LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
IŠKILMINGO POSĖDŽIO, SKIRTO LIETUVOS RESPUBLIKOS
PIRMININKAVIMO EUROPOS SĄJUNGOS TARYBAI PRADŽIAI, NR. 74
STENOGRAMA

2013 m. liepos 4 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkas V. GEDVILAS
ir Seimo Pirmininko pavaduotojas G. KIRKILAS

PIRMININKAS (V. GEDVILAS). Skelbiu Seimo posėdį, skirtą Lietuvos Respublikos pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai pradžiai, pradėtą. (Gongas)
M. STROLYS (Seimo posėdžių sekretoriato konsultantas). Jos Ekscelencija Lietuvos Respublikos Prezidentė Dalia Grybauskaitė. (Plojimai)
PIRMININKAS. Gerbiamieji, man tenka didelė garbė pradėti šį iškilmingą posėdį. Be galo malonu matyti tiek daug garbingų svečių, susirinkusių šioje istorinėje Lietuvos Respublikos Seimo Kovo 11-osios Akto salėje.
Ši proga mums visiems – ne tik politikams, pareigūnams, tiesiogiai atsakingiems už pirmininkavimo darbotvarkę, bet ir visiems Lietuvos žmonėms – yra iš tiesų ypatinga. Kai prieš devynerius metus Lietuva kartu su kitomis Vidurio ir Rytų Europos valstybėmis įstojo į Europos Sąjungą, šis žingsnis mums reiškė daug daugiau nei vien tik prisijungimą prie dar vienos, nors ir labai svarbios, tarptautinės bendrijos. Narystė Europos Sąjungoje įprasmino istorinį Lietuvos grįžimą į Europos tautų šeimą po beveik pusamžį trukusios tremties kitoje geležinės uždangos pusėje. Tai reiškė Europos žemyno padalijimo pabaigą ir visuotinių vertybių, kurias sudaro neliečiamos ir prigimtinės žmogaus teisės, taip pat laisvė, demokratija, lygybė ir teisinė valstybė, triumfą. Ši diena yra ypač svarbi visiems Lietuvos žmonėms, nes mes pirmą kartą stojame prie Europos Sąjungos vairo ir tai darydami jaučiame didžiulę atsakomybę ir pasitikėjimą mūsų valstybe.
Esu įsitikinęs, kad per ateinantį pusmetį parodysime savo draugams ir kolegoms Europoje, kad esame atsakingi ir brandūs Europos bendrijos nariai ir kad puikiai suvokiame visai Europai iškilusius iššūkius. Kartu labai džiaugiuosi, kad pirmininkavimas Europos Sąjungos Tarybai suteiks galimybę atkreipti visos Europos ir pasaulio dėmesį į Lietuvą ir jai aktualius klausimus.
Gerbiamieji, dabar leiskite man pristatyti šio posėdžio iškilius svečius ir dalyvius: Jos Ekscelencija Lietuvos Respublikos Prezidentė Dalia Grybauskaitė (Plojimai), Lietuvos Respublikos Ministras Pirmininkas Algirdas Butkevičius (Plojimai), buvę valstybės vadovai, Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo pirmininkas Romualdas Kęstutis Urbaitis (Plojimai), Lietuvos Respublikos Vyriausybės nariai, užsienio valstybių diplomatinių atstovybių Lietuvoje vadovai.
Norėčiau pasveikinti Jungtinių Amerikos Valstijų ambasadorę ponią Deborahą Anną McCarthy, kadangi šiandien Jungtinės Amerikos Valstijos mini savo Nepriklausomybės dieną. (Plojimai)
Taip pat dalyvauja Lietuvos Respublikos Seimo nariai, Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarai, Lietuvoje išrinkti Europos Parlamento nariai. Šiandien kartu su mumis Lietuvos pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai pradžią pažymi Lietuvos neįgaliųjų įmonių atstovai, sukūrę Lietuvos Respublikos Seimo Lietuvos pirmininkavimui Europos Sąjungos Tarybai skirtas dovanas. Nuoširdžiai jums dėkojame. (Plojimai)
Sveikiname į iškilmingą Seimo posėdį atvykusius užsienio svečius: Airijos Atstovų Rūmų Pirmininką Seáną Barrettą (Plojimai), Estijos Respublikos Rygikogo Pirmininkę Ene Ergmą (Plojimai), man didelė garbė pasveikinti vos prieš kelias dienas prie Europos Sąjungos prisijungusios Kroatijos Respublikos Susirinkimo Pirmininką Josipą Leką (Plojimai), Latvijos Respublikos Saeimos Pirmininkę Solvitą Āboltiņą (Plojimai), Lenkijos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotoją Eugeniuszą Tomaszą Grzeszczaką (Plojimai), Lenkijos Respublikos Senato Pirmininką Bogdaną Borusewiczių (Plojimai), Europos Parlamento Pirmininko pavaduotoją Othmarą Karasą (Plojimai), Vokietijos Bundestago Europos Sąjungos reikalų komiteto delegaciją (Plojimai), Graikijos Respublikos Parlamento Generalinį Sekretorių Athanassiosą Papaioannou (Plojimai) ir kitus iškilius svečius.
Gerbiamieji, šiandien susirinkome nepaprastai reikšmingoje vietoje. Šioje salėje 1990-ųjų kovo 11-ąją buvo atkurta Lietuvos valstybė. Tą kovo 11-osios vakarą šioje mūsų parlamento rūmų salėje visam pasauliui buvo pareikšta, kad Lietuva atkuria savo Nepriklausomybę ir grįžta į laisvų ir demokratiškų šalių bendriją. Kviečiu pasižiūrėti vaizdo siužetą apie Kovo 11-osios Akto salę.

Vaizdo siužetas apie Kovo 11-osios Akto salę. (Plojimai)

PIRMININKAS. Sveikinimo žodį kviečiu tarti Jos Ekscelenciją Lietuvos Respublikos Prezidentę Dalią Grybauskaitę.

