LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 111
STENOGRAMA

2013 m. gruodžio 10 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojai
K. KOMSKIS ir A. SYSAS

     PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Pradedame vakarinį Seimo posėdį. Registracija. (Gongas)
    Vakariniame posėdyje užsiregistravo 51 Seimo narys.

15.04 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Vyto Miliaus paskyrimo Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo teisėju" projektas Nr. XIIP-993(2) (priėmimo tęsinys)

    Gerbiamieji kolegos, norėčiau perskaityti balsų skaičiavimo protokolą dėl nutarimo "Dėl Vyto Miliaus paskyrimo Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo teisėju" (projektas Nr. XIIP-993(2) priėmimo.

    Šio nutarimo priėmimas

    Iš viso išduota biuletenių - 73, rasta biuletenių - 73, galiojančių - 67, negaliojančių - 6. Už balsavo 59, prieš - 3, 5 susilaikė". (Gongas) Nutarimas yra priimtas. (Gongas, plojimai)
    Gerbiamieji kolegos, priesaika bus 17 d., tada mes ir pasveikinsime. Prašom, suteiksime žodį, bet gėles įteiksime 17 d.
     V. MILIUS. Laba diena. Esu labai dėkingas jums. Vienas dalykas - laikytis Konstitucijos kasdieniniame gyvenime, kitas dalykas - reikalauti, kad Konstitucijos laikytųsi tie, kurie priima įstatymus. Ačiū už pasitikėjimą ir sėkmės jums. (Plojimai)
     PIRMININKAS. Marija Aušrinė - per šoninį mikrofoną. Prašom.
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Labai ačiū, gerbiamasis pirmininke. Aš norėčiau informuoti Seimą, kad rytiniame posėdyje P. Gražulis sakė netiesą. Šiandien Europos Parlamentas net nesvarstė E. Estrelos rezoliucijos ir už ją nebalsavo, kadangi priėmė vieno puslapio konservatorių siūlymą. Jo esmė tokia: sveikatos apsaugą ir lytinį švietimą palikti nacionalinių valstybių kompetencijai. Taigi priimta Seimo rezoliucija dėl E. Estrelos rezoliucijos yra niekinė ir juokinga. Labai ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Dėkojame konservatoriams, kurie išgelbėjo Lietuvą. P. Gražulis nori išgelbėti Lietuvą dar kartą.
     P. GRAŽULIS (TTF). Nesuprantu, vadinasi, kaip čia M. A. Pavilionienė, mokslų daktarė ir panašiai, net nesupranta, kad tokiu būdu ir atmetė E. Estrelos rezoliuciją pritardami konservatorių pasiūlytai rezoliucijai. Gerbiamoji Aušrine, mokykitės jūs tada suprasti bent elementariausius dalykus.

15.06 val.
    Valstybinės kainų ir energetikos komisijos pirmininkės Dianos Korsakaitės atsakymai į Seimo narių 2013 m. gruodžio 2 d. raštu pateiktus klausimus (pagal Seimo statuto 209 straipsnį)

