibaigusioje parašų dėl referendumo, kad neparduotume žemės Europos Sąjungos šalių piliečiams... jūsų partija ir frakcija laikėsi iš esmės pritariančios pozicijos. Kodėl aš taip sakau? Todėl, kad negirdėjau jūsų kritiškų pasisakymų tuo klausimu, o jūsų frakcijos nariai Seime teikia Referendumo įstatymo pataisas, kurios palengvina parašų surinkimą: kad nereikėtų paso, kad reikėtų mažiau parašų ir t. t. Tiesa, tos pataisos šiuo atveju nespėjo suveikti, bet tokios pataisos jūsų buvo teikiamos. Aš norėčiau jūsų paklausti. Jeigu ta referendumo iniciatyva baigsis rezultatyviai, jeigu bus įvyksiančio referendumo rezultatas, kaip jūsų Vyriausybė įgyvendins teikiamą referendumui nuostatą?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Gerbiamasis kolega, aš norėčiau jus patikslinti. Ne vieną kartą esu viešai sakęs, kad aš tikrai nepritariu šiam referendumui. Taip pat mūsų partijoje buvo priimtas politinis sprendimas, kad socialdemokratai referendumo organizavimo darbuose tikrai nedalyvauja ir nedalyvavo.
    Kalbant apie įstatymo projektą, kuris yra pateiktas, tikrai nieko bendra su tuo referendumu jis neturi. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Dėkojame. Klausia E. Masiulis. (Balsai salėje)
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Palaukime truputį, ateis tam tikras laikas ir galėsime pasakyti, ar tikrai įvykęs, ar neįvykęs referendumas.
     PIRMININKAS. Prašom, Eligijau.
     E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis premjere, gerbiamoji Vyriausybe, tikrai prisidedu prie sveikinimų sulaukus metų. Suprantu, kad tai tikrai nelengvas darbas ir noriu palinkėti sėkmės.
    Mano klausimas vis dėlto bus nešventiškas. Noriu paklausti premjero. Prieš kelias dienas viešojoje erdvėje pasirodė informacija, kad Specialiųjų tyrimų tarnybos buvo atlikti dokumentų poėmiai Aplinkos ministerijoje ir Kelių direkcijoje prie Susisiekimo ministerijos ir kad yra vykdomas tyrimas. Šiame tyrime figūruoja ir tam tikros viešųjų ryšių agentūros. Aš jūsų, kaip premjero ir partijos pirmininko, noriu paklausti, ar tame tyrime figūruojančios viešųjų ryšių agentūros turi užsakymų Socialdemokratų partijoje?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju kolegai Eligijui už pasveikinimus. Noriu pasakyti, kad aš nedalyvauju ten, arba tiesiog neklausiu tų teisėsaugos institucijų, kaip vyksta tyrimas, ir tikrai nesikišu. Laukiu, kol baigsis ikiteisminis tyrimas, ir tikiuosi, kad ta informacija man bus pateikta.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Klausia kolega V. Vasiliauskas. Prašom.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Ačiū, pone pirmininke. Aš atsiprašau finansų ministro, kad man nepavyks jums leisti pailsėti šią sunkią dieną. Klausimas jums. Finansų ministerijos tinklalapyje aš perskaičiau informaciją apie tai, kad "Klaipėdos nafta" ir Finansų ministerija pasirašė turto įkeitimo sutartį. Nebūtų nieko keista, nes jūsų Vyriausybės prioritetas yra suskystintų dujų terminalas, čia viskas aišku, tačiau mane nustebino, kad sutartis pasirašyta dėl būsimo suskystintų dujų terminalo turto. Šiandien mes beveik pusę dienos ginčijomės dėl skirstymo pinigų, kurių dar neturime, o dabar jau įkeičiame turtą, kurio dar nėra. Ar tai nebūtų naujas žodis finansų, kredito hipotekos srityje? Ačiū, ministre.