Lietuvos Respublikos Prezidentės D. Grybauskaitės kalba

D. GRYBAUSKAITĖ. Gerbiamieji svečiai, gerbiamieji Seimo nariai, po tokių gražių pažadų ir įsipareigojimų, kad Europa didžiuosis Lietuva, išties turime didžiulį iššūkį. Esame pirmieji iš Baltijos šalių, prisiimantys tokią labai svarbią, bet taip pat ir garbingą atsakomybę. Pirmiausia sveikinu visus Lietuvos žmones ir visus svečius čia.
Lietuva pradeda pusės metų pirmininkavimą Europos Sąjungos Tarybai. Iki šių metų pabaigos daugelis visai Europai svarbių klausimų bus sprendžiami Lietuvoje. Tai – įrodymas, kad esame Europos Sąjungos narė, kuria visiškai pasitikima ir kuri turi tokias pačias teises kaip ir kitos 27.
Naudodamasi proga, noriu pasveikinti mūsų naują šeimos narę Kroatiją, įsijungusią į mūsų europinę šeimą. (Plojimai) Tai taip pat nedidelė valstybė, kuri siekė tapti Europos šeimos nare, ir labai džiaugiuosi, kad būtent Europa atsivėrė naujai plėtrai tuomet, kai mes pradėjome pirmininkauti. Man buvo didelė garbė visos Lietuvos ir Europos vardu pasveikinti šią šalį Kroatijoje kroatiškai. Ir tikrai tai gražus sutapimas.
Lietuva pradeda pirmininkavimą, kai ekonominė situacija Europoje, deja, vis dar yra sudėtinga. Nedarbas, ypač jaunimo, tiek Lietuvoje, tiek kitose Europos Sąjungos valstybėse yra pasiekęs rekordines aukštumas. Dar vis būtina dėti pastangas siekiant ilgalaikio finansinio stabilumo beveik visose šalyse, derinant jį su ekonomikos skatinimo priemonėmis ir, be abejo, su struktūrinėmis reformomis.
Ekonominė ir energetinė konkurencija šiandien kelia daugiau klausimų, nei Europos Sąjunga gali atsakyti. Valstybės Azijoje ir Lotynų Amerikoje meta iššūkį Europai. Ir jeigu nedėsime specialių ir ypatingų pastangų situacijai pakeisti – konkuruoti darysis vis sunkiau.
Viena iš to priežasčių – nekonkurencinga energetinių išteklių kaina visoje Europoje. Visa Europa galų gale patiria ir supranta, kad energetinių išteklių tiekimo monopolija visoje Europoje yra priešinga mūsų augimo ir žmonių gerovės tikslams. Pamažu, bet tikslingai Europa turi judėti į priekį ne tik kurdama vidaus energetikos rinką tarpusavyje, bet ir siekdama sutarimo dėl Europos išorės energetikos politikos, tai yra kitų, trečiųjų šalių, atžvilgiu. Nes tik konkurencingos energetinių išteklių kainos padės grąžinti visos Europos ekonomiką į stabilaus augimo kelią. Ir visa tai galime ir turime pasiekti drauge. Lietuva pirmininkauja Europos Sąjungos Tarybai, tačiau iniciatyvos ir konkrečių veiksmų turės imtis ne tik Lietuva, bet ir visos europinės institucijos, ir taip pat visos valstybės narės.
Taigi mes tikime solidaria ir subsidiaria Europa. Pasisakome už patikimą, atvirą ir augančią Europos Sąjungą. Todėl ateinantį pusmetį dirbsime stiprindami Europos finansinį stabilumą ir atsakingumą. Stiprinsime Europos pinigų sąjungą. Plėtosime bendrąją rinką ir skatinsime verslo konkurencingumą ir inovacijas. Gerinsime santykius ir su kaimynėmis. Plėtosime prekybą su strateginėmis partnerėmis ir stiprinsime bendrąją saugumo ir gynybos politiką. Tai mūsų – Lietuvos – pirmininkavimo pagrindinės prioritetų kryptys.
Lietuva nesiekia būti tik Europos Sąjungos „vartotoja“. Mūsų politikai, verslas, menininkai ir visi piliečiai nori prisidėti prie sėkmingos Europos ateities kūrimo. Esame pasiruošę sunkiai dirbti, o tai mums nėra naujiena, kurdami saugius ir turtingus Europos namus. Mūsų namus. Todėl kviečiame visas Europos Sąjungos šalis nares ir kaimynes dirbti šį pusmetį kaip ir visada kartu.
Baigdama noriu pasakyti, kad lietuviai nuo seno buvo svetingi žmonės. Mes nuoširdžiai ruošėmės, kad visi užsienio svečiai šį pusmetį Vilniuje, Kaune ir kituose Lietuvos miestuose jaustųsi kaip namie, kad išsivežtų kuo gražiausius prisiminimus apie mūsų Lietuvą. Todėl kviečiu mus visus svetingai ir atviromis širdimis pasitikti svečius ir sukurti visas sąlygas pasidžiaugti Lietuvos grožiu, o svarbiausia – Lietuvos žmogumi. Linkiu mums visiems darbingo ir sėkmingo pusmečio, o visiems, kurie pasistengė, kad mūsų pirmininkavimo pradžia atrodytų gerai, dėkoju už jų jau atliktą darbą. Visiems jums ačiū. Linkiu mums visiems sėkmingo ir garbingo pirmininkavimo. (Plojimai)
PIRMININKAS. Dėkoju Jos Ekscelencijai Lietuvos Respublikos Prezidentei D. Grybauskaitei.
Toliau iškilmingam posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pavaduotojas, Europos reikalų komiteto pirmininkas gerbiamasis G. Kirkilas.
PIRMININKAS (G. KIRKILAS, LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Gerbiamieji iškilmingo posėdžio dalyviai, kviečiu į tribūną Seimo Pirmininką Vydą Gedvilą.

Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko V. Gedvilo kalba

V. GEDVILAS. Jūsų Ekscelencija Lietuvos Respublikos Prezidente Dalia Grybauskaite, Jūsų Ekscelencija Ministre Pirmininke Algirdai Butkevičiau, garbūs užsienio svečiai, ponios ir ponai. Šiandien Lietuvos Respublikos Seime iškilmingai minime mūsų šalies pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai pradžią. Laikmetį, kuris į Lietuvos istoriją bus įrašytas didžiosiomis raidėmis.
Lietuva – pirmoji iš trijų Baltijos šalių, kuriai atiteko ši reikšminga ir atsakinga misija. Su tokiu iššūkiu susiduriame pirmą kartą. Tai – tarsi krikštas, po kurio galėsime tituluoti save ne kaip naujokę, o kaip patyrusią Europos valstybę.
Visą šių metų antrąjį pusmetį būsime atsakingi už Europos Sąjungos darbotvarkę ir turėsime spręsti visiems europiečiams aktualius klausimus. Malonu pažymėti ir tai, jog Lietuva – pirmoji valstybė, kuri pirmininkaus ką tik dar labiau padidėjusiai Europai, kurią sudaro jau 28 nariai.
Tai, koks aktyvus ir užimtas bus šis pirmininkavimo laikotarpis, bene geriausiai byloja skaičiai. Lietuvos laukia rekordiškai didelis Taryboje svarstomų teisės aktų paketas – daugiau kaip 350 dokumentų.
Suplanuota apie 200 pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai renginių. Aukšto lygio susitikimuose dalyvaus trisdešimt keturių valstybių bei vyriausybių vadovai, daugiau kaip 800 ministrų, daugiau kaip 10000 delegacijų narių, apie 1500 žiniasklaidos atstovų. Vien Tarybos darbo grupės surengs 1600 posėdžių.
Lietuvos Respublikos Seimas jau pradėjo įgyvendinti aktyvią ir ambicingą pirmininkavimo programą. Iš viso Seime vyks devyni parlamentinio matmens renginiai, tarp kurių – trys reikšmingos tarpparlamentinės konferencijos.
Ypatingą dėmesį skirsime šiems pirmininkavimo prioritetams: energetinio saugumo stiprinimui, efektyviam Baltijos jūros regiono strategijos įgyvendinimui, glaudesnių ryšių su rytinėmis Europos Sąjungos kaimynėmis įtvirtinimui bei Europos Sąjungos išorės sienų apsaugos stiprinimui.
Su kolegomis iš Europos Sąjungos nacionalinių parlamentų, Europos Parlamento ir kitų Europos Sąjungos institucijų svarstysime svarbiausius klausimus tokiose srityse kaip bendra užsienio ir saugumo politika, ekonomikos ir finansų valdymas, daugiakalbystė, regioninio bendradarbiavimo plėtra. Seime vyks ir jubiliejinis 50-asis COSAC posėdis, subursiantis Europos Sąjungos parlamentų Europos reikalų komitetų narius.
Laukia karštas darbymetis. Politikams ir įvairių valstybės institucijų tarnautojams teks didžiulis krūvis, atsakomybė. Nuo mūsų priklausys, ar pasieksime tuos rezultatus, kuriuos esame užsibrėžę.
Neabejoju, kad pasiruošėme ir tinkamai atliksime savo darbą, taip pasiųsdami žinią, jog Lietuva yra atsakingas ir solidus partneris, kuriuo galima pasitikėti be jokių išlygų.
Visada pabrėžiu, kad pirmininkavimas Europos Sąjungos Tarybai – tai ne tik galimybė įrodyti, kad sugebame spręsti sudėtingiausias užduotis bei klausimus, tačiau ir puiki proga pristatyti savo šalį.
Tikiu, kad pasibaigus pirmininkavimui Lietuvoje apsilankę užsienio svečiai išsiveš ir kuo šilčiausius prisiminimus apie draugiškus bei geranoriškus mūsų šalies žmones, jų gebėjimus, pasiekimus, prisimins nepaprasto grožio mūsų valstybės gamtos kampelius, kalbės apie mūsų kultūrą, jos paveldą, taip pat išsiveš daugelį kitų dalykų, kuriais Lietuva garsėja visame pasaulyje. Turime ką parodyti, kuo didžiuotis ir kuo pasidalinti. Kviečiu pasinaudoti šia unikalia proga.
Šiandien, kai švenčiame Lietuvos pirmininkavimo pradžią, norėčiau nuoširdžiai padėkoti pirmininkavimą Europos Sąjungos Tarybai baigusiai ir mums jį perdavusiai Airijai už atliktą didelį darbą ir parodytą pavyzdį. Žinome, jog Airijai teko daug sunkių užduočių, su kuriomis ji puikiai susidorojo.
Taip pat norėčiau išreikšti viltį, jog tiek Airija, tiek ir Graikija, kuriai pirmininkavimą perduosime mes, kaip ir iki šiol, glaudžiai bendradarbiaus su Lietuva, kad būtų visiškai įgyvendinta Trejeto šalių 18 mėnesių pirmininkavimo programa. Turime dirbti ne pavieniui, o petys petin, nes tik taip galime pasiekti geriausių rezultatų visai Europai.
Tikiu, jog tai ir padarysime.
Baigdamas norėčiau padėkoti garbiesiems svečiams, kurie šiandien atvyko į Lietuvą, kurie yra kartu su mumis šią ypatingą dieną. Taip pat norėčiau dar kartą pasveikinti ką tik Europos Sąjungos gretas papildžiusios naujausios valstybės – Kroatijos parlamento pirmininką poną Josipą Leką. (Plojimai) Prašau perduoti mūsų nuoširdžiausius linkėjimus visai kroatų tautai.
Dirbkime ne vien vardan proceso, o dėl rezultato, pateisinkime europiečių lūkesčius bei viltis. Įrodykime, jog Europos Sąjunga yra ne tik vieninga, tačiau ir veikli. Dėkoju. (Plojimai)
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, toliau Seimo posėdžiui vadovaus Seimo Pirmininkas V. Gedvilas.
PIRMININKAS (V. GEDVILAS). Gerbiamieji, į tribūną kviečiu pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai vairą šių metų liepos 1 d. perleidusios Airijos Atstovų Rūmų Pirmininką Seáną Barrettą. (Plojimai)