     PIRMININKAS. Na, gerbiamieji kolegos, pradedame 2-1 klausimą. Gerbiamasis kolega, yra 2-1 klausimas, yra atvykusi kviesta viešnia. Yra tiesioginė transliacija Lietuvos piliečiams per Lietuvos televiziją.
    Gerbiamieji kolegos, 2-1 klausimas - Valstybinės kainų ir energetikos komisijos pirmininkės Dianos Korsakaitės atsakymai į Seimo narių 2013 m. gruodžio 2 d. raštu pateiktus klausimus pagal Seimo statuto 209 straipsnį. Perskaitau 5 ir 6 punktus: "Atsakymams į iš anksto raštu pateiktų Seimo narių klausimus skiriama 15 minučių"; "Likęs laikas skiriamas atsakymams į papildomai užduodamus klausimus žodžiu. Šiuos klausimus užduoti pirmenybę turi tie Seimo nariai, į kurių raštu užduotus klausimus atsakinėja Vyriausybės narys. Likęs laikas skirstomas proporcingai frakcijų dydžiui kitų Seimo narių klausimams, pirmieji užduoti klausimus teisę turi Seimo opozicijos lyderis ir opozicinių frakcijų seniūnai." Todėl kviečiu gerbiamąją D. Korsakaitę į tribūną atsakyti į Seimo narių klausimus.
     D. KORSAKAITĖ. Laba diena, gerbiamieji Seimo nariai. Malonu pasinaudoti proga tiesiogiai atsakyti į rūpimus klausimus. Gruodžio 2 d. gavome gerbiamojo Seimo nario P. Gražulio klausimus, į kuriuos dabar teikiu atsakymą.
    Atsakymą į pirmąjį ir ketvirtąjį klausimus pradėsiu nuo to, kokia įstatymų leidėjo valia yra sudėstyta kainodaros sprendimų sistema gamtinių dujų sektoriuje. Komisija, kaip reguliavimo institucija, nustato perdavimo, skirstymo, laikymo, skystinimo paslaugų viršutines kainų ribas, konkrečias šių infrastruktūros paslaugų kainas nustato reguliuojamas asmuo, o komisija patikrina šių nustatytų kainų atitikimą viršutinės ribos atžvilgiu. Konkrečias kainas komisija nustato tik dviem atvejais: sistemos balansavimo ir prijungimo prie tinklo paslaugų atvejais. Tuo tarpu gamtinių dujų, kaip produkto, kainos standartiniu atveju yra ne reguliuojamos, o nustatomos ūkinę veiklą vykdančių asmenų sprendimais. Tačiau yra viena išimtis taikoma buitinių vartotojų atžvilgiu būtent 9 straipsnio 17 dalyje (cituoju): "Gamtinių dujų įmonės buitiniams vartotojams tarifus nustato kas pusę metų. Nustatytą tarifą sudaro prognozuojamų gamtinių dujų produkto konkrečių perdavimo, skirstymo, laikymo, skystinimo, tiekimo kainų ir skirtumo tarp ankstesnio tarifo galiojimo laikotarpio prognozuotų ir faktinių gamtinių dujų produkto kainų suma. Įmonės konkrečius tarifus teikia tvirtinti komisijai." Ir toliau 16 dalis nustato, kad "komisija, patikrinusi ir nustačiusi, kad buitiniams vartotojams nustatyti tarifai apskaičiuoti nesilaikant tarifų nustatymo reikalavimų (juos ką tik išdėsčiau), gamtinių dujų įmonėms teikia nurodymus dėl konkrečių kainų ir tarifų skaičiavimo. Gamtinių dujų įmonės privalo koreguoti tarifus per 15 dienų, jei gamtinių dujų įmonės nevykdo komisijos reikalavimo, komisija vienašališkai nustato konkrečias kainas ir tarifus."
    Kas gi įvyko aptariamuoju atveju ir kur išsiskyrė reguliuojamojo asmens bei reguliuotojo pozicijos? Reguliuojamas asmuo pateikė valdybos sprendimą, pagal kurį, nesilaikant Gamtinių dujų įstatymo 9 straipsnio 17 dalies nurodymo, prie gamtinių dujų bei infrastruktūros paslaugų kainų pridėtas neigiamas fakto ir prognozės skirtumas ne už pasibaigusį laikotarpį, tai yra 2013 m. I pusmetį, o už pasibaigusį ir einamąjį laikotarpį, t. y. visus 2013 metus, kas savaime implikuoja, kad pridedamas ne faktinis skirtumas, o prognozuojamas skirtumas. Šios "kūrybiškos" traktuotės bendra vertė - 4,4 mln. Lt. Ši vertė, pasibaigus laikotarpiui, gali būti tiek didesnė, tiek mažesnė. Taigi, laukiama apytikslė 2013 m. II pusmečio skirtumo tarp fakto ir prognozės suma būtent ir sudaro 5 ct už kubinį metrą tarifo skirtumą, kuris atitinkamų vartotojų grupių mėnesio sąskaitoje sudaro: 30 ct - viryklių savininkams ir 12 Lt - individualių savininkams (statistiškai suvartojantiems atitinkamai 6 kubus ir 225 kubus per mėnesį). Ką trumpuoju laikotarpiu, tai yra šį šildymo sezoną, praranda vartotojai? Pirmieji - vieną arbatos puodelį per mėnesį. Antrieji - dvi masinės gamybos arbatos pakuotes.
    Iš technokratinės pusės pažvelgus, reguliuojamojo sprendimas yra taisytinas, nors akivaizdu, kad trumpuoju laikotarpiu atrodo labai patrauklus. Ypač žinant faktą, kad lapkričio pradžioje naftos produktų kainos buvo pasiekusios atitinkamo laikotarpio žemiausią tašką, o dolerio ir euro kursas taip pat buvo mažai kintantis. Tačiau jei šį reguliuojamojo asmens sprendimą vertintume šiek tiek ilgesnės distancijos perspektyvoje ir pagal aplinkybes, kai dujų kainos kils kiekvieną mėnesį, o taip gali nutikti, nuolatinio kilimo tendencijas matėme pastaruosius keletą metų, tai "kūrybiškos" kainodaros precedentas reguliuojamojo bus panaudotas, neabejoju, tikrai bus panaudotas, visų metų vartotojų nepriemoką sukeliant į vieną pusmetį. Kai susiklosto itin neigiamos aplinkybės, pavyzdžiui, kaip buvo 2010-2012 m., kai metinis skirtumas, auginantis vartotojų tarifą, gali siekti kelis kartus didesnę sumą, tokiais atvejais reguliuojama monopolija naudotų precedento teisę, o reguliatorius jau neturėtų jokio rimto argumento pasipriešinti tokiems monopolijos sprendimams. Todėl dėl tų atvejų, kurie gali susiformuoti importo kainos srityje, reguliacinės aplinkos aiškumo, prognozuojamumo ir skaidrumo, o tai yra vartotojų interesų ilguoju laikotarpiu, mes pasisakome, kad visais atvejais taisyklės turi būti taikomos vienodai ir aiškiai.
    Galima kelti klausimą, kiek tikslinga yra turėti vienašališko kainų ir tarifų nustatymo teisę ir įpareigojimą reguliuojančiai institucijai. Esminis uždavinys, dėl kurio atsirado šis reguliavimo instrumentas, matyt, yra toks: visais atvejais užtikrinti, kad monopolijos ir didelę įtaką rinkoje turintys asmenys ūkinę veiklą vykdytų pagal teisinius reikalavimus, o jei nevykdo, užtikrinti, kad tie reikalavimai būtų įgyvendinti. Komisija išnaudojo vienašališko nustatymo pareigą visais atvejais, kai reguliuojami asmenys atsisako vykdyti teisėtus reikalavimus kainų ir tarifų srityje.
    Per pastaruosius ketverius metus gamtinių dujų sektoriuje įvyko šie vienašališki nustatymai. 2010 m. sprendimas dėl UAB "Druskininkų dujos" skirstymo kainos viršutinės ribos, kuriuo komisija nustatė 2 Lt 65 ct už vieną kubinį metrą mažesnę skirstymo kainą, negu kad teikia reguliuojamas asmuo. Teisminiai ginčai jau yra baigti, komisijos sprendimas teisme patvirtintas. 2011 m. sprendimas dėl AB "Lietuvos dujų" gamtinių dujų tarifo buitiniams vartotojams, juo komisija nustatė 12 ct mažesnę kainą buitiniams vartotojams, nei buvo nustatyta reguliuojamo asmens valdybos sprendimu. 2013 m. lapkričio sprendimas dėl AB "..." perdavimo paslaugų kainų vienašališko nustatymo, kur komisija nustatė 11 ct mažesnę perdavimo paslaugos kainą, nei kad reguliuojamo asmens valdyba. 2013 m. sprendimas, dėl kurio aš čia ir esu, "Lietuvos dujų" gamtinių dujų tarifų buitiniams vartotojams vienašališkas nustatymas, kur nustatyta 5 ct už kubinį metrą didesnė kaina, negu valdybos sprendimas.
    Taigi apibendrinsiu, kad komisija jai suteiktą teisę ir pareigas naudoti vienašališko kainų ir tarifų nustatymo instrumentą naudoja išskirtiniais atvejais, kai visos kitos priemonės jau yra išnaudotos, nebuvo veiksmingos ir visais atvejais tai darome skaidriai, proporcingai, vadovaudamiesi tik ekonomine ir teisine argumentacija.
    Antrasis klausimas. Minėjau, kad reguliavimas netaikomas gamtinių dujų produktų atžvilgiu. Taigi importo kainos yra nereguliuojamos. Komisijos vienašališko sprendimo turinys yra susijęs su skirtumu tarp prognozės ir fakto už pasibaigusį ataskaitinį laikotarpį. AB "Lietuvos dujos" pateikė 2014 m. pirmojo pusmečio prognozę, kad importo kaina bus 1181 Lt už 1000 kubinių metrų. Komisijos specialistų patikrinimas, remiantis ateities sandorių tarptautinėse naftos produktų rinkose informacija, parodė, kad iš esmės prognozuotina ta pati suma. Todėl patvirtinu, kad tiek valdybos sprendime, tiek komisijos nutarime importo kaina yra ta pati - 1181 Lt už 1000 kubinių metrų. Tik informuosiu, kad ši prognozė buvo daryta lapkričio 5 d. Kaip žinote, naftos produktų rinka yra dinamiška ir jau po mėnesio situacija buvo pasikeitusi. Pailiustruosiu faktą. Jeigu komisija būtų nustačiusi, pavyzdžiui, gruodžio 4 d., importo tarifų kaina būtų 1203 Lt už 1000 kubinių metrų. Taigi vienas mėnuo ir 22 Lt už 1000 kubinių metrų, arba 2,2 ct už vieną kubinį metrą. Skirtumas į neigiamą pusę.