     R. ŠADŽIUS. Naujas žodis nebūtų. Civilinio kodekso nuostatos, kurios leidžia įkeisti būsimą turtą, jau seniai egzistuoja. Paprastais žodžiais tariant, jeigu aš pasiėmiau kreditą kokiam nors pastatui statyti, o "Klaipėdos nafta" ima paskolą iš Europos investicijų banko, tą paskolą ima valstybė ir perskolina "Klaipėdos naftai", tai statant tą pastatą, atsiradus tam pastatui ir panaudojus tam tikrą sumą pinigų tas pastatas laikomas įkeistas. Tai ir yra būsimo turto įkeitimas. Imi palaipsniui pinigus ir pastatytą daiktą įkeiti gautiems pinigams garantuoti. Jeigu kas nors įstringa, tada turi tą pastatytą arba nebaigtą statyti daiktą atiduoti skolintojui, kadangi tai būtų adekvatu suteiktai paskolai. Būtent toks mechanizmas civilinėj teisėj seniai pripažintas ir tų žmonių, kurie stato savo būstą, pavyzdžiui, gaudami privačius kreditus, praktikoje labai seniai taikomas būdas.
     PIRMININKAS. Dėkoju, ministre. Klausia kolega P. Saudargas.
     P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Dėkui, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis premjere, sveikinu sėkmingai su biudžetu tvarkantis, tai didelis dalykas, jūs tvarkotės, tačiau kaip išeis, kad su mažais dalykais jūs nesitvarkote? Išties prieš kelias savaites jums uždaviau klausimą per Vyriausybės valandą dėl situacijos Druskininkuose, kad valdžios propagandinis leidinys "Mano Druskininkai" yra leidžiamas mokesčių mokėtojų sąskaita. Jūs sakėte, kad tai tarybos sprendimas, kad čia viskas gerai. Tačiau pasirodo, kad žurnalistų etikos inspektoriaus išvada yra neigiama, kad tas leidinys neatitinka reikalavimų. Tai yra propagandinis leidinys, yra pažeidžiami įstatymai. Ar jūs ir toliau toleruosite tokią situaciją, ar jūs kaip nors pasikalbėsite su savo kolega, su savo Socialdemokratų partijos pirmininko pavaduotoju, Druskininkų meru R. Malinausku, kad yra tokia situacija "vsio zakonno"... Vadinasi, jūs, kaip premjeras, ją toleruosite. Kaip jūs galite tvarkyti valstybinius reikalus, jeigu dėl tokių mažų reikalų yra akivaizdžiai prasilenkiama su įstatymu ir tvarka?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkui už klausimą ir už sveikinimus. Noriu pasakyti, kad man buvo pateikta informacija, ir toje informacijoje yra aiškiai parašyta, kad šio laikraščio leidėjas yra uždaroji akcinė bendrovė.
    Dėl kitų klausimų, arba papildomų klausimų, kuriuos uždavėte dėl pasiaiškinimo. Taip, mes artimiausiu metu, netgi šiandien, esame suplanavę susitikimą su ponu R. Malinausku. Manau, kad susitikimo metu mes dar kartą aptarsime šį klausimą.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Klausia gerbiamasis V. A. Matulevičius. Tuoj ir jums.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis premjere, aš norėčiau kaip vienišas Seimo narys pasveikinti jus su tuo, kad jūs nusprendėte nedalyvauti Prezidento rinkimuose ir nutarėte tęsti darbą Vyriausybėje. Tai iš tikrųjų išmintingas sprendimas. Gal galite pasakyti, kokie motyvai nulėmė šį sprendimą?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkui už sveikinimus ir už klausimą. Pirmiausia dėl to, kad aš sutikau eiti šitas pareigas. Manau, šitos pareigos mane įpareigoja atsakingai dirbti ir priimti sprendimus. Šitas darbas nėra toks paprastas ir lengvas. Aš neįsivaizduoju, kaip galėčiau surasti laiko dalyvauti rinkimų kampanijoje. Vis dėlto aš manau, kad turiu pateisinti žmonių lūkesčius žiūrėdamas į ateitį, perspektyvą, o ne po vienų metų dalyvauti kitoje rinkimų kampanijoje, Prezidento rinkimų kampanijoje, kai Vyriausybės yra padaryti dar tik pirmieji žingsniai. Tai čia mano yra pagrindinis apsisprendimas.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia K. Glaveckas.