Airijos Atstovų Rūmų Pirmininko S. Barretto kalba

S. BARRETT. Jūsų Ekscelencija Prezidente Dalia Grybauskaite, Seimo Pirmininke Vydai Gedvilai, Ministre Pirmininke, kolegos parlamentų pirmininkai, kolegos parlamentarai!
Šiandien susitikę šioje salėje po šiuo didingu istoriniu Vyčio herbo vaizdu pripažįstame, kokį ilgą kelią Lietuva nuėjo nuo istorinės 1990 m. kovo 11-osios. Pats Vyčio, kaip nacionalinio herbo, susigrąžinimas buvo toks svarbus atkurtai Lietuvos Respublikai. Žinoma, čia stovime ir dėl 1991 m. sausį patirtų didžiulių aukų, kai jūsų žmonės rankomis sukrovė barikadas ir sėkmingai apgynė parlamentą nuo sovietų armijos.
Šiais metais Airija švenčia narystės Europos Sąjungoje 40-metį. Mums garbė pabaigus septintąjį pirmininkavimą Europos Sąjungos Tarybai estafetę perduoti valstybei, kuri pirmininkaus pirmą kartą. Lietuvai didelė garbė perimti pirmąjį savo pirmininkavimą praėjus dvidešimt dvejiems metams po nepriklausomybės atgavimo. Todėl Airijos žmonių vardu linkiu jums kuo didžiausios sėkmės šiuo labai svarbiu laikotarpiu, kai reikės nuolat vadovauti Europos Sąjungai per jos teisėkūros ir politikos programas.
Aš teigiamai vertinu pagrindinį Lietuvos pirmininkavimo akcentą – patikimą fiskalinę politiką, ekonomikos augimą ir priemones, kuriomis siekiama užtikrinti, kad Europos Sąjunga liktų atvira pasauliui ir saugi savo piliečiams.
Parlamentinis pirmininkavimo matmuo taip pat labai svarbus, bet būtent jis kartais pamirštamas. Parlamentinės programos sudaromos remiantis parlamentarų nuomonių mainais ir gerąja praktika, kurių tikslas – sustiprinti dažnai minimą Sąjungos demokratinį teisėtumą. Aš džiaugiuosi dėl plačios Seimo suplanuotos programos. Ypač pritariu formaliam Tarpparlamentinės finansų ir valdymo politikos konferencijos pagal 13 straipsnį surengimui. Dėl jos buvo susitarta balandį vykusioje Europos Sąjungos parlamentų pirmininkų konferencijoje Nikosijoje. Ji taps svarbiu akcentu parlamentams koordinuojant ekonomiką finansiniais metais.
Kolegos, gyvename ekonomiškai labai nestabiliais laikais. Viena iš sudėtingiausių problemų, su kuriomis šiuo metu susiduria Europa, yra nedarbas, ypač jaunimo nedarbas. Vienas iš Sąjungos privalumų yra tai, kad mūsų žmonės, jauni ir ne tokie jauni, prispirti būtinybės ar tiesiog to norėdami, gali laisvai keliauti visoje Europos Sąjungoje, susirasti darbą ir sukurti naują gyvenimą. Šiuo požiūriu džiaugiuosi galėdamas pažymėti, kad praeitą savaitę vykusi Europos Vadovų Taryba paragino valstybes nares panaudoti dalį savo Europos socialinio fondo lėšų paremti tarpvalstybinio judumo programoms ir kad programa „Erasmus plius“, kuri taip pat skatina tarpvalstybinį profesinį rengimą, turi pradėti veikti nuo 2014 m. sausio.
 Jaunų žmonių judėjimas yra ne tik ekonomiškai būtinas, jis taip pat duos labai teigiamą naudą, nes neišvengiamai paskatins stiprinti šalių tarpusavio ryšius ir padidins Europos daugiakultūriškumą. Norėčiau patikinti jus, kad Airija labai daug žino apie jaunų žmonių judėjimą ir judumą, nes, prieš įstodami į Europos Sąjungą, mes žvelgėme į Vakarus, į Jungtines Amerikos Valstijas, ir labai daug JAV piliečių yra airių kilmės. O dabar manau, kad airių žmonės labiau žiūrės į Rytus. Man labai svarbus klausimas yra tai, kad daug jaunų europiečių turi daug gabumų, moka daug kalbų ir gali lengvai bendrauti.
Grįždamas akimirkai prie šventės šeimininkų lietuvių, norėčiau pasakyti, kad Lietuvos ir Airijos santykiai yra daug senesni, nei kas galėtų pagalvoti. XX a. pradžioje Airija buvo ta šalis, į kurią vyko tūkstančiai Lietuvos žydų. Kai kurių iš jų palikuonys daug pasiekė mūsų šalyje. Iš tiesų vienas iš jų tapo Dublino lordu meru. Pagal 2011 m. gyventojų surašymą, Airijoje gyvena apie 37 tūkst. Lietuvoje gimusių žmonių. Daugiausia jų įsikūrę Dubline ir jo apylinkėse. Jie labai aktyviai dalyvauja Airijos gyvenime, tačiau nuo 2000 m. lietuviams buvo išduota apie 89 tūkst. socialinio draudimo numerių, daugiau nei pusė jų buvo išduota Airijos ekonomikos pakilimo metu, nuo 2005m. iki 2007 m. Taigi mūsų šalių santykiai paremti ilgaamžiškumu, bendromis vertybėmis ir taikia integracija. Airijos parlamentas neseniai priėmė įstatymą, kuriuo Kroatijai, įstojus į Europos Sąjungą, leidžiama jos norintiems darbuotojams atvykti į Airiją ir įsilieti į Airijos darbo rinką. Mūsų šaliai toks skirtingų šalių žmonių antplūdis atnešė daug naudos. Jis mums leido pamatyti kitas, naujas, margaspalves kultūras, o tarpkultūrinį supratimą politiniu lygiu iš dalies skatina ir tokie tarpparlamentiniai susitikimai kaip šis, ir aš tuo labai džiaugiuosi.
Baigdamas noriu pasakyti, kad 2012 m. balandžio 20 d. Varšuvoje pasirašėme pirmąją pirmininkaujančio trejeto deklaraciją. Žinoma, šiandien, kiek vėliau, mes pasirašysime naują deklaraciją, ja raginame daugiau dėmesio skirti užimtumui, plėtrai, Europos kaimynystės politikai ir veiksmingam Europos Sąjungos fondų panaudojimui. Tokios deklaracijos nurodo pirmininkaujančių šalių parlamentų politikos prioritetus ir rodo pasiryžimą nukreipti mūsų bendras pastangas į šiuos socialinius ir politinius klausimus. Labai laukiu ir tikiuosi, kad mes toliau glaudžiai bendradarbiausime, turiu omeny mūsų tris parlamentus. Ir vėl Airijos žmonių vardu norėčiau visiems lietuviams palinkėti kuo didžiausios sėkmės per ateinančius pusę metų, ir užtikrinu, kad airiai jus palaikys. Ačiū. (Plojimai)
PIRMININKAS. Dėkoju Airijos Atstovų Rūmų Pirmininkui S. Barrettui. Gerbiamieji, Baltijos valstybių šeimą, be Lietuvos, sudaro dar dvi valstybės. Kartu pasidžiaugti ir paminėti Lietuvos Respublikos pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai pradžią atvyko ir Estijos bei Latvijos parlamentų vadovai.
Žodį tarti kviečiu Estijos Respublikos Rygikogo Pirmininkę Ene Ergmą. (Plojimai)

Estijos Respublikos Rygikogo Pirmininkės E. Ergmos kalba

E. ERGMA. Gerbiamoji Lietuvos Respublikos Prezidente, gerbiamasis Seimo Pirmininke, mielieji kolegos, ponios ir ponai! Pirmiausia norėčiau pasidžiaugti ir pasveikinti Lietuvą perimant tokias garbingas ir atsakingas pareigas – pirmininkavimą Europos Sąjungos Tarybai. Taip pat noriu palinkėti jums energijos, stiprybės ir sėkmės per ateinančius 6 mėnesius.
Lietuva – ne pirma Estijos kaimyninė šalis, kuri perima šias daug pastangų reikalaujančias pareigas. Mūsų šiaurinės kaimynės – Suomija ir Švedija – ne kartą sėkmingai pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai. Tačiau Estijai Lietuvos pirmininkavimas daugeliu atžvilgių yra ypatingesnis. Daugiau nei prieš ketvirtį amžiaus Estija kartu su Lietuva ir Latvija pradėjo suktis nuo žiauraus sovietinio režimo, kad grįžtų prie demokratijos principų ir europietiškų vertybių. Padrąsindamos viena kitą, padėdamos viena kitai bei remiamos mūsų draugų ir toliau keliavome tuo keliu kartu, nors mums kelią buvo pastojęs 1939 m. nusikalstamas nacių ir sovietų komunistų susitarimas. Estija gali didžiuotis savo bendrakeleivių pasiekimais per pastaruosius dešimtmečius. Mes galėjome džiaugtis Lietuvos sėkme.
Kai aš kalbėjau apie Lietuvą, kaip apie Estijos kaimyninę šalį, galbūt kai kurie išgirdę tai šyptelėjote. Juk geografiškai tai ne visai tiesa. Estija ir Lietuva neturi bendros sienos sausumoje ir jūroje, taip jau viskas yra žemėlapyje. Tačiau aš manau, kad tai yra tas atvejis, kai širdis triumfuoja prieš geografiją. Emociniai Estijos ir Lietuvos žmonių ryšiai yra tokie stiprūs, kad jiems atrodo natūralu ir savaime suprantama laikyti vieniems kitus gerais kaimynais. Kitoks mąstymas šiuo požiūriu atrodytų keistai.
Partnerystė Europos Sąjungoje suteikė naujų formų ir papildomos stiprybės Baltijos valstybių bendradarbiavimui. Tai taip pat turi paįvairinti bendrą mūsų veiklą Baltijos Asamblėjoje. Per pirmuosius savo gyvavimo metus Baltijos Asamblėja buvo galinga ir nepakeičiama Asamblėja, padėjusi išreikštą mūsų tautų valią padaryti labiau matomą už mūsų sienų ribų.
Šiandien Baltijos Asamblėja yra didelis forumas, kuriame keičiamasi nuomonėmis, diskutuojama ir derinamos mūsų pozicijos. Tačiau visi tarptautiniai bendradarbiavimo modeliai kartkartėmis turi būti atnaujinami tam, kad geriau atitiktų naujus iššūkius ir reikalavimus. Tad ir Baltijos Asamblėjai reikalingas šviežio oro gūsis. Nacionalinių parlamentų komitetų ir jų sprendžiamasis vaidmuo turėtų būti labiau įtvirtintas Asamblėjoje. Esu įsitikinusi, kad šalių delegacijos Baltijos Asamblėjoje per kitus metus sėkmingai įvykdys reformas, kurios leis atsirasti praktiškesnėms bendradarbiavimo formoms.
Tačiau tarptautiniu lygiu Baltijos valstybių bendradarbiavimą rodantis rodiklis yra mūsų sugebėjimas mūsų šalių pirmininkavimo metu tęsti veiklą, kuri yra svarbi visai Europai. Kone viena paskui kitą pirmininkausiančios Lietuva, Latvija ir Estija sudaro tarsi grandinę, per kurią mes galime tęsti svarbius ir reikšmingus projektus ir juos atnaujinti. Šiuo atžvilgiu mūsų trijų valstybių pastangų neužtenka. Mums reikia, kad visa Europa būtų vieninga.
Lietuvos išskirti prioritetai pirmininkavimo metu apima finansinį stabilumą, Europos Sąjungos ekonomikos augimą ir konkurencingumą, energetinį saugumą, Rytų partnerystę, bendrą mokslinių tyrimų, inovacijų plėtrą ir pažangą, susijusią su Baltijos jūros strategija. Jie yra labai svarbūs Europos Sąjungai ir jų reikia imtis čia ir dabar. O tai yra problemos, kurios taip pat turi būti sprendžiamos per artimiausius kelerius metus. Šie klausimai tikrai bus ir Estijos pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai 2018 m. pirmoje pusėje darbotvarkėje. Svarbu spręsti šiuos klausimus kryptingai, nuosekliai ir nepertraukiamai.
Europos Sąjungai reikia daugiau integracijos ir ji yra jos nusipelniusi. Nereikia daug mąstyti, užtenka pavyzdžio iš vienos srities. Pavyzdžiui, energetikos ir transporto jungtys su kitomis Europos Sąjungos valstybėmis narėmis. O pastaruoju atveju būtų galima paminėti projektus „Rail Baltica“ ir „Via Baltica“. Šie projektai vis dar palieka Baltijos valstybes periferijoje. Be abejo, tikslas rasti šių problemų sprendimą yra svarbus ne vien tik vietos lygmeniu. Tai yra ir visos Europos Sąjungos saugumo ir funkcionavimo problema. Beje, be galo svarbus signalas siunčiamas šalims kandidatėms ir Rytų partnerystės šalims.
Ponios ir ponai, R. Schumanas, vienas iš Europos Sąjungos steigėjų, savo garsiojoje kalboje, pasakytoje 1950 m. gegužės 9 d., yra pasakęs: „Europos negalima sukurti vienu mostu arba pagal vienintelį planą. Ji bus sukurta pasiekus konkrečių laimėjimų, kurie pirmiausia sudarys sąlygas atsirasti tikram solidarumui.“ Šie žodžiai yra svarbūs ir šiandien, praėjus daugiau nei 60 metų. Tikro solidarumo kūrimo procesas vis dar tęsiasi, kaip tęsiasi ir tikros bendrosios rinkos Europos Sąjungoje kūrimas nepamirštant pirmiausia paslaugų, mokslinių tyrimų plėtros ir daugelio kitų dalykų.
Linkiu jums sėkmės, mielieji kaimynai lietuviai. Sėkmės ir stiprybės mums visiems. (Plojimai)
PIRMININKAS. Dėkoju Estijos Respublikos Rygikogo Pirmininkei E. Ergmai.
Gerbiamieji, 2013 m. liepos 1-oji buvo šventinė diena ne tik Lietuvai. Šią dieną į Europos Sąjungos valstybių narių gretas įsiliejo ir 28-ąja nare tapo Kroatijos Respublika. Labai džiaugiamės, kad pažymint Lietuvai ypač svarbų įvykį dalyvauja jauniausios Europos Sąjungos valstybės narės parlamento pirmininkas. Žodį tarti kviečiu Kroatijos Respublikos Susirinkimo Pirmininką Josipą Leką. (Plojimai)

Kroatijos Respublikos Susirinkimo Pirmininko J. Leko kalba

J. LEKO. Jūsų Ekscelencija Lietuvos Respublikos Prezidente, Seimo Pirmininke, Ministre Pirmininke, brangūs kolegos! Tai unikali proga ir man ypatinga garbė, kad turiu progą kreiptis į jus Lietuvos Respublikos Seime. Praėjo vos kelios dienos nuo pirmadienio – liepos 1 d., kai mūsų šalis tapo visateise Europos Sąjungos nare ir prisijungė prie Europos valstybių ir tautų šeimos. Nors manau, kad žodį „istorinis“ reikėtų vartoti atsargiai, bet drįstu pasakyti, kad Kroatijos parlamento, dabar Europos Sąjungos valstybės narės parlamento, pirmininko kalba buvo istorinė. Iš tiesų labai malonu galiausiai pamatyti didžiulių pastangų ir visus tuos metus į Europos projektą investuotų aukų vaisius.
Nuo pat pradžių žinojome, kad mūsų laukia daug darbo, tačiau taip pat žinojome, kad galų gale mūsų laukia atpildas, ir jis bus be galo vertingas. Niekada nemanėme, kad Europos integracija yra užduotis, kurią įveiksime kartą ir amžiams, bet ją laikėme kelioms kartoms tenkančiu projektu. Todėl dabar jaučiame dar didesnį pasitenkinimą.
Tačiau kelias į šį tikslą nebuvo lengvas ir be rūpesčių. Mūsų kelyje buvo daug kliūčių. Nuo pat nepriklausomybės europinę ir euroatlantinę integraciją Kroatija nusistatė kaip pagrindinį tikslą. Šiandien sunku įsivaizduoti, kad vos prieš 18 metų mūsų šalyje vyko ginkluota agresija primestas karas. Pasibaigus karui, mes pirmieji pradėjome susitaikymo procesą regione ir buvome įsitikinę, kad tik gerų kaimyninių santykių ir bendradarbiavimo politika turi ateitį.
Keisdami šalies įstatymus kaip jungiamąjį audinį ir priimdami europinius teisės aktus, matėme, kaip lėtai, bet tvirtai keičiasi Kroatijos visuomenė. Visada žinojome, kad norime visuomenės, paremtos Europos Sąjungos ir jos valstybių narių puoselėjamomis vertybėmis; visuomenės, kur laikomasi žmogaus teisių, laisvos rinkos, teisinės valstybės principų ir mažumų teisių.
Šiandieninis Kroatijos įvaizdis, palyginti su tuo, kuris buvo prieš 10 metų, visiškai pasikeitė ir pasitaisė. Dabartinė Kroatija ir Kroatija prieš 20 metų ir daugiau labai skiriasi žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, o ypač teisės viršenybės srityse. Kelią, kuriuo ėjome, palaikė didžioji Kroatijos piliečių dauguma ir visos politinės jėgos. Nepaisant sunkumų, niekada nesuabejojo tuo keliu.
Dauguma Kroatijos teisės aktų įrodo šį įsipareigojimą. Priimti teisės aktai skaičiuojami šimtais siekiant atitikti Europos teisę. Savo sėkmę vertiname taip pat kaip ir Europos ir jos valstybių narių, kurios mums visą laiką padėjo, sėkmę. Mes taip pat tai vertiname kaip galimybę kitoms narystės siekiančioms šalims ir žinią, kad visos pastangos ir nepailstamas darbas galiausiai to verti – rezultatai tikrai bus matyti.
Tai pasakytina ir apie mūsų kaimynines šalis – Pietryčių Europos šalis. Kroatijos narystė Europos Sąjungoje yra daugiau nei akivaizdus ženklas, kuriuo keliu reikia eiti. Žinoma, mes galime joms padėti ir norime joms padėti šiame procese, nes be stabilios Pietryčių Europos negali būti stabilios Europos.
Patirtis rodo, kad pati Europos Sąjungos narystės perspektyva net ir formaliai neįstojus į šią sąjungą turi teigiamą poveikį tarpvalstybiniams santykiams ir taikiam ginčų sprendimui. Mes visada remsime savo kaimynų pastangas siekiant įstoti į Europos ir euroatlantines organizacijas ir mes jokiu būdu nenorime apsunkinti jų integracijos kelio.
Nors mes atitinkame narystės reikalavimus ir, pasak kai kurių, esame geriausiai Europos Sąjungos narystei pasirengusi šalis, mūsų dar laukia daug darbo. Mūsų laukia didelė užduotis sustiprinti savo ekonomiką ir pagerinti piliečių gyvenimo lygį.
Dėl didžiulės pasaulinės ekonomikos krizės Kroatija patyrė daug žalos. Per 5 metus nuo krizės pradžios mes nesugebėjome grįžti į prieškrizinį augimo lygį. Mes toliau privalome stiprinti savo institucijas, ypač teismus. Kai kurių darbų negalima atlikti per kelis mėnesius ar metus – jiems reikia daugiau laiko, o pasiektą lygį visada galima pakelti. Tačiau mūsų kelias aiškus – Sąjungoje mes norime būti konstruktyvi ir aktyvi veikėja, kuri prisidės prie europinės politikos kūrimo įvairiose srityse. Tikime, kad, nepaisant šalies ekonominės krizės, į Europos Sąjungą atnešame pridėtinę vertę. Pati Europos Sąjunga patiria ekonominę krizę, kuri vienas valstybes paveikia labiau, kitas mažiau. Tačiau akivaizdu, kad Europa vis dar yra viena labiau trokštamų vietų gyventi, o Europos Sąjunga yra viena iš prestižiškiausių politinių ir ekonominių organizacijų pasaulyje.
Ponios ir ponai, norėčiau padėkoti visoms valstybėms, kurios per pastaruosius dešimt metų ir ilgiau Kroatijai teikia besąlygišką pagalbą jos kelyje į Europos Sąjungą. Žinoma, Lietuva yra viena iš jų. Mūsų narystės kelias baigiasi formaliai, bet vis dar reikia daug ką nuveikti kuriant mūsų visuomenę ir atkuriant visuomenės pasitikėjimą Kroatijos ekonomika ir mūsų pačių galiomis. Viena iš artimiausių užduočių – prisijungti prie Šengeno sistemos. Mes intensyviai dirbam siekdami šio tikslo, nebijome ateities iššūkių, nes manome, kad sunkiausia jau padaryta. Nuo šiol nebūsime vieni. Mus palaikys valstybių narių, su kuriomis spręsime problemas prie bendro stalo, solidarumo jėga.
Tikėdamas geresniu rytojumi ir geresne ateitimi, mums visiems ir visiems Europos piliečiams linkiu kuo didžiausios sėkmės! Lietuvai linkiu sėkmingo pirmininkavimo laikotarpio, o Kroatijai linkiu tapti konstruktyvia Europos Sąjungos nare. Ačiū. (Plojimai)
PIRMININKAS. Dėkoju Kroatijos Respublikos Susirinkimo Pirmininkui J. Lekui ir dar kartą sveikinu Kroatiją, prisijungusią prie Europos Sąjungos.
Dabar sveikinimo žodį norėčiau suteikti Latvijos Respublikos Saeimos Pirmininkei Solvitai Āboltiņai. (Plojimai)

Latvijos Respublikos Saeimos Pirmininkės S. Āboltiņos kalba

S. ĀBOLTIŅA. Gerbiamoji Lietuvos Prezidente, gerbiamasis Seimo Pirmininke, gerbiamieji pirmininkai, Jūsų Ekscelencijos parlamento nariai, ponios ir ponai! Man yra be galo malonu ir garbė kreiptis į jus čia šiandien ir būti kartu su lietuvių tauta minint Lietuvos pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai pradžią.
Susirinkome paminėti labai reikšmingą įvykį. Ši salė ir šis pastatas matė daug tokių renginių. 1990 m. kovo 11 d. šioje salėje buvo atkurta Lietuvos Respublikos nepriklausomybė, o aš čia buvau minint tragiškus mūsų bendros istorijos įvykius, tokius kaip Sausio 13-ąją ir tų įvykių barikadas, kai mūsų tautų likimai buvo neaiškūs ir migloti. Tada žmonės buvo pasiryžę paaukoti savo gyvybes laisvės ir nepriklausomybės vardan. Tada mintis, kad vieną dieną Lietuva galės tapti pirmininkaujančia Europos Sąjungos šalimi, ko gero, atrodė per drąsi svajonė arba labai tolimas žiburys. Kitąmet mūsų šalys minės dešimties metų narystės Europos Sąjungoje jubiliejų. Prabėgo dešimt metų, o mes esame ne tik visateisės valstybės narės, mes turime savo vietą prie stalo, mes formuojame sprendimus, kurie turės tiesioginės įtakos mūsų žmonėms ir visiems Europos Sąjungos piliečiams.
Lietuva yra pirmoji iš Baltijos valstybių, kuri perims atsakomybę už pirmininkavimą Europos Sąjungos Tarybai. Latvija ir Estija pirmininkaus per ateinančius kitus metus. Nuo tada, kai atgavome savo nepriklausomybę, Baltijos valstybės įrodė esančios atsakingos tarptautinės bendruomenės narės. Mūsų istorinė patirtis leidžia mums neabejoti vertybių, sudarančių visos Europos Sąjungos integracijos projekto pagrindą, svarba. Neabejoju, kad Lietuva dar kartą pademonstruos šią mus jungiančią dvasią ir įsipareigojimą. Europos Sąjungos sprendimų priėmimo procesas suteikia kiekvienai valstybei narei svertų pasiekti abu tikslus, t. y. atstovauti savo nacionaliniams interesams ir apginti Europos Sąjungos interesus pasauliniu mastu ir pačioje Sąjungoje.
Akivaizdu, kad mes, europiečiai, turime priminti sau, ko buvo pasiekta nuo Antrojo pasaulinio karo ir nuo komunistinės imperijos žlugimo. Deja, per pastaruosius keletą metų daugelį tų pasiekimų užtemdė finansų ir ekonominė krizės. Bet tuo pačiu metu daug ko ir pasiekėme. Suprantu, kad dar daugiau nuveiksime per kitus šešis mėnesius.
Ponios ir ponai, euras yra vienas didžiausių pasiekimų, kuriuos mūsų žemyne teko išvysti. Tai matomiausias Europos integracijos simbolis. Jį suvokia ir jaučia kiekvienas Europos pilietis. Tai priemonė, sujungianti visų europiečių gyvenimus ir leidžianti jiems padidinti jų šeimų ir jų valstybių gerovės lygį Europos Sąjungos teikiamų galimybių dėka. Latvija yra dėkinga už pastarąjį Europos Vadovų Tarybos susitikimo metu priimtą teigiamą sprendimą. Susitikimo metu Europos Sąjungos valstybių ir vyriausybių vadovai išreiškė paramą Latvijai stoti į euro zoną. Tai svarbus žingsnis Latvijai siekiant nuo 2014 m. sausio 1 d. tapti aštuoniolikta euro zonos valstybe nare.
Gerbiamieji klausytojai, mūsų regiono valstybių vienas po kito įgyvendinami pirmininkavimai Europos Sąjungos Tarybai leis mums užtikrinti svarbių iniciatyvų, tokių kaip Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategija, Rytų partnerystė, tęstinumą. Nuoširdžiai tikimės sėkmingo Rytų partnerystės vadovų susitikimo, vyksiančio lapkričio mėn., tai yra mūsų pareiga ir prioritetas ne tik politine, bet ir praktine prasme. Tačiau Latvijai teks dar didesnė atsakomybė, nes mūsų šalis rengs kitą Rytų partnerystės vadovų susitikimą, vyksiantį 2015 m. pirmąjį pusmetį. Tada Latvija pirmą kartą pirmininkaus Europos Sąjungos Tarybai.
Ponios ir ponai, Lietuva iškėlė tris pagrindinius savo pirmininkavimo tikslus: patikima, auganti ir atvira Europa! Tardama šį šūkį norėčiau pasinaudoti proga pasveikinti Kroatijos Respublikos Parlamento pirmininką poną J. Leką, kadangi jūsų šalis ką tik tapo 28-ąja Europos Sąjungos valstybe nare.
Pabaigoje norėčiau nuoširdžiai palinkėti Lietuvai visokeriopos sėkmės pirmininkaujant Europos Sąjungos Tarybai. Jūsų išmoktos pamokos bus be galo svarbios mums, jūsų pasiekimai pasitarnaus ir kiekvienam europiečiui, ir visiems kitiems! Ačiū. (Plojimai)
PIRMININKAS. Nuoširdžiai dėkoju Latvijos Respublikos Saeimos Pirmininkei S. Āboltiņai.
Gerbiamieji, džiaugiamės, kad šiandien šioje salėje yra ir mūsų kaimynai bei partneriai, su kuriais nuo seno esame susieti politiniais, kultūriniais ir ekonominiais saitais, o šiandien – dar ir glaudžiais strateginiais ryšiais. Leiskite į tribūną pakviesti Lenkijos Respublikos Senato Pirmininką Bogdaną Borusewiczų. (Balsai salėje)

Lenkijos Respublikos Senato Pirmininko B. Borusewicziaus kalba

B. BORUSEWICZ. Gerbiamoji ponia Prezidente, gerbiamasis pone Seimo Pirmininke, pone premjere! Man tenka didelė garbė, kad galiu atstovauti Lenkijos parlamentui Lietuvos Seime labai reikšmingą Lietuvai dieną. Pirmą kartą buvau šioje salėje 1991 m. Ir prieš 22 metus ji atrodė panašiai, bet aplinka atrodė visiškai kitaip. Lenkija rėmė nepriklausomą Lietuvą, tuomet ir demokratinę Lietuvą ne tik žodžiu – iš mano regiono, iš Gdansko, „Solidarumas“ čia persiųsdavo spausdinimo mašinų, radijo stočių. Visa laimė, pasirodo, kad jos buvo nereikalingos. Verta kartkartėmis prisiminti tą didvyrišką laikotarpį, kad įvertintume tą normalų laikotarpį, kurį šiandien turime ir kurio metu veikia mūsų visuomenės. Lietuva yra ketvirtoji nauja Europos Sąjungos valstybė, perimanti pirmininkavimą po Čekijos, Vengrijos ir Lenkijos. Jau nėra nuogąstavimų, kurie buvo pradžioje, ar naujos valstybės pajėgs susidoroti su naujais iššūkiais. Dabartiniu metu jau nėra suskirstymo į naujas ir senas Europos Sąjungos valstybes – ir tai gerai, labai tuo džiaugiuosi. Netolimoje ateityje pirmininkavimą Europos Sąjungos Tarybai perims Latvija ir Estija, ir tai bus įrodymas nepaprastų pasikeitimų, kuriuose mes dalyvaujame, nes mes esame pastovūs, stabilūs Europos Sąjungos nariai. Lietuvai, panašiai kaip anksčiau Lenkijai, tenka pirmininkauti krizės metu, todėl Lenkija visiškai palaiko pasirinktus tris pagrindinius principus, kuriais remiasi Lietuvos prioritetai: tai patikima Europa, auganti Europa ir atvira Europa. Labai svarbūs yra uždaviniai, susiję su Europos ūkio problemomis, tokie kaip bedarbystės mažinimas, ypač jaunų žmonių, Europos Sąjungos 2014–2020 m. finansinės perspektyvos priemonių nustatymas ir apie 70 teisės aktų pritaikymo planas. Lenkijai itin svarbūs yra energetikos klausimai. Panašiai kaip ir Lietuva, tikimės, kad bus sukurta bendra energijos rinka, todėl mus džiugina tai, kad šis klausimas bus vienas iš Lietuvos pirmininkavimo prioritetų. Man, kaip žmogui, kuris yra susijęs su pamariu, ypatingą reikšmę turi tarp Lietuvos prioritetų esanti Europos Sąjungos strategija, skirta Baltijos jūros regionui. Tai yra iš tikrųjų vidinė Europos Sąjungos jūra, turbūt labiau negu Viduržemio jūra. Ir tokia Europos Sąjungos strategija šitam regionui yra labai reikalinga.
Kitų Baltijos šalių pirmininkavimo kadencija per artimiausius kelerius metus leidžia puoselėti viltį, kad Lietuvos pirmininkavimo metu pradėti veiksmai šioje srityje bus pratęsti ir ateityje. Lenkams yra labai artimas atviros Europos šūkis, kuris darniai suskamba su jau nuo seno Lenkijos remiama atvirų sienų politika Europos Sąjungos narystės siekiančių šalių atžvilgiu. Abi mūsų šalys – Lenkija ir Lietuva – jau seniai įsitraukė į pagalbą Ukrainai, jai suartėjant su Europos Sąjunga. Šių metų kovo mėnesį Lenkijos Senate įvyko Lenkijos Respublikos Seimo ir Senato, Lietuvos Respublikos Seimo ir Ukrainos Aukščiausiosios Rados narių asamblėjos penktoji sesija. Aš tuomet užtikrinau, jog kartu su Lietuva stengsimės, kad lapkričio mėnesį Europos Sąjungos Rytų partnerystės susitikimo viršūnių Vilniuje metu įvyktų asociacijos sutarties su Ukraina pasirašymas ir tokių sutarčių parafavimas su Gruzija, Moldova ir Armėnija.
Baigiamojoje deklaracijoje kartu su Lietuvos Seimo Pirmininku ponu V. Gedvilu pažadėjome ekspertų ir organizacinę paramą, kuriant Ukrainos demokratines institucijas ir teisinę valstybę bei pritaikant teisėtvarką prie Europos Sąjungos reikalavimų. Lenkija, panašiai kaip ir kitos Vidurio ir Rytų Europos šalys, šiandien Europos Sąjungos narės, perėjo ilgą santvarkos ir ūkio transformacijos kelią. Mes atsimename, kad be valstybių, turinčių stiprius demokratijos pagrindus, pagalbos šis kelias būtų žymiai sunkesnis. Todėl manau, kad jūs visiškai suprasite mano įsitikinimą dėl moralinio įsipareigojimo, kurį mes turime tų šalių, kurios pradeda žengti demokratinių pasikeitimų keliu, atžvilgiu.
Gerbiamieji, mes panašiai suvokiame Europą ir jai iškylančius iššūkius. Lemiamą vaidmenį šiuo atžvilgiu suvaidino bendras kelias į laisvę ir paskutinio laikotarpio patirtis, kartu kuriant Europos ateitį. Per artimiausius pusę metų visų europiečių akys bus nukreiptos į Lietuvą.
Linkiu Lietuvai sėkmės pirmininkaujant Europos Sąjungos Tarybai. (Plojimai)
PIRMININKAS. Dėkoju Lenkijos Respublikos Senato Pirmininkui B. Borusewicziui.
Gerbiamieji, labai džiaugiuosi galėdamas pakviesti tarti sveikinimo žodį Europos Parlamento Pirmininko pavaduotoją Othmarą Karasą. (Plojimai)

Europos Parlamento Pirmininko pavaduotojo O. Karaso kalba

O. KARAS. Jūsų Ekscelencija Lietuvos Respublikos Prezidente, gerbiamasis Seimo Pirmininke pone Gedvilai, gerbiamieji Seimo nariai, ponios ir ponai, kolegos. Visų pirma leiskite man perduoti Europos Parlamento Pirmininko pono M. Schulzo atsiprašymą, kad jis negalėjo dalyvauti šiandien renginyje dėl Strasbūre vykstančios Europos Parlamento plenarinės sesijos. Pirmininkas asmeniškai paprašė manęs perduoti jo žinią tokią simbolinę dieną lietuviams ir Europai.
Sekmadienį Zagrebe, pirmadienį Strasbūre oficialiai pasveikinome 28-ąją valstybę narę Kroatiją, prisijungusią prie mūsų didelės europietiškos šeimos. Tai buvo istorinė diena ir Kroatijai, ir Europos Sąjungai, ir Europai. Europa žengė dar vieną svarbų žingsnį susijungimo link. Kroatija atveria naują skyrių savo ir Europos Sąjungos istorijoje.
Ši savaitė yra istorinė ir jūsų šaliai. Lietuva pirmą kartą pradeda savo pirmininkavimą Europos Sąjungos Tarybai. Per kitus šešis mėnesius nuo Lietuvos priklausys darbas, vadovaujant Europos Sąjungos darbotvarkei. Tai bus labai sudėtingas laikotarpis Europai, nes bus likę metai iki Europos Parlamento rinkimų. Šie rinkimai bus kitokie. Laikotarpis, kuriuo gyvename, yra kitoks. Dabar metas Europos Sąjungai veikti. Pasibaigus jūsų pirmininkavimo laikotarpiui, 2014 m. sausio 1 d. euro zona priims naują narę Latviją, kuri yra tikros ekonominės sėkmės pavyzdys. Vos prieš 9 metus 2004 m. gegužės 1 d. Lietuva kartu su dar devyniomis valstybėmis šventė dieną, kai įstojo į Europos Sąjungą. Tuo buvo siekiama ne išplėsti Europą, bet įveikti jos dirbtinį padalijimą. Naujos narės netapo europietės, jos visada buvo Europos dalis. Vadinamasis Europos integracijos proceso kūrėjas, kuris jau šiandien buvo minėtas, R. Schumanas pabrėžė savo įkvepiančioje 1950 m. gegužės mėnesį kalboje, kuri žinoma kaip Schumano deklaracija, kad Europos negalima sukurti vienu mostu arba pagal vienintelį planą, ji bus sukurta pasiekus konkrečių laimėjimų, kurie pirmiausia sudarys sąlygas atsirasti tikram solidarumui.
Aš manau, mūsų laikais jau turime kuo pasididžiuoti. Lietuvos įstojimas į Europos Sąjungą sustiprina viltis sulaukti geresnės ateities. Lietuviai tvirtai laikosi Europos idėjos ir gerais, ir blogais laikais. Taip iš dalies yra dėl to, kad jie žino, jog lėšos, kurias jie gauna iš Europos Sąjungos biudžeto, padeda sustiprinti Lietuvos ekonomiką.
Šiandien mes susirinkome paminėti pirmą kartą vykstančio Lietuvos pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai pradžią. Vakar ryte Strasbūre klausėmės jūsų Respublikos Prezidentės, tikros proeuropietiškos politikės ir labai sėkmingai dirbusios Europos Komisijos narės, ji pristatė Lietuvos pirmininkavimo darbo programos prioritetus ir pagrindinius tikslus.
Europos Parlamentas daug tikisi iš šio pirmininkavimo artėjant šios Europos Parlamento kadencijos pabaigai. Tai reiškia, kad bus svarstoma daugybė teisės aktų projektų, tokių kaip daugiametė finansinė programa. Ji truputį vėluojant turėtų būti priimta siekiant visiškai atkurti Europos Sąjungos ekonominį patikimumą. Per artimiausius mėnesius bus labai svarbus ekonominės ir piniginės sąjungos gilinimas ir stiprinimas.
Ponios ir ponai! Europos Parlamentas džiaugiasi, kad ši pirmininkaujanti šalis yra pasiryžusi siekti pažangos dėl visų šių teisės aktų projektų. Mes taip pat esame įsitikinę, kad lietuviai tikrai parodys aiškų vadovavimą ir didelę patirtį svarbiais klausimais. Visų pirma neabejojame, kad šis pirmininkavimas paliks savo pėdsaką Europos Sąjungos bendradarbiavimo su Rytų partneriais požiūriu, o ypač per trečiąjį Rytų partnerystės vadovų susitikimą Vilniuje lapkričio mėnesį.
Lietuva taip pat žino, kaip svarbu yra didinti energetinę nepriklausomybę. Ir šiuo požiūriu esame įsitikinę, kad bus dedamos didelės pastangos siekiant užbaigti mūsų energetinės vidaus rinkos kūrimą. Europos Parlamentas sveikina jūsų stiprų įsipareigojimą tinkamai stebėti jau sutartus veiksmus, būtent Trečiojo liberalizavimo paketo įgyvendinimą ir atsinaujinančių ir alternatyvių energijos šaltinių naudojimo didinimą.
Ponios ir ponai, mūsų laukia didžiulis darbo krūvis, tačiau Europos Parlamentas tiki, kad Lietuvos pirmininkavimas, atliekant tarpininko vaidmenį, bus sėkmingas ir kad Europos Parlamentą Lietuva laikys lygiaverčiu partneriu derybų metu. Per kitus šešis mėnesius mes stebėsime prasidedančių Europos Parlamento rinkimų, vyksiančių kitų metų gegužės mėnesį, kampaniją. Gyvename sudėtingu Europai laikotarpiu. Paprasti žmonės vis labiau praranda tikėjimą demokratinių institucijų gebėjimu ir nori imtis veiksmų. Negana to, šis pirmininkavimas suteikia Lietuvai nepakartojamą galimybę pajausti Europą, padiskutuoti apie ją ir rinktis į savo gyvenimus įnešti daugiau Europos. Todėl jūsų įsipareigojimas ir jūsų euroentuziazmas yra tik dar svarbesnis. Europos Parlamentas ir visi nacionaliniai parlamentai… juos išrinko piliečiai ir Europai reikalingi stiprūs parlamentai. Mums reikia daugiau skaidrumo. Jo reikia priimant visus sprendimus, reikalingas demokratinis legitimumas. Ačiū visiems už jūsų dėmesį. (Plojimai)
PIRMININKAS. Dėkoju gerbiamajam Europos Parlamento Pirmininko pavaduotojui O. Karasui.
Maloniai kviečiu tarti žodį Seimo Pirmininko pavaduotoją Petrą Auštrevičių. (Plojimai)

Seimo Pirmininko pavaduotojo P. Auštrevičiaus kalba

P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Lietuvos Respublikos Prezidente, Seimo Pirmininke, Ministre Pirmininke, Prezidente Adamkau, buvę valstybės vadovai, gerbiamieji svečiai, mielieji kolegos europiečiai!
Lietuvos Respublikos Seimo pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai parlamentinis matmuo, kurio pradžią pažymime šiandien, yra aktyvaus parlamentinio veikimo dėl mūsų Sąjungos reikalų pavyzdys. Iš viso šį pusmetį Seime vyks 9 parlamentinio matmens renginiai ir dar 11 papildomų su pirmininkavimu susijusių renginių. Visa tai atspindi Europos Sąjungos aktualijas ir Lietuvos prioritetus.
Lietuvos Seimas yra aktyvus europinės politikos sprendimų dalyvis, Lietuvoje įtvirtinta ir vykdoma parlamentinės kontrolės politika pasiteisino ir atitinka valdžių sandaros principus. Esu tikras, kad nacionaliniai Europos Sąjungos valstybių narių parlamentai turi išlikti aktyvūs europinės politikos sprendimų priėmimo dalyviai, viešų diskusijų iniciatoriai ir visuomenės nuomonės formuotojai. Ekonominių sunkumų sukrėsta Europos visuomenė turi būti deramai ir atsakingai įtraukta į sprendimų priėmimą. Laiku ir atviras politikų dialogas su rinkėjais leidžia sumažinti Europos Sąjungos sprendimų anonimiškumą ir sukurti geresnį pasitikėjimo klimatą.
Pirmininkavimo laikotarpiu Seime vyks specializuotų parlamentų komitetų posėdžiai aktualiais žemės ūkio, užsienio politikos, aplinkosaugos, socialinių reikalų ir darbo, regioninio bendradarbiavimo ir europietiškos daugiakalbystės sričių klausimais. Taip pat bus surengtos dvi tarpparlamentinės konferencijos: bendros užsienio ir saugumo bei bendros saugumo ir gynybos politikos konferencija, kurios metu diskutuosime glaudesnio užsienio ir gynybos politikos sąlyčio temomis, ir apie transatlantinio bendradarbiavimo perspektyvas. Seimui teks garbė surengti inauguracinį naujos tarpparlamentinės konferencijos pagal Europos fiskalinės sutarties 13 straipsnį posėdį. Šioje konferencijoje, kurią siūlome vadinti Tarpparlamentine Europos Sąjungos ekonominio ir finansinio valdymo konferencija, svarstysime, kaip atkurti ekonomikos augimą, kokios yra tolesnės Ekonominės ir pinigų sąjungos gilinimo perspektyvos, taip pat bankų sąjungos kūrimo ir struktūrinių reformų tąsos reikalus. Mes nekantriai laukiame mūsų kolegų iš valstybių narių ir Europos Parlamento Vilniuje ir tikimės darbingos ir kūrybingos veiklos.
Gerbiamieji svečiai, ponios ir ponai! Netrukus pirmininkavimo trejeto atstovai, Lietuvos, Airijos ir Graikijos parlamentų atstovai, pasirašys Vilniaus deklaraciją. Šiuo dokumentu siekiama toliau skatinti Europos Sąjungos potencialą reikalingoms tolesnėms permainoms ekonominio konkurencingumo ir struktūrinių pokyčių srityje.
Sveikiname Europos Sąjungos bendradarbiavimą su kaimynais siekiant tikros partnerystės ir regioninio stabilumo. Pabrėžiama atviros viešosios diskusijos apie Europos Sąjungos ateitį svarba. Tikiu, kad pasirašyta deklaracija taps dar vienu impulsu tvirtesnės ir vieningiau veikiančios Sąjungos link.
Ponios ir ponai, Europos Sąjunga gimė ten, kur baigėsi konfliktai, kur atsirado viltis ir pasiryžimas gyventi kitaip. Svajokime apie tai ir toliau kurkime mūsų Sąjungą, pajėgią įveikti ateities iššūkius ir vertą Europos kultūros tradicijų. Dėkoju už jūsų dėmesį. (Plojimai)
PIRMININKAS. Dėkoju Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojui P. Auštrevičiui. Toliau iškilmingam posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pavaduotojas, Europos reikalų komiteto pirmininkas G. Kirkilas.
PIRMININKAS (G. KIRKILAS, LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Gerbiamieji iškilmingo posėdžio dalyviai, dabar kviečiu Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininką V. Gedvilą, Airijos Atstovų Rūmų Pirmininką S. Barrettą bei Graikijos Respublikos Parlamento Generalinį Sekretorių, įgaliotą pasirašyti deklaraciją, A. Papaioannou, pasirašyti Airijos, Lietuvos ir Graikijos parlamentų pirmininkų Vilniaus deklaraciją. (Plojimai)
Gerbiamieji kolegos, pirmininkaujančio trejeto valstybių parlamentų vadovai pasirašo Vilniaus deklaraciją. (Plojimai)
Gerbiamieji iškilmingo posėdžio dalyviai, Vilniaus deklaracija pasirašyta. Ačiū parlamentų vadovams.
Toliau iškilmingam posėdžiui vadovaus Seimo Pirmininkas V. Gedvilas.
PIRMININKAS (V. GEDVILAS). Gerbiamieji svečiai, Jūsų Ekscelencijos, kolegos, noriu dar kartą jums nuoširdžiai padėkoti, kad šią Lietuvai ypatingą dieną esame kartu ir minime Lietuvos Respublikos pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai pradžią. Ačiū už jūsų gražius žodžius ir palinkėjimus.
Šiuo posėdžiu baigiame Seimo pavasario sesiją ir iškilmingai pradedame pirmininkavimą Europos Sąjungos Tarybai.
Kviečiu visus kartu sugiedoti Lietuvos valstybės himną, o po to, pažymint pirmąjį Lietuvos Respublikos pirmininkavimą Europos Sąjungos Tarybai, skambės Europos Sąjungos himnas.

Giedamas Lietuvos valstybės himnas

Skamba Europos Sąjungos himnas

M. STROLYS. Jos Ekscelencija Lietuvos Respublikos Prezidentė Dalia Grybauskaitė. (Plojimai)
PIRMININKAS. Gerbiamieji svečiai, skelbiu iškilmingą posėdį baigtą. 12.00 val. visus kviečiu į vėliavų pakėlimo ceremoniją Nepriklausomybės aikštėje, o 12.40 val. – į parodos „Vieningoje Europoje“ atidarymą pirmųjų rūmų Parlamento galerijoje.
Linkiu jums malonios ir turiningos likusios šventės! Posėdį skelbiu baigtą. (Gongas)