    Trečiasis klausimas. Šiuo metu svarstomas 5 ct už kubinį metrą klausimas. Pažvelgus į jį iš esmės atsiskleidžia štai toks turinys. Reguliuojamas asmuo, tiekiantis gamtines dujas beveik šimtui procentų buitinių vartotojų, pateikia valdybos sprendimą, neatitinkantį įstatymo reikalavimų. Nėra svarbu, kokia apimtimi neatitinka, svarbus pats faktas - monopolija leido sau nevykdyti, akivaizdžiai nevykdyti įstatymo, ir dabar reguliatorius atsiskaito, kodėl reikia vykdyti įstatymą. Todėl performuluočiau klausimą taip. Jeigu reguliuojama monopolija būtų pateikusi valdybos sprendimą, nukrypstantį nuo įstatymo ne 5 ct, o 50 ct arba ir visu litu, tačiau ne iš pelno, bet iš būsimo, neva teisės aktais garantuojamo kainos padidinimo ateinančiu laikotarpiu, ar tai taip pat reikštų, kad yra išlaikytas balansas su vartotojų interesais, įstatymo viršenybe ir ūkinės aplinkos sąlygų skaidrumu, ir kur tuomet yra tikslinga brėžti ribą, iki kurios pusiau teisėtai ir remiantis trumpalaikiais motyvais leidžiama nesilaikyti įstatymo leidėjo valios demokratinėje šalyje? Todėl dar kartą pakartosiu dėl šio 5 ct klausimo, reiškiantį menamą sutaupymą 30 ct per mėnesį pirmos grupės sąskaitoje ir 12 Lt per mėnesį antros vartotojų grupės, turėtų būti žvelgiama vertybiniame kontekste, kiek yra vertingas įstatymas ir ar įgyvendinanti institucija, pagal apibrėžimą turinti veikti kaip sarginis šuo, turi moralinę ir etinę teisę nematyti akivaizdaus reguliuojamos monopolijos politikavimo.
    Penktasis klausimas. Esu visiškai tikra, kad Lietuvos Respublikos poziciją ginantys teisininkai išnaudos šią situaciją savo argumentacijai sustiprinti ir papildyti. Informuoju, kad komisija, prieš priimdama galutinį sprendimą, pateikė oficialų prašymą reguliuojamam asmeniui patvirtinti, jog skirtumas, susidaręs tarp tarifo, apskaičiuoto pagal Gamtinių dujų įstatymo nurodymus, ir tarifo, patvirtinto valdybos sprendimu, yra numatytas dengti iš reguliuojamo asmens pelno. Pašalinti valdybos sprendimo klaidas, jei neketinama šio skirtumo dengti veiklos pelnu, ir nurodyti, ar reguliuojamas asmuo pasinaudos įstatyme numatytu 15 dienų terminu pažeidimams ištaisyti. Į šiuos klausimus reguliuojamas asmuo atsakė: "Bendrovė neturi galimybių 4,4 mln. Lt dengti tiekimo veiklos pelno sąskaita." Cituoju toliau: "AB "Lietuvos dujos" neperskaičiuos gamtinių dujų tarifų buitiniams vartotojams." Ir galiausiai: "Todėl komisija gali priimti vienašališką sprendimą." Taip reguliuojamas asmuo aiškiai pademonstravo, kad jokios pelningumo dalies neatsisako gamtinių dujų vartotojų naudai; jokių įrodymų, kad antrąjį pusmetį importo kaina bus nustatoma palankesniais Lietuvai tarifais ar taisyklėmis, nepateikia; visą riziką visa apimtimi dėl naftos produktų kainų svyravimo ir valiutų kursų svyravimo perkelia vartotojams; ir jokios atsakomybės dėl sprendimo, neatitinkančio įstatymo nuostatų, neprisiima. Tokia faktinė reguliuojamo asmens pozicija bus tinkamai pademonstruota motyvuojant Lietuvos argumentus, manau, taip pat ir Arbitražo teisme. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Vienintelis autorius, uždavęs klausimus, - P.Gražulis. Jis klausia pirmasis. Prašom.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamoji pranešėja, jūs mums atsakėte į susirinkusių valdančiosios daugumos Seimo narių klausimus panašiai kaip dabar. Jūs nelabai įtikinote, nes jūs ką tik prieš tai pati minėjote, kad ne kartą jūsų komisija nustatė mažesnes kainas, nei prašė "Lietuvos dujos" ar kitas vartotojas, ir pirmą kartą jūsų istorijoje nustatytos didesnės kainos, nei pasiūlė vartotojas. Lietuvos Respublikos Seimas, Vyriausybė deda visas pastangas, kad mūsų gyventojai gautų pigesnes dujas, kreipėsi į tarptautines organizacijas, į Europos konkurencijos tarybą, bylinėjasi su Rusijos "Gazpromu" ir staiga jūsų sprendimas, kuris tikrai mus šokiruoja. Mes gyventojams nesugebame paaiškinti jūsų priimto tokio sprendimo. Tai precedento neturintis sprendimas, tuo labiau kad jūs premjerui, kaip premjeras liudijo, žadėjote palikti tokias kainas, kokias siūlė "Lietuvos dujos". Vis dėlto ar jūs negalėtumėte pripažinti, kad tai yra klaida, ir gal jūs paprastais žodžiais paaiškinkite dabar žmonėms, kurie klauso šito reportažo. Tai ne arbatos pakelis, bet žmogui kainuotų apie 50 Lt buto apšildymas pigiau per mėnesį, jeigu 5 ct būtų sumažinta kaina.
     D. KORSAKAITĖ. Nežinau, ką žmonės turi šildyti, kad iš 5 ct susiformuotų 50 Lt sąskaitos sutaupymas, turbūt baseinus ir oranžerijas didžiausias. Tai, matyt, rūpestis yra ne dėl tų vartotojų, o dėl tų vartotojų, kurie suvartoja daug mažiau, taigi ir skirtumas sąskaitose būtų ženkliai kitoks. Statistinė informacija yra oficiali, aš jums pateikiau, 225 kubai per vieną mėnesį, 12 Lt sąskaita individualių namų savininkams, 30 ct viryklių savininkams.
    Kur yra iš esmės skirtumas? Kaip ir minėjau, skirtumas yra tarp to, kas yra faktiškai skirtumas, nustatytinas buitinių vartotojų tarifui 2014 metų pirmam pusmečiui, ir tarp to, ką "Lietuvos dujos", politikuojanti monopolija, norėjo nusistatyti naudodama ne faktinį, o prognozuojamą visų metų skirtumą. Čia yra du dideli pavojai. Pirmas, legitimuoti monopolijos kūrybišką įstatymų skaitymą ir, kai bus kitokia situacija, tai yra dujų kainos bus ne krintančios, o kylančios, leisti jiems visų metų skirtumą suvaryti į vieną pusmetį. Aš tikrai abejoju, ar tai yra vartotojų interesus atitinkantis precedentas. Ir kitas, be abejo, daug rimtesnis, apskritai dėl to, kiek įstatymas yra viršesnis už trumpalaikius reguliuojamų asmenų norus ir motyvus. Man atrodo, kad demokratinėje valstybėje įstatymo norma yra, ypač kai turime taip aiškiai ir preciziškai suformuluotas įstatymo nuostatas... Tai nėra interpretacijų dalykas. Todėl reguliuojanti institucija, jeigu ji iš tikrųjų stengiasi įgyvendinti tai, ką įstatymų leidėjas yra pavedęs, neturi jokio kito pasirinkimo kaip tiktai preciziškai tikrinti reguliuojamų asmenų valdybos sprendimus, koks yra nustatytas teisinis režimas.
     PIRMININKAS. Gerbiamoji pirmininke, aš norėjau paklausti, gal jūs norite atsisėsti? Jūs galite sėdėdama atsakinėti.
     D. KORSAKAITĖ. Ačiū. Pastovėsiu.
     PIRMININKAS. Pastovėsite. Ponas A. Kubilius, opozicijos lyderis, turėtų klausti. Bet aš jo nematau, tada K. Glaveckas kaip opozicionierius.
     K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamoji pirmininke, pasakykite. Klausant Seime pranešimų ir atsiskaitymų, Konkurencijos tarnybos ir jūsų tarnybos teikiamos informacijos susidaro toks vaizdas, kad iš tikro, kaip yra daugelyje pasaulio šalių, būtų protinga jas abi sujungti. Nes konkurencija ir reguliavimas - tai yra faktiškai vienos plotmės dalykas. Žiūrint racionaliai į valstybės viešuosius finansus ir valdymo išlaidas, kur kas protingiau būtų šias dvi tarnybas sujungti, inventorizuoti kai kurias funkcijas, paliekant daugiau rinkos reguliavimui ir mažiau valstybės kišimuisi. Dėl to laimėtume dviem būdais: sutaupytume lėšų ir svarbiausia - kišimąsi sumažintume ten, kur nereikia kištis. Kokia jūsų nuomonė, gerbiamoji pirmininke?
     D. KORSAKAITĖ. Ačiū už klausimą, kuris ir labai atitinka apskritai tai, ką aš dirbu, reguliatoriaus darbą, ir, na, kelia intelektinį iššūkį. Jeigu pažiūrėtume į praktiką, tai dalis valstybių yra nuėjusios jūsų minimu keliu. Artimiausia mūsų kaimynė Estija, kuri 2007 m. sujungė estų konkurencijos tarybą ir estų reguliatorių į vieną organizaciją, atskirai išskyrė techninį reguliavimą į kitą organizaciją. Tuo tarpu kiti mūsų artimiausi kaimynai latviai šiuo keliu nenuėjo, bet jie reguliatorių padarė platesnės aprėpties. Matyt, tai priklauso nuo to, koks yra priimtas politinis sprendimas. Šiandien takoskyra tarp tos konkurencijos priežiūros, kurią vykdo Konkurencijos taryba, ir tos priežiūros konkurencijos srityje, kurią vykdo energetikos reguliatorius, yra ex ante ir ex post. Tai yra Konkurencijos taryba veikia kaip policininkas. Jeigu kažkas įvyko, įrodome ir baudžiame, tuo tarpu energetikos reguliatoriui yra suteikta pareiga stebėti, ar nėra prielaidų, kad įvyks kas nors neigiamo konkurencijos kontekste. Jeigu yra prielaidų ir yra įrodymų, kad gali potencialiai vykti žala, tuomet imtis prevencinių priemonių, kad ji neįvyktų.
    Tačiau suprantama, kad kalbėti apie šiuo metu šiame etape konkurencinius procesus energetikos srityje yra labai ankstyva ir labai optimistiška, nes tose srityse, atskiruose sektorių segmentuose, visų keturių sektorių, aš dabar turiu minty, kuriuose konkurencija net ir potencialiai gali užsimegzti arba ji po trupučiuką mezgasi, tai vis tiek yra tiktai pradiniai etapai. Ir konkurencijos teisės tokioje gana griežtai įstatymais reglamentuotoje konkurencijoje, na, apribotoje, gana ankstyva... Bet, kalbant apie valstybės kaštų taupymą ir institucinės kompetencijos dalijimąsi, tai svarstytinas variantas, kodėl gi ne.
     PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė. Aš perskaičiau, kas pirmiausia klausia.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamoji pirmininke, aš čia. Prašom pasakyti, konkurencija ir reguliatorius, aišku, tokie mechanizmai, labai daug posūkių Lietuvoje buvo, daug politinių sprendimų. Ar mes negalime priimti taip, na, dviračio neišradinėti, kaip yra sureguliuota Estijoje?
     D. KORSAKAITĖ. Galime, bet tam reikia labai didelio ir emocinio, ir teisinio, ir ekonominio pasirengimo. Estijoje, tarkime, visi buitiniai vartotojai yra paleisti į laisvą rinką jau nuo šių metų. Ten likęs tik kietosios infrastruktūros reguliavimas. Bet galutinių paslaugų ir didmeninių paslaugų reguliavimo ten jau nėra. Trumpuoju laikotarpiu einant į tokią sistemą galimos ir visada būna perturbacijos rinkoje. Vartotojai dažnai yra nepasiruošę ir nepatenkinti, kad dabar jie patys turi savimi rūpintis, kad jie patys turi ieškoti tiekėjų ir žiūrėti, galbūt greta esantis tiekėjas gali pasiūlyti didesnės vertės palankesnį pasiūlymą. Bet praėjus tam pirmam laikotarpiui, ne komforto zonos laikotarpiui, aš asmeniškai manau ir tikiu, kad konkurencija gali atnešti didelę naudą ir vartotojams, ir sektoriaus dalyviams, kurie iš esmės yra tam, kad kurtų vertę vartotojams. Galiausiai, manyčiau, reguliavimas turėtų koncentruotis tik į kietąją infrastruktūrą.
     PIRMININKAS. Klausia B. Vėsaitė.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamoji pirmininke, komisija per pastaruosius metus buvo pripratusi tik kelti kainas, o kai reikia sumažinti, tai ėmė ir pasimetė. Vyriausybėje buvo pasiektas susitarimas su "Lietuvos dujomis" dar papildomai mažinti 5 ct dujų kainą. Jūs siūlote tuos 5 ct perkelti į gegužės 1 d., kai šildymo sezonas iš esmės bus pasibaigęs. Patvirtinkite ar paneikite, ar čia nesama ir tam tikros politinio intereso įtakos, o ne tik ilgalaikių prognozių?
     D. KORSAKAITĖ. Kaip aš jau buvau užsiminusi apie tai, kokiomis sąlygomis "Lietuvos dujos" ar kitas reguliuojamas asmuo galėtų neatitikti mano minėto kainodaros reikalavimo, tai yra tai, kad skirtumas turėtų būti dengiamas reguliuojamo asmens veiklos pelnu. Ir šansas, ir visos prielaidos panaudoti pelną būtent šiam skirtumui dengti buvo sudarytos ir tai yra užfiksuota. Reguliuojamas asmuo aiškiai atsisakė naudoti pelną, atsisakė bet kokią riziką prisiimti dėl to, kad jam neva yra per didelė našta. Todėl neliko kitos išeities, kaip tik patikrinus nustatyti tokią kainą, kokia turi būti nustatyta pagal įstatymą. Mes esame visiškai nejautrūs politiniams interesams ir politiniams ciklams. Mes privalome tokie būti, nors ne visada yra paprasta išgyventi tokius momentus. Bet iki šiol mes to tvirtai laikėmės ir, duos Dievas, laikysimės ir ateityje.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia K. Daukšys. Nematau. B. Bradauskas. Nėra. A. Skardžius.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Išties, gerbiamoji pirmininke, paaiškinote turbūt aiškiai tiek Seimo nariams, tiek klausytojams ir žiūrovams šio atsakymų... Norėjau aš paklausti jūsų ne dėl dujų, o dėl elektros, jeigu galima. Tai vis dėlto "Sky Energy" buvo skirta... atimta licencija dėl to, kad buvo pareikalauta iš karto susimokėti 12 mln. Lt. Gal galėtumėte paaiškinti, kodėl taip atsitiko? Juk pasekmes sukėlė būtent "Litgrid" su savo pasirašyta sutartimi tarp operatorių, o dabar iš karto turi kentėti įmonė, tuo labiau kad joje dirba buvęs energetikos viceministras ponas K. Žilėnas. Gal dėl to, kad garsiai pasakė savo nuomonę viešąją, na, per televiziją ir t. t.? Ar ne ta priežastis?
     D. KORSAKAITĖ. Neteko man girdėti tos nuomonės, todėl negaliu referuoti. Bet istorija buvo tokia, kad spalio viduryje "Sky Energy" pranešė vartotojams netiesiogiai, per AB "Lesto", kad ketina nutraukti sutartis su vartotojais. Buvome spalio viduryje susitikę ir aptarėme, kokios yra galimybės ir ko mes lauktume iš nepriklausomo elektros energijos tiekėjo. Aptarę šitas galimybes, laukėme konkrečių veiksmų. Jokių konkrečių veiksmų nesulaukus, lapkričio 21 d. jau formaliai buvo sušauktas formalusis posėdis ir įvertintas finansinis nepriklausomo elektros energijos tiekėjo pajėgumas. Kaip jūs žinote, visi rinkoje dalyvaujantys elektros energijos, beje, ir kitų energetikos šakų, asmenys turi būti įvertinami pagal finansinį, techninį, vadybinį pajėgumą ir turi nuolat atitikti pajėgumo reikalavimus.
    Tai štai lapkričio 21 d. posėdyje buvo konstatuota, kad pajėgumas neatitinka, ir nurodyti būdai, kokiais galėtų būti pakeista situacija, taip pat nurodytas terminas, iki kurio mes laukiame įrodymų ir dokumentų, kad finansinis pajėgumas yra atkurtas. Gruodžio 4 d. nepriklausomas elektros energijos tiekėjas mums pateikė dokumentus, kuriais iš esmės pareiškė, atvirai pareiškė, kad akcinio kapitalo didinti neketina, finansinių įsipareigojimų mažinti neketina, taip pat neketina imtis jokios kitos veiklos, kuri pakeistų finansinę būklę.
    Taigi, kadangi gavome tokius įrodymus, kad asmuo, ūkio subjektas, neketina nieko keisti, vadinasi, situacija yra nekeičiama ir joks laukimas - nei savaitė, nei dvi, nei mėnuo - situacijos nebepakeis, priėmėme sprendimą, kad stabdome licenciją nuo 16 d., suteikdami šansą vartotojams pasirinkti kitą nepriklausomą elektros energijos tiekėją, ir suteikiame papildomą mėnesį minimam asmeniui dar kartą ištaisyti nustatytus finansinio pajėgumo neatitikimus, ir tiktai jeigu sausio mėnesio viduryje tie neatitikimai bus neištaisyti, tuomet bus svarstomas klausimas dėl licencijos atėmimo. Taip. Taigi dabar kol kas dar vyksta procesas.
     PIRMININKAS. Klausia D. Kreivys.
     D. KREIVYS (TS-LKDF). Gerbiamoji pirmininke, jūs labai gražiai "Lietuvos dujas" įvardinote kaip politikuojančią monopoliją. Aš norėčiau paklausti tokį klausimą. Ši politikuojanti monopolija nuo privatizavimo pradžios, t. y. 2004 m., uždirbo per 1 mlrd. ikimokestinio pelno prieš nusidėvėjimą ir pelno mokestį. Mes visi žinome, kad nusidėvėjimas yra labai reliatyvus dalykas, ypač turint omenyje, kad dujų kainas "Lietuvos dujos" nustato pagal savo metodiką, kurią jūs tiktai patvirtinate. Jūs man sakykite, ar nėra tas 1 mlrd. Lt pelno pasekmė to, kad ne jūs sudarote ir tvirtinate dujų kainos nustatymo buitiniams vartotojams metodikas, o įmonė pati sukuria metodiką, jums pristato ir tada ką nori, tą traukia į atskaitymus? Ačiū.
     D. KORSAKAITĖ. Atsakydama į jūsų klausimą, turiu atskirti dvi struktūrines dalis: infrastruktūrą, t. y. "kietąją" dalį, ir importą, t. y. "minkštąją" dalį. Infrastruktūros nusidėvėjimo vertė nuo reguliuojamo turto bazės, kurios vertę atitinkamai, atrodo, 2009 m. gruodžio ar lapkričio mėnesio nutarimu nustatė Vyriausybė, yra griežtai kontroliuojama ir nenukrypstama nuo mano minėtu Vyriausybės nutarimu patvirtintos vertės. Tai yra neperkainota vertė, kokia buvo 2004 m. gruodžio 31 d. Infrastruktūroje ši vertė, plius faktiškai atliktos ir eksploatacijai panaudotos investicijos leidžia turėti metinę investicijų grąžą nuo reguliacinės turto vertės maždaug apie 60 mln. Lt, kalbant apie perdavimą ir skirstymą kartu.
    Dabar, kai mes kalbame apie tą "minkštąją" dalį, t. y. importą, reikia atkreipti dėmesį, kad nuo 2005 m. importo kainos yra nereguliuojamos. Todėl tas pelnas, kuris gali būti gaunamas iš importo veiklos ir gamtinių dujų tiekimo veiklos, nėra reguliavimo objektas.
     PIRMININKAS. Dėkojame už atsakymus. Gerbiamoji pirmininke, viskas, baigėme procedūrą. Dėkui jums.
     D. KORSAKAITĖ. Ačiū.

15.39 val.
    Sveikatos draudimo įstatymo 21 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-709(2) (priėmimo tęsinys)

     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, kadangi aš matau įdėtas 84 korteles, ryte mes balsavome dėl Sveikatos draudimo įstatymo 21 straipsnio ir neužteko 71 Seimo nario, todėl pirmiausia noriu pasiūlyti balsuoti dėl Sveikatos draudimo įstatymo 21 straipsnio. Yra tik balsavimas. Gerbiamieji kolegos, kviečiu į savo vietas, reikia 71. Balsuojame. Kas pritariate įstatymui, balsuojate už, kas turite kitokią nuomonę, balsuojate kitaip.

    Šio įstatymo priėmimas

    Ačiū. Už balsavo 69, prieš - 4, susilaikė 13. Sveikatos draudimo įstatymo 21 straipsnio papildymo įstatymas priimtas. (Gongas)
    Gerbiamieji kolegos, reikėtų pasitarti. Rytiniame posėdyje liko 7 teisės aktai, yra priėmimo stadija visų... Yra... Ai, teisingai, Statuto svarstymo. Ir yra vakarinė darbotvarkė, nuo kurios mes irgi šiek tiek atsiliekame. Norėčiau paklausti, ar mes baigiame rytinio posėdžio klausimus ir tada svarstome?.. (Balsai salėje) Rytinio? (Balsai salėje) Pradedam... Gerai. Triukšmas tęsiasi ilgai. Balsuojame. Kas pritariate, kad pradėtume svarstyti nuo 1-9 klausimo rytinio posėdžio, balsuojate už... (Balsai salėje) Dėl motyvų - R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš gal pasiūlyčiau tokį kompromisą, nes mes dėl vieno įstatymo projekto - Konstitucijos pataisos pateikimo specialiai sutarėme, kad po šito pateikimo mes tą darysime, tokia buvo beveik viso Seimo valia, tai aš siūlyčiau tą pateikimą padaryti, o paskui grįžti prie rytinės darbotvarkės, nes dėl pateikimo Konstitucijos pataisos mes jau vieną kartą balsavome.
     PIRMININKAS. Buvo. Neprieštaraujate? (Balsai salėje) Bet vis tiek mes nesutarėme, ar svarstysime rytinius, ar popietinius, po to vis tiek kils... (Balsai salėje) Ne, tai mes ir tariamės. Juozui galima... Mes nesakome, kad jos nesvarstysime, bet paprasčiausiai čia yra kelios rezoliucijos ir... (Balsai salėje) Supratau.

15.42 val.
    Konstitucijos 38 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1217 (pateikimas)

    Gerbiamieji kolegos, tai tada ar galime sutarti, kad 2-2 įstatymo projektą apsvarstome, o po to grįžtame prie 1-9? (Balsai salėje) Gerai. Tada kviečiu į tribūną Seimo narį R. J. Dagį.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tikrai turiu malonumą, kuris nedažnai čia būna mums Seime kartu bendraujant, pateikti įstatymo projektą, dėl kurio iš esmės didžiulė dauguma Seimo narių iš principo sutarė ir mano, kad tikslinga jį pradėti svarstyti. Tai Konstitucijos 38 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas, kuriame mes dar kartą pamėginsime apibrėžti siūlomą šeimos sąvoką, ji dabar pakibo ore po Konstitucinio Teismo išaiškinimo, kuris iš tikrųjų sukėlė didelę sumaištį. Tai, kas buvo anksčiau aišku ir suvokiama visiems, tai, kas buvo aišku visiems, kurie balsavo už Konstituciją referendume, už tokią būtent nuostatą, kurią pateikė tuo metu galbūt dabar ne visiems patinkantys Katalikų Bažnyčios atstovai, visiems suprantamą nuostatą, po Konstitucinio Teismo išaiškinimo tapo visiškai neaišku. Tiksliau, ji neapibrėžta nei pagal laiką, nei kokiais kitais teisiniais įsipareigojimais.
    Tikrai mes nagrinėjame klausimą, kuris yra subsidiarus mūsų valstybės klausimas. Kad nekiltų kokių nors interpretacijų apie Europos Sąjungą, visa kita ir panašiai, Europos Sąjungos žmogaus teisių ir kitos konvencijos, kurias mes ratifikavome, tiek šeimos klausimu, tiek gyvybės klausimu, beje, priešingai, negu kai kas mėgina suklaidinti, pripažįsta fundamentalią kiekvienos valstybės pareigą ir galimybę apibrėžti šituos klausimus patiems, be jokio kišimosi taip, kaip mes suprantame. Jeigu žiūrėtume priimtus Europos Sąjungos dokumentus, jie šeimą būtent taip ir supranta, kaip mes suprantame, bet valstybėse leidžiama ir kitaip ją traktuoti. Tai yra visiškai mūsų išskirtinė teisė.
    Mes turėjome daug galimybių istoriškai įsitikinti, kad taip, kaip mes suvokiame šeimą, yra fundamentalu ir tai yra patikrinta laiko, atlaikė sovietmečio okupacijos išbandymus. Tai, kad čia mes dabar visi sėdime, iš principo tai yra tų šeimų, kurios mus auklėjo, globojo, prižiūrėjo, pasekmė, nepasidavė visokiems -izmams, visokiems kitokiems vėjams. Mes išsaugojome šeimos tradicijas ir visa kita. Todėl mes šiuo atveju galėtume būti pavyzdys Europos Sąjungai, o ne tos valstybės, kurios dar neišbandė eksperimento su mūsų šeima.
    Kas siūloma duotame įstatymo projekte? Iš esmės yra ta nuostata, kurią mes anuomet ir balsavome, po kurios kilo ginčų, ar 93 Seimo nariai pakankama dauguma, nepakankama dauguma, ar skaičiuoti nuo visų 141 Seimo narių, ar nuo realiai egzistuojančių. Tai, kad to nebūtų, Parlamentinė šeimos grupė nusprendė dar kartą teikti pataisą ir neįvelti į bergždžius ginčus toliau pasitelkiant Konstitucinį Teismą dėl šitos procedūros, ir dar kartą grįžti prie balsavimo. Kai kurios nuostatos jums yra aiškiai pateikiamos, kad šeima yra kildinama... Ji gali būti sukurta per santuokos institutą, taip pat ji kyla iš motinystės ir tėvystės, ir valstybė saugo ir globoja santuoką. Kilimas iš motinystės ir tėvystės sprendžia visus klausimus, kuriais anksčiau buvo labai propagandiškai teigiama ir siejama su vadinamosiomis nepilnom šeimom. Jeigu tu esi biologinis tėvas, motina, jeigu iš to (...) senelis ar seneliai - visa tai apima šeimos sąvoka. Visi giminystės, tarpusavio šeimos ryšiai, susiję ne tiktai su vaikais, bet ir su savo tėvais ir seneliais, yra taip pat įteisinami ir tai apibrėžia. Kam to reikia?
    Dabar mėginama pasakyti ir taip: dabar viskas mums yra aišku, mes žinome, kas yra šeima, bet, deja, atsakymas į klausimą tų, kurie taip teigia, teisinėje valstybėje, ką jūs laikote šeima, tuo klausimu ir baigiasi, ypač oponuojančios pusės. Nes šeima įsivaizduoja įvairiausius darinius, kokius tiktai minėjau: ir pusę valandos gyvenančius, ir ilgiau gyvenančius, ir po vieną gyvenančius, ir keliese gyvenančius... turinti dvasinį, emocinį jautrumą.
    Mes galime įvairiai tuos dalykus fantazuoti, bet mes gyvename teisinėje valstybėje. Ir teisinėje valstybėje, kurioje daug kalbama apie šeimos politiką, apie kitus santykius, turi būti aiškiai apibrėžta ir suvokiama, ir suprantama, nes neapibrėžus, kas yra šeima, kalbėti apie kokią nors šeimos politiką, netenka jokios prasmės, nes apie ką tada kalbame. Šiaip žmonėms pasakyti, kad mes už šeimą. Už kokią? Mes turime, mūsų priedermė tai padaryti. Konstitucijos 18 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad žmogaus teisės ir laisvės yra prigimtinės teisės. Mes ką tiktai ginčijomės P. Gražulio pateiktos rezoliucijos kontekste. Taigi prigimtinė šeimos struktūra remiasi santuoka, giminystės ir kraujo ryšiais.
    Todėl ir siūlau tą bazinę nuostatą taip parašyti, kad paskui Konstitucinis Teismas nesugebėtų išaiškinti tos konstitucinės nuostatos taip, kaip jie išaiškino interpretuodami teisėjų atlyginimus, kai Konstitucijoje nebuvo nė vieno žodžio apie teisėjų atlyginimus, bet jie taip išaiškino, kad mus įstūmė į tokias diskusijas, kurios tikrai niekam nenaudingos Seime ir mūsų visuomenėje tiktai griauna mūsų valstybės ir Seimo autoritetą. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, 10 minučių klausti. Pirmoji turėtų klausti M. A. Pavilionienė, jos nematau. G. Purvaneckienė.
     G. PURVANECKIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Pirmiausia, žinoma, tekstas neatitinka to, ką sako pranešėjas. Nei apie kraujo ryšį, nei apie giminystę nekalbama tame tekste, kuris papildo, bet mano pagrindinis klausimas yra toks: ką reiškia pasakymas valstybė saugo ir globoja santuoką? Aš tariausi su teisininkais, ir jie sakė, kad tai gali būti išaiškinta kaip ištuokų arba skyrybų draudimas.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamoji kolege, jūs kaip visada mėginate įvesti nereikalingus ginčus. Teisine kalba, kad šeima kyla iš motinystės ir tėvystės, nieko kito nereiškia, kaip kraujo ryšys. Tai yra net ir mūsų visuose kodeksuose įtvirtinta. Tai viena. Neklaidinkite visų. Valstybės pareiga saugoti ir globoti santuoką - net to paties Konstitucinio Teismo išaiškinimu yra pabrėžiamas būtinumas. Tai yra įdėta remiantis jau jums patinkančio Konstitucinio Teismo išaiškinimu, kad yra priedermė globoti santuoką taip, kaip mūsų priedermė yra globoti šeimą, motinystę, tėvystę ir vaikystę. Mes tai darome per daugelį įstatymų. Kas čia yra blogai?
     PIRMININKAS. Klausia A. Dumbrava.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Tikrai, gerbiamasis pranešėjau, malonu, kad yra teikiamos tokios pataisos. Visi mes žinome, kad Katalikų Bažnyčia apskritai paskelbusi kitus metus Šeimos metais, todėl, manau, ir Seimas galėtų prisidėti savo darbais, kad sustiprintų šeimą, kad mes galėtume įvardinti, kas yra šeima. Prašau pasakyti, jūs paminėjote keletą Europos Sąjungos valstybių. Ar nebus Lietuva pirmoji, kuri taip aiškiai išsako savo poziciją apie šeimą? Ar yra valstybių, priėmusių tokias tezes kaip santuoka tarp vyro ir moters laisvu sutarimu ir t. t.? Ačiū.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Įvairiose valstybėse šis klausimas įvairiai nagrinėjamas, bet yra ne vieną kartą išdalinta jums medžiaga, galėsime dar kartą išdalinti svarstymo metu. Virš 20 valstybių panašiais būdais apibrėžia arba savo konstitucijose, arba Konstitucinio Teismo išaiškinimas yra pateikęs panašias formuluotes taip, kaip čia yra parašyta. Mes einame tos pačios analogijos keliu. Beje, neseniai toks pat referendumas įvyko Kroatijoje, kaip minėjau, buvo surinkta 700 tūkst. parašų ir įtvirtinta būtent tokia formuluotė, kurią mes ir dabar teikiame balsuoti. Matyt, tai yra jau visų žmonių ir Europos Sąjungos valstybių suvokta būtinybė, nes kitas kelias veda į aklavietę.
     PIRMININKAS. Klausia A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, aš iš tikrųjų čia didelių klausimų kaip ir neturiu, bet gal jūs galite čia truputį pakomentuoti. Šeima taip pat kyla iš motinystės ir tėvystės sąvokos. Motinystė ir tėvystė gali būti ir įvaikinus vaikus. Kiek aš suprantu, šitas sakinys apima ir tai?
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Visiškai teisingai, nes įvaikinimas yra siejamas būtent su tėvystės ir motinystės ryšiu, ir globotinių institutas yra išvestinis iš šito ryšio, iš šeimos, tėvystės ir motinystės kraujo ryšio.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Matulevičiau, netrukdykite Algirdui klausti. Klausia A. Patackas.
     A. V. PATACKAS (DKF). Aš norėjau paklausti, kodėl mes neįtraukėme į argumentaciją vieno labai svarbaus dalyko iš pačios mūsų kalbos. Mūsų kalbos trys žodžiai: "šeima", "kiemas", "kaimas", yra kilę iš to paties semantinio krūmo. Čia yra tokia, nenoriu leistis į...
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Prašom pakartoti, neišgirdau.
     A. V. PATACKAS (DKF). "Šeima", "kiemas" ir "kaimas" yra to paties semantinio krūmo žodžiai. Aš nenoriu čia leistis į teorijas, ten yra vadinamasis satem centum principas ir taip toliau. Bet tai rodo, kad mūsų kalba yra labai sena, viena iš seniausių indoeuropietiškų kalbų. Joje šis ryšis jau yra numatytas. Iš šeimos susidaro kiemas, t. y. žmonių, visuomenės, ląstelė, iš šitų ląstelių susikuria kaimas. Mūsų kalba kalbant, tai būtų valstybė. Jeigu tai užšifruota kalboje tūkstančius metų ir dabar mes norime padaryti kažkokius atradimus, kurie veda į niekur ir kurie Vakarų Europos visiškai pasimetusioje moralėje...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Algirdai, minutė!
     A. V. PATACKAS (DKF). ...baigdamas noriu pasakyti, įtraukite šitą... Aš galiu plačiau apie tai, esu apie tai parašęs... Įtraukite į argumentaciją mūsų senąją tradicinę kultūrą.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Ačiū už klausimą. Aš galiu tik pridurti, kad mūsų Konstitucijos sandara, jeigu jūs įdėmiai skaitysite, ne vieną kartą yra atkreipę dėmesį įvairūs teisininkai, grindžiama labai aiškiu principu: šeima, iš jos kylanti bendruomenė, valstybė, tai yra bazinė mūsų lietuviškos Konstitucijos sandara. Jeigu mes paliekame šeimą be apibrėžimo, visa kita sandara tampa nereikšminga ir bevertė, nes nelieka to aiškaus ryšio, nelieka atsakomybės ryšio. Mes labai dažnai kalbame apie teises, o apie pareigas, įsipareigojimą, pareigą auginti savo vaikus, pareigą įsipareigoti partneriui, nepalikti jo sunkią valandą, pareigą rūpintis savo seneliais, mes dažnai pamirštame. Ne visi, aišku.
     PIRMININKAS. Klausia E. Masiulis. Noriu priminti, klausti - 1 min. Trumpinsiu jūsų kalbas.
     E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, labai konkrečių argumentų, kodėl vis dėlto kyla poreikis keisti pagrindinį šalies dokumentą - Konstituciją, taip ir neišgirdau. Bet jeigu jau apsisprendžiame keisti, jūs man atsakykite į tokį klausimą. Ar vyro ir moters, gyvenančių partnerystėje, vaikai bus globojami valstybės ar nebus globojami? Į kurią formuluotę patenka tokiu statusu gyvenantys vyras ir moteris, kurie yra nesudarę santuokos, tačiau jau daugelį metų gyvena kartu? Tikrai labai daug interpretacijų pirmiausia yra dėl šitų žmonių, jų iš tikrųjų Lietuvoje yra ir nereikia jų pamiršti. Konstitucija turi, mano galva, apimti visas, įvairias mūsų visuomenės grupes.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Konstitucija turi apimti visas grupes, bet ne kiekvienas straipsnis turi apibrėžti visas grupes iš karto. Akivaizdžiau nebūna teisinėje kalboje. Kiekvienas apibrėžia atskirą statusą. Paminėti jūsų statusai (...) Civiliniame kodekse... kurį laiką gyvenant kartu kyla tam tikros pasekmės. Civilinės, turtinės ir kitos pasekmės, gyvenant kartu. Bet santuokos institutas yra susijęs su tam tikru įsipareigojimu vienas kitam, taip pat ir teisiniu įsipareigojimu vienas kitam, ir tai yra neatsiejamas dalykas visoje teisėje.
    Jūs kalbate apie globą. Globa yra visiškai kita sritis; ji gali būti siejama su institutu, gali būti nesiejama. Mes globojame vaikus ir globosime juos, nesvarbu, ar jie yra šeimoje, ar nėra šeimoje. Tai mūsų priedermė daryti. Mes globojame neįgaliuosius, nes mums reikia globoti konkrečiai neįgaliuosius, nesiejant su tuo, ar jie yra kokios nors šeimos nariai, ar nėra šeimos nariai. Globos pareiga yra kita pareiga, kitokia pareiga. Jinai gali būti šiek tiek siejama su šeima, bet nebūtinai tas daroma.
    O iš pradžių ko jūs klausėte, tai žinote, kiekvienas argumentus girdi taip, kaip jis nori išgirsti.
     PIRMININKAS. Paskutinysis klausia S. Bucevičius.
     S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Išties, gerbiamasis kolega, mes apie šeimos sąvoką diskutuojame jau per daug ir per dažnai, galbūt ir patys susipainiojome tiek ir dėl sąvokų, tiek ir dėl paklausimų. Mano klausimas, matyt, ne klausimas būtų. Vyresnio amžiaus žmonės sako mums, gerbiamasis kolega: deja, turime apgailestauti, jeigu jūs nebesuprantate, kas yra šeima arba šeimos sąvoka, tai ką jūs čia veikiate?
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš suprantu jūsų ironiją. Ta ironija susieta su tuo, kad jūs nenorite apibrėžti šeimos, aš suprantu šitą dalyką. Bet tie patys vyresni žmonės nori, kad būtų įtvirtinta tokia šeimos samprata, už kurią jie balsavo ir kaip jie supranta. Kaip minėjau, jeigu šeimos samprata būtų šiaip koks nors žodis, neturėtų teisinių pasekmių ir nebūtų vartojama mūsų teisiniuose dokumentuose, kituose civiliniuose santykiuose, būtų galima palaikyti jūsų nuomonę. Bet taip nėra teisinėje valstybėje.
    Visi institutai, kokie jie yra, yra apibrėžiami. Ne veltui viena pusė aktyviai kovoja už Partnerystės įstatymą, kad kaip nors būtų įteisinti tie santykiai. Jeigu taip, tai ir jiems to nereikėtų iš principo, bet teisinėje valstybėje kitaip negalima gyventi.
     PIRMININKAS. Dėkojame už atsakymus. Gerbiamieji kolegos, už šį pasiūlymą pasisako K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš atsisakau, nes ir taip aišku.
     PIRMININKAS. Prašau?
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Atsisakau žodžio.
     PIRMININKAS. Atsisako.
    Prieš kalba D. Kuodytė.
     D. KUODYTĖ (LSF). Gerbiamieji kolegos, aš suprantu, kad šioje situacijoje, kai vėl prievartaujama Konstitucija, bet kokie argumentai yra mažiukas nuliukas. Tačiau vis dėlto aš labai prašyčiau jūsų visų įvertinti vieną dalyką, kad realybė Lietuvoje yra daug įvairesnė negu pono R. J. Dagio įsivaizdavimas. Dėl to, kad mes pakeisime Konstituciją, niekur nedings Konstitucinio Teismo išaiškinimas, kad šeima ne tik spaudas pase, tačiau ir įsipareigojimas, kas yra daug svarbiau. Ir tokių šeimų Lietuvoje yra daug. Pakeitę Konstituciją mes jų neišnaikinsime, mes tik pasakysime daliai savo piliečių, kad jie yra užribiniai mūsų valstybės atžvilgiu.
    Pirmą kartą siūlant keisti Konstituciją dar nebuvo kalbama apie tai, kad dalį piliečių mes diskriminuosime. Dabar jau kalbame apie socialines programas, kurios bus taikomos tik santuokoje gyvenantiems žmonėms. Tai akivaizdi diskriminacija ir šiandien - Žmogaus teisių dieną - mes svarstome tokius dalykus ir spjauname daliai savo piliečių į akis. Jeigu tai yra priimtina, jeigu šiame Seime taip yra normalu, tai gerai, tačiau aš vis dėlto siūlau to nedaryti ir nebalsuoti už šią Konstitucijos pataisą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Prieš kalbės M. Adomėnas.
     M. ADOMĖNAS (TS-LKDF). Kolegos...
     PIRMININKAS. Atsiprašau, už.
     M. ADOMĖNAS (TS-LKDF). Aš kalbėsiu už Konstituciją. Už tą Konstitucijos prasmę, kurią įdėjo ją rašantieji, kuriems net nekilo abejonių, kad "šeima" ir "santuoka", paminėtos toje pačioje pastraipoje, turi labai aiškų teisinį ir prasminį tęstinumą. Taigi mes nekeičiame Konstitucijos, mes tiksliname tą prasmę, kuri buvo pradžioje Konstitucijos tėvų įdėta į ją. Dabar tokiomis iniciatyvomis, iš tiesų paniekos vertomis iniciatyvomis, kai tendencingos grupelės bando savo naudai išaiškinti Konstituciją, bandoma tą pirminę prasmę paneigti.
    Taigi mes giname Konstituciją ir mes grąžiname jai aiškumą, kuris 1992 m. buvo mūsų papročiuose, mūsų mąstyme, net neatrodė, kad tai reikia išreikšti raidėmis. Mes turime tam teisę kaip suvereni valstybė. Šeimos santykiai yra mūsų subsidiaraus reguliavimo sritis, todėl kviečiu įtvirtinti tą šeimos sampratą, kurios tūkstantmečiais laikėsi krikščioniškoji Europos civilizacija. Balsuokime už.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kas pritaria Konstitucijos 38 straipsnio papildymui, balsuoja už, kas turi kitokią nuomonę, balsuoja kitaip.
    Už balsavo 65, prieš - 8, susilaikė 11. Konstitucijos 38 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymui po pateikimo pritarta. Pagrindiniu siūlomas Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Svarstyti siūloma pavasario sesijoje.

16.04 val.
    Prokuratūros įstatymo 23 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1032(2) (svarstymas)

    Grįžtame prie rytinės darbotvarkės. Darbotvarkės 1-9 klausimas - Prokuratūros įstatymo 23 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Kviesčiau į tribūną S. Šedbarą. Nors jokių pastabų nėra, bet galbūt pristatysite?
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Komitetas gruodžio 4 d. svarstė šį projektą ir bendru sutarimu už pritarė patobulintam įstatymo projektui. Kviečiame pritarti.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Užsirašiusiųjų diskutuoti nėra.
    Gerbiamieji kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo Prokuratūros įstatymo 23 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui? Galime. Pritarta po svarstymo.

16.04 val.
    Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 153 ir 16 straipsnių pakeitimo" 4 straipsnio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1048(2) (svarstymas)

    Svarstome darbotvarkės 1-10 klausimą - Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto "Dėl Seimo statuto 153 ir 16 straipsnių pakeitimo" 4 straipsnio pakeitimo" projektą. Vėl kviečiu pranešėją S. Šedbarą.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Komitetas svarstė šį projektą lapkričio 27 d. ir vėlgi bendru sutarimu už pritarė Statuto pakeitimo projektui.
     PIRMININKAS. Ačiū. Diskutuoti yra užsirašęs Eligijus... Aš manau, kad nėra norinčių. Dėkoju. Už ir prieš kalbančių nėra. Galime bendru sutarimu pritarti? Tik už nori kalbėti. Gerbiamasis Jurgi, ar galime sutarti, kad taupykime laiką, nes mes atsiliekame labai daug? Ačiū. Bendru sutarimu pritarėme.
    Svarstome 1-11... Balsuoti reikia. Gerai, prašymas teisingas. Balsuojame, ar pritariame Statuto pakeitimams. Gerbiamieji kolegos, balsuojame dėl Seimo statuto.
    Už balsavo 73, prieš nėra, susilaikė 15. Po svarstymo Statuto pataisoms pritarta.

16.06 val.
    Teismo ekspertizės įstatymo 1, 2, 3, 5, 6, 7, 9, 11, 12, 16, 20, 23 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 41, 241 straipsniais ir priedu įstatymo projektas Nr. XIIP-1118(2)ES (svarstymas)

    Svarstome 11 klausimą - Teismo ekspertizės įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 41, 241 straipsniais ir priedu įstatymo projektą. Pranešėjas - S. Šedbaras.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tai yra Europos Sąjungos įstatymas, yra daug normų suderinta su Europos Sąjungos teisės aktais. Komitetas šį projektą svarstė lapkričio 27 d. ir bendru sutarimu už jam pritarė.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Diskutuoti užsirašiusių nėra.
    Ar galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo? Galime. Balsuosime kas antrą, sutarkime.

16.07 val.
    Baudžiamojo kodekso 7 ir 216 straipsnių pakeitimo ir Kodekso papildymo 2241 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-4535(2) (svarstymas)

    Svarstome 1-12a klausimą- Baudžiamojo kodekso 7 ir 216 straipsnių pakeitimo ir Kodekso papildymo 2241 straipsniu įstatymo projektą. Tribūnoje - S. Šedbaras. Prašome.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tai yra pakeitimai, susiję su finansiniais nusikaltimais. Taip pat lapkričio 27 d. komitetas svarstė ir bendru sutarimu už pritarė patobulintam šio kodekso pataisų projektui.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Diskutuoti užsirašiusių nėra.
    Balsuojame, ar pritariame Baudžiamojo kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektui?
    Už balsavo 81, prieš nėra, susilaikė 4. Po svarstymo Baudžiamojo kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektui pritarta.
    Gerbiamieji kolegos, dar norėčiau dėmesio, kad mes į protokolą įrašytume: Konstitucijos 38 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymą išreiškė norą svarstyti Konstitucijos komisija. Tokią teisę turi, mes turime tokią komisiją ir įrašome.