     K. GLAVECKAS (LSF). Klausimai gerbiamajai socialinių reikalų ir darbo ministrei. Dar negalime pasveiktini su "Sodros" biudžeto priėmimu, bet, atrodo, klausimų bus pakankamai. Sakykite, jūs per televiziją sakėte, kad "Sodros" ministerija turi rezervų, kitaip sakant, spintelę, iš kurios bus galima paimti keliasdešimt milijonų ar net šimtus milijonų tam, kad pradėtume kompensuoti pensijas. Sakykite, kurioje vietoje ta spintelė stovi, kiek ten pinigų? Ar finansų ministras žino apie tą spintelę ir kiek ten yra pinigų? Ar tai yra kokia nors uždara teritorija ministerijoje arba kambarys, kur sudėti tie pinigai? Labai ačiū.
     A. PABEDINSKIENĖ. Dėkoju gerbiamajam Seimo nariui už klausimą. Iš tikrųjų ministerija neturi nei tokių spintelių, nei kambarių, kuriuose būtų slepiami kokie nors pinigai. Noriu aš jums pasakyti, kad 2013 m. suplanuotų "Sodros" pajamų surinkimas yra viršytas 251 mln. Lt iki lapkričio 1 d., t. y. yra truputėlį daugiau surinkta.
    Jeigu mes kalbame apie pensijų kompensavimą, tai jūs turbūt puikiai žinote, kad mes kompensavimo mechanizmą rengsime kitais metais ir tada svarstysime, kaip pradėti visą kompensavimą.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia M. Adomėnas. Prašom.
     M. ADOMĖNAS (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis premjere, vis dėlto norėčiau grįžti prie Druskininkų klausimo. Iš tiesų nepatenkina toks atsikalbinėjimas, kad pažiūrėsime, gal ten koks UAB'as leidžia. Iš tikrųjų iš premjero, kuris yra savotiškas įstatymų laikymosi garantas, tikimasi, kad jis žiūrės ne į įstatymo raidę, o iš tiesų į dvasią. Iš tikrųjų tai, kas vyksta Druskininkuose, yra, mano supratimu, tokia vienos iš Lietuvos savivaldybių kėdainizacija, kai administraciniais resursais leidžiamas propagandinis laikraštis. Ir tai ne vien tik Druskininkų atvejis. Iš tiesų tas pats vyksta ir Kauno rajone, kur jūsų partijos, beje, jūsų partijos pirmininko pavaduotojas V. Makūnas... taip pat savivaldybė leidžia laikraštį "Pakaunės žinios". Irgi pažeidžiamos Visuomenės informavimo įstatymo 92 straipsnio 6 dalies nuostatos dėl draudimo skleisti tokią informaciją. Ar tai vis dėlto yra socialdemokratų oficiali pozicija perimti gerąją Darbo partijos patirtį ir naudotis administraciniais resursais kuriant štai tokią įstatymų nesilaikymo ir patvaldystės atmosferą Lietuvos savivaldybėse?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Galiu atsakyti, kad mes savo partijoje tokių klausimų tikrai nesvarstėme. Yra Savivaldos pagrindų įstatymas. Tai yra savivaldybės tarybos kompetencijos klausimas. Tam yra ir Vyriausybės atstovai apskrityse. Jeigu jie mato, kad tai yra įstatymų pažeidimai, teisine tvarka jie turi kreiptis į teismus. Kol kas manęs... Vyriausybės atstovai tikrai ne mūsų yra paskirti. Jeigu įtartumėte, kad gal mes darome kokį nors spaudimą, tai kol kas tokios informacijos jie mums nėra pateikę.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Klausia E. Gentvilas. Prašom, kolega.
     E. GENTVILAS (LSF). Jau seniai klausiau pono D. A. Barakausko, toks atsipalaidavęs sėdi, neklausinėjamas.
    Pasakykite, man prieš kurį laiką raštu atrašėte, bet tai buvo anksčiau, dabar gal yra pasikeitusi situacija. Vyriausioji tarnybinės etikos komisija nusprendė, kad jūsų paskirtas patarėjas ponas E. Raistenskis, dirbdamas "ant dviejų kėdžių", tiek ministerijoje, tiek FNTT, supainiojo viešuosius ir privačius interesus. Kai aš paklausiau, kodėl E. Raistenskis toliau dirba, jūs pasakėte, kad jis kreipėsi į teismą, apskundė Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos nutartį ar sprendimą. Tai kiek čia tas teismo procesas dėl E. Raistenskio tęsis? Galų gale ar jums pačiam neatrodo, kad reikia priimti savo sprendimus? Jūsų vienas įsakymas galėtų išspręsti tą dilemą, kad E. Raistenskis, pripažintas pažeidęs, supainiojęs interesus, vis dėlto dirba jūsų patarėju? Kaip jūs manote spręsti ir kokia būklė teismuose šiuo metu dėl E. Raistenskio skundo?
     D. A. BARAKAUSKAS. Gerbiamasis Eugenijau, nors aš tikrai neatsipalaidavęs, labai atidžiai stebiu jus ir kokį klausimą man užduosite, tikrai nekomentuosiu teismų eigos. Iš tikrųjų klausimas yra teisme. Kol teismų sprendimai nebus padaryti, jokių sprendimų aš nepriimsiu. Už klausimą jums labai ačiū. Gerų Kalėdų!
     PIRMININKAS. Dėkojame. Klausia kolega K. Starkevičius. Gal truputėlį arčiau mikrofono. Labai atsiprašau, dega mikrofonas. Jeigu galite, Kazimierai, per šoninį. Jūsų mikrofonas dega, bet jis neveikia, nieko negirdime. Yra galimybė per šoninį mikrofoną. Prašom.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Ačiū. Aš irgi prisidedu prie sveikinimų, kad priimtas biudžetas. Koks jis yra, toks, kiek turėsime, taip gyvensime. Bet būtų kitas labai svarbus, kuris atsilieps, jau atsiliepia, mūsų pieno sektoriui. Tai vis dėlto ši krizė, kuri tęsiasi, nes teko ir man ją išgyventi ir vadovauti ją sprendžiant... Pieno krizę turiu omeny su Rusija. Tai ilgiausias laikotarpis, koks buvo per visus, nes visą laiką būdavo tokie ciklai, vis kartojosi. Dabartiniu metu jo sprendimas yra... patarėjų, kai vadovauja A. Vinkus. Tačiau žinant mano patirtį, ar neinama prie to, kad būtų pakelta į aukštesnį lygį, kad vadovautų, perimtų vadžias ministras, nes vis dėlto čia toks mūsų kaimynų pastūmimas problemos sprendimo į šoną, kai negali dar ministras su ministru susėsti ir spręsti šios problemos... Aš matau ir mano toks patarimas perkelti į aukštesnį lygį, nes A. Vinkus turbūt ką galėjo, tą padarė, tiksliau, nieko nepadarė, nes pienininkai nejaučia, o, kaip žinote, tas karvių skaičius mažėja. Tai nesuteikia optimizmo mūsų pieno pramonei. Gerai, ten sviestą gamina, bet tuo sviestu irgi sandėliai bus užkimšti. Tai kaip problema judės? Ar rusus galėsime pasveikinti Naujųjų metų proga, jų Naujųjų metų proga, jie vėliau būna, savo produkcija, o jos žmonės laukia?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkui už pasveikinimus ir už pasiūlymus. Tikrai pokalbiai vyksta. Manau, kad tas lygis, kuris yra pasiektas, yra aukštas lygis. Mes dirbame kartu ir su žemės ūkio ministru, ir su paminėtu patarėju, ir aš pats asmeniškai telefonu kalbėjausi su Rusijos ministru pirmininku. Jis pasakė, kad tikrai pieno produktai vėl bus importuojami arba bus leidžiami importuoti į Rusiją, tik nebuvo pasakyta kada. Perklausus buvo atsakyta: artimiausiu metu. Na, tai tikėkimės, kad tikrai tas susitarimas turėtų būti džentelmeniškai įgyvendintas artimiausiu metu.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Klausia kolegė V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Leiskite pasveikinti Vyriausybę su biudžeto priėmimu, ir tikrai tikiu, kad mes drauge daugiau dėmesio skirsime laikinajai sostinei Kaunui. O mano klausimas sveikatos ministrui. Respublikinėje Kauno ligoninėje, buvusioje 3-ioje, vyksta restruktūrizacija: steigiamos klinikos, naikinant net tuos padalinius ir filialus, kurių ekonominiai, finansiniai rezultatai yra labai geri. Filiale, Garliavos ligoninėje, ekonominiai, finansiniai rezultatai yra geriausi. Ar todėl ir reikia steigti slaugos kliniką, kad išgelbėtų visą ligoninę? Reorganizacija vyksta, kaip matyti, be jokių ekonominių paskaičiavimų. Ministre, ar žinote, kiek darbuotojų jau atleista ir kiek bus atleista iš darbo? Kolektyvas, pasikeitus vadovui, vaikšto suglaudęs ausis, bijo pareikšti savo nuomonę. Kiek tas tęsis? Ačiū.
     V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Su reorganizacijos planais esame supažindinti, su pertvarka toje ligoninėje taip pat. Kaip steigėjai, patvirtinome pertvarkos planus. Su Garliavos ligoninės vyriausiuoju gydytoju yra kalbėta, taip pat kalbėta tiek su vyriausiuoju gydytoju L. Vitkumi, tiek taip pat ir su Kauno rajono meru V. Makūnu. Dabar kaip tik diskutuojame, kad tos pertvarkos metu nereikėtų nė dviejų reorganizacijų, nes Garliavos slaugos ligoninę norime atiduoti Kauno rajonui, taip, kaip ir buvo. Ten yra grynai techninio pobūdžio dalykų, susijusių su teisės aktų reikalavimais, kad būtų galima, reorganizuojant polikliniką, Garliavos slaugos ligoninę atskirti, kad nenukentėtų nei biudžetas, nei finansai, nei kiti dalykai.
    Dėl žmonių. Tiek su vyriausiuoju gydytoju kalbėjau, tiek su meru, tiek su administracija, kad nebūtų nei jokių atlyginimų pokyčių, nei kad nebūtų pabloginti jokie finansiniai rodikliai, kai Garliavos ligoninė taps Kauno rajono slaugos ligonine. Jau buvo susitikimas su kolektyvu. Ir vakar aš dar kartą kontaktavau su Garliavos ligoninės vyriausiuoju gydytoju, mėginsime išspręsti viską, kad jokiu būdu reorganizacija ir perdavimas šito padalinio atgal į Kauno rajono balansą nebūtų susijęs su jokiais etatų mažinimais ir su žmonių atlyginimų mažinimais.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega V. Stundys.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Taip. Dėkui. Kažkur buvo teisingumo ministras J. Bernatonis, regis, ne... Aišku. Tai gaila. Bet būtų galima klausti, kaip ten sekasi su Konstitucinio Teismo atsakymu dėl pavardžių ir vardų rašybos. Bet tuomet klausimas kultūros ministrui, gerbiamajam Š. Biručiui. Labai paprastas klausimas apie tą patį Tautinių mažumų įstatymo projektą, kokia jo situacija, būklė, padėtis ir buvimo vieta dabar? Vyksta derinimo procedūra ar kas nors kita? Tiesiog viešojoje erdvėje jau stinga informacijos, kas darosi, o tą procesą norėtųsi matyti. Ačiū.
     Š. BIRUTIS. Labai ačiū už klausimą. Tik aš nesupratau, ar jūs labai skubinate tą įstatymą, ar jūs ką norėjote? Kaip žinote, yra įstatymas ir Seime pateiktas, bet kalbant apie Vyriausybės sudarytas tarpinstitucines darbo grupes, projekto eigą, tai vyksta derinimas. Dabar, kaip jūs žinote turbūt ir iš spaudos, ir visur, tam tikrų nesutarimų yra, todėl derinimo procedūra, manau, kad šiek tiek užtruks.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Klausia kolega D. Jankauskas.
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Taip pat sveikindamas ir su biudžetu, ir su Vyriausybės metinėmis, noriu paklausti sveikatos apsaugos ministro, kaip ir mano kolegė V. M. Čigriejienė klausė, dėl Respublikinės Kauno ligoninės pertvarkos planų, ir konkrečiai dėl Garliavos ligoninės. Ministre, aš dabar nelabai susigaudau dėl gaunamos informacijos. Mano žiniomis, yra restruktūrizuojama ir netgi skubinama iki Naujųjų metų tai atlikti taip, kad Respublikinės Kauno ligoninės struktūroje būtų įsteigta slaugos klinika ir prie pačios ligoninės poliklinika. Tai šiek tiek skirtinga informacija. Ir, matyt, jūs padėsite susigaudyti, kokie iš tikrųjų yra planai: ar savivaldybei perduoti steigiant viešąją įstaigą, ar reorganizuojant Respublikinėje Kauno ligoninėje?
    Na ir per metus taip ir nepavyko, ministre, net su jūsų autoritetu įveikti dar vienos problemos toje pat ligoninėje, t. y. Marių filiale, buvusioje Žiegždrių psichiatrijos ligoninėje, - gyventojams tiekiamas faktiškai neleidžiamas vartoti vanduo. Ačiū.
     V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Gerbiamasis Seimo nary, dėl Kauno Garliavos ligoninės. Išties taip ir sutarėme, kad ją perduosime kaip slaugos ligoninę Kauno rajonui, ir šitai dabar darome. Tačiau norint tai padaryti, reikia reorganizuoti, kadangi tik reorganizacijos būdu galima atidalinti juridinį asmenį. Nagrinėjome atvejus, kaip padaryti, kad būtų galima iš karto filialą paversti slaugos ligonine. Deja, teisiškai to negalima padaryti. Tai dabar galėsime kartu pasižiūrėti, kokie teisės aktų reikalavimai, tačiau visiškai akivaizdu, kad tenka daryti reorganizaciją, ir tame kontekste tą ligoninę vėl padaryti Kauno rajono slaugos ligonine, kaip atskirą, kad Kauno rajonas turėtų savo palaikomojo gydymo ir slaugos ligoninę. Tai šiuo atveju visus techninius klausimus galime aptarti detaliai ir smulkiai, ir jie dabar kaip tik yra diskutuojami.
    Šį rytą kalbėjau su Kauno meru V. Makūnu, kalbėjau su ligoninės direktoriumi gerbiamuoju L. Vitkumi. Mano patarėjas A. Skorupskas nagrinėjo teisinę situaciją. Taip pat vakar kontaktavau su Garliavos ligoninės vyriausiuoju gydytoju ir komunikavome, ir pasakiau sąlygas, pagal kurias turime padaryti, kad ta ligoninė taptų savarankiška Kauno rajono palaikomojo gydymo ir slaugos ligoninė, kaip kažkada ji yra buvusi. Tai kviečiu tam bendram darbui.
    Dabar dėl Žiegždrių. Išties vakar buvo ir Kauno miesto, atsiprašau, Kauno rajono meras informuotas, vakar buvo nuvykęs ir gerbiamasis L. Vitkus. Ten jokių gąsdinimų, kad kažkas atpjaus, liks be vandens, būti negali, spręsime tą problemą. Tačiau vėl yra gana daug techninių sąlygų, kurias pakeisti nėra taip paprasta iš karto. Tikrai sprendžiame tą problemą, ir aš manau, kad, taip sakant, su Kauno rajono mero pagalba, su ligoninės administracija rasime sprendimus dėl vandens tiekimo gyventojams, šildymo ir visų kitų dalykų.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Klausia kolega N. Puteikis.
     N. PUTEIKIS (TS-LKDF). Gerbiamojo premjero noriu paklausti. Dabar jūsų kolega B. Bradauskas Biudžeto komitete visa jėga agituoja, kad Lietuvoje atsirastų papildomi 3 tūkst. lošimo aparatų, riboto išlošimo lošimo aparatų, kad jie galėtų atsirasti visose stotyse, autobusų, geležinkelio kavinėse. Ir šitą jo idėją palaiko labai daug Seimo narių iš skirtingų frakcijų. Ar Vyriausybė turi nuomonę dėl šitų lošimo aparatų? Aš norėčiau turėti viltį, kad Vyriausybė neleis pristatyti šitiek daug tų lošimo aparatų, nes per radiją dabar labai girdime tų lošimo aparatų savininkų lobistinę veiklą, kai jie aiškina, kad 3 tūkst. lošimo aparatų, naujų lošimo aparatų nekontroliuojamose vietose įsteigs 3 tūkstančius darbo vietų, nors visi suprantame, kad to nebus.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Aš galiu pasakyti savo nuomonę. Aš esu apskritai prieš tokius azartinius lošimus, ypač kai tokie aparatai gali patraukti jaunimą ir sudaryti sąlygas išleisti didžiulius pinigus. Čia yra mano asmeninė nuomonė. Dabar aš norėčiau finansų ministro paprašyti papildyti.
     R. ŠADŽIUS. Iš tikrųjų labai ilga ta istorija su azartinių lošimų reglamentavimu. Pavyzdžiui, mes turime vieną teisinę skylę - niekaip nereglamentuoti azartiniai lošimai internete. Lietuvoje absoliučiai jokios teisinės bazės neleidžia nei kontroliuoti, nei ginti lošiančiųjų teisių, ir kad ir kaip mes smerktume pačius lošimus, bet lošiantieji taip pat turi savo teises, kurios turi būti ginamos normalia įstatymais nustatyta tvarka.
    Antras dalykas. Vis dėlto turi būti subalansuotas tų visų lošimo rūšių reguliavimas. Tie sprendimai tai yra įstatymų reguliavimo dalykas, tikrai ne Vyriausybės kompetencija. Todėl labai prašyčiau, labai kviesčiau ir saviškius valdančiuosius, ir opoziciją, sutelkus jėgas, rasti tą optimalų variantą.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis V. P. Andriukaitis papildys.
     V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Taip, aš norėčiau reaguoti ir taip pat pasakyti. Mes manome, kad ši problema turi būti nagrinėjama ir jaunimo galimos priklausomybės nuo lošimo, ir sveikatos požiūriu. Reikia labai kruopščiai išnagrinėti visus dalykus. Mes jau davėme neigiamą išvadą vieną kartą dėl to, kad tai gali padidinti priklausomybę nuo lošimo. Tai yra labai baisus dalykas. Daug žmonių ir taip jau yra priklausomi nuo lošimų, vieni savanoriškai gydosi, kitiems labai sudėtinga iš to išsigelbėti. Taigi šiuo atveju aš tikrai kreipiuosi į Seimą nagrinėti šitą problemą ypač atidžiai, nes mes turime labai prastus sveikatos rodiklius - tiek psichikos sveikatos, savižudybių, tiek polinkio į narkomaniją ir priklausomybių. Labai kviesčiau pasižiūrėti į tai kompleksiškai. Mes, Sveikatos apsaugos ministerija, tikrai pateiksime išvadas. Jau vieną kartą pasisakėme dėl neigiamos pozicijos.
     PIRMININKAS. Dėkoju Vyriausybės kabinetui. Pusvalandis baigėsi. Kuo geriausios jums kloties. Skelbiu pertrauką iki 15 valandos. Rytinis posėdis baigtas. (Gongas)