16.08 val.
    Baudžiamojo proceso ir operatyvinės veiklos dalyvių, teisingumo ir teisėsaugos institucijų pareigūnų apsaugos nuo nusikalstamo poveikio įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4536 (svarstymas)

    Svarstome 12b klausimą - Baudžiamojo proceso ir operatyvinės veiklos dalyvių, teisingumo ir teisėsaugos institucijų pareigūnų apsaugos nuo nusikalstamo poveikio įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Pranešėjas - S. Šedbaras.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Šis projektas yra susijęs su prieš tai buvusiu iš šio paketo. Po svarstymo pritarėme ankstesniam įstatymo projektui, tai šis projektas prarado savo aktualumą, todėl komitetas lapkričio 27 d. bendru sutarimu už siūlė šį projektą atmesti.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, užsirašiusiųjų už ir prieš nėra. Ar galime bendru sutarimu atmesti? Atmetame. Ačiū.

16.09 val.
    Miškų įstatymo 7 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1092(2) (svarstymas)

    Rytinės darbotvarkės 13 klausimas - Miškų įstatymo 7 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas - A. Salamakinas.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Suprasdamas, kad pagal darbotvarkės grafiką vėluojame, trumpai. Aplinkos apsaugos komitetas apsvarstė įstatymų projektus Nr. XIIP-1092 ir Nr. XIIP-1226. Pirmąjį teikė aplinkos ministras ponas V. Mazuronis, antrąją - Aplinkos apsaugos komitetas. Jie sujungti, padarytas vienas įstatymas iš dviejų, ir komitetas jam pritarė bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Kviečiu į tribūną K. Grybauską pristatyti Kaimo reikalų komiteto išvadą.
     K. GRYBAUSKAS (LSDPF). Gerbiamieji Seimo nariai, Kaimo reikalų komitetas 2013 m. lapkričio 20 d. bendru sutarimu pritarė iniciatorių pateiktam Miškų įstatymo 7 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIIP-1092 ir komiteto išvadoms. Be to, Kaimo reikalų komitetas šių metų lapkričio 27 d. bendru sutarimu pritarė iniciatorių pateiktam Miškų įstatymo 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIIP-1226(2) ir komiteto išvadai bei pasiūlė pagrindiniam Aplinkos apsaugos komitetui projektą tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento išvadoje pateiktas pastabas.
     PIRMININKAS. Kviečiu Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto vardu kalbėti A. Mitrulevičių.
     A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė Lietuvos Respublikos miškų įstatymo 7 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-1092. Komiteto sprendimo - iš esmės pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui Nr. XIIP-1092 ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabą ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pasiūlymą. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Yra užsirašę keturi diskutuoti. Pirmiausia kviečiu K. Starkevičių. Ruošiasi D. Kreivys.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Laba diena, gerbiamieji kolegos, nors jau ir vakaras. Aš noriu padiskutuoti šiuo klausimu keliais aspektais. Iš tikrųjų pats pateiktas projektas yra labai reikalingas Lietuvai, jis skatina investicijas, skatina mūsų strateginių projektų vystymą, tai ir dujotiekis, elektros tinklai, ir visi kiti projektai. Tačiau yra šio įstatymo dvi dalys.
    Labai gerai. Aplinkos apsaugos ministerija sveikino ministrą V. Mazuronį, kuris teikė šį projektą, kad to reikia dėl strateginių tikslų. Tikrai tai daliai pritariu. Tačiau yra dvi dalys.
    Pasižiūrėkime, pateiktas projektas dėl strateginių mūsų investicinių projektų. Tačiau yra ir antroji dalis, kuri mus visus klaidina ir neleidžia balsuoti už šį projektą. Nesuteikia mums rinkėjai teisės. Nes antrąja dalimi jis yra patikslintas ir numatomi mokesčiai mūsų miškų savininkams. Šiandien yra apie 500 tūkst. miškų savininkų, kurie šios žinios tikrai nelaukia arba laukia su dideliais nuogąstavimais. Mūsų šiandieninis apsisprendimas nulems, ar tie mokesčiai bus numatyti, ar nebus. Štai antroje dalyje, kuria papildė, kiek žinau, nežinant Aplinkos ministerijai, numatomi mokesčiai privatiems miškų savininkams. Pirmiausia žinant, kad didžioji dauguma viešo naudojimo miško kelių, einančių per privačius miškus, iki šiol nėra priskirti į savivaldybių ar miškų urėdijų balansą, bet nepriklauso ir miškų savininkams, yra bešeimininkiai, tai neatidėliotinai reikia spręsti būtent šią problemą, kad jie būtų pripažinti, kas yra jų šeimininkai, o jeigu jie bus įtraukti į balansą, tai greičiausiai į savivaldybių. Tad ir privačių miškų savininkų norimi surinkti mokesčiai bendrosioms žemės ūkio reikmėms niekaip negalės būti naudojami niekam nepriskirtų arba savivaldybių balanse esančių miškų kelių priežiūrai ir remontui.
    Antra. Visi transporto savininkai ir valdytojai moka už degalus, akcizo mokestį ir mokesčius už krovinines transporto priemones, iš jų turi būti finansuojamas kelių tvarkymas, priežiūra. Tačiau šiuo metu į Kelių priežiūros ir plėtros programą Finansų ministerija perveda tik 55 % pajamų už degalų akcizą, o už kelių priežiūrą programai skirto biudžeto privačių miškų keliams neskiriama nė lito. Taigi mokesčiai mokami, finansavimas neskiriamas. Didelė tikimybė, kad ir pradėjus rinkti naująjį mokestį bendrosioms reikmėms konkrečių privačių miškų keliams neteks nė lito.
    Trečia. Ženkliai padidinti pajamų mokesčiai vers legaliai dirbančius miškų savininkus stabdyti medienos pardavimą ir taip mes nepasieksime norimo efekto, kuris yra deklaruojamas šiuo įstatymu. Bet ne čia yra esmė.
    Esmė yra ta, kad viena įstatymo dalis yra labai reikalinga, kad būtų tiesiami strategiškai reikšminga infrastruktūra per miškus, tai kelias ar "Via Baltica", ar "Rail Baltica", ar mūsų dujotiekiai, ar elektros linijos, bet primetamas dar visiškai kitas dalykas, kuris, kaip sakoma, imsime ir pabandysime: galbūt mes apkrausime tuos pusę milijono miškų turėtojų dar papildomu mokesčiu. Kai dabartinių valdančiųjų buvo deklaruojama, kad anksčiau naktinė mokesčių reforma buvo neefektyvi, o mes dabar imsime ir padarysime kaip ir dieną. Štai atsiras tas mokestis ir lyg ir nieko neatsitiks, ir privatininkai jį mokės. Bet mes pagalvokime. Miškų nuosavybė buvo atkurta. Atkūrimo metu buvo patirti tam tikri nuostoliai, nes buvo nacionalizuotas turtas. Dabar atkurta nuosavybė. Štai dabar, ponai mieli, mokėkite mokesčius, kaip aš minėjau, nors neišspręsti dar nuosavybės klausimai.
    Argi mes neturime vieną kartą susivokti, sustoti ir baigti terorizuoti mūsų savininkus, šiuo atveju miškų savininkus, kurie dar tik bando atsistoti ant kojų, investuoja į tuos atkurtus miškus, daro visas investicijas? O mes dabar imkime ir apkraukime juos mokesčiais. Aš manau, tai yra neteisinga ir juo labiau, kas svarbiausia, apgaulinga, kai du klausimai, visiškai skirtingi, vienas yra strateginis klausimas, kad reikia plėtoti infrastruktūrą, ir kitas klausimas - mokesčiai, sudedami į vieną vietą. Kas tai padarė? Atsakykite man šiandien. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. E. Gentvilą kviečiu į tribūną. Atbėga. Eugenijus be pasiruošimo visada kalba.
     E. GENTVILAS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke.
     PIRMININKAS. Čia dėl miškų, Eugenijau, ne dėl jūros.
     E. GENTVILAS (LSF). Miškų įstatymo projektui iš tikrųjų reikia pritarti, tiems dalykams, ir liberalai pritaria, kur yra susiję su saugomose teritorijose vamzdynų ar kitų infrastruktūros objektų tiesimu. Toje vietoje mes tikrai nestabdytume įstatymo iniciatyvos, kurios reikia strateginiams valstybės poreikiams užtikrinti. Tačiau yra kiti dalykai, kurie yra numatyti Aplinkos apsaugos komiteto iniciatyva - ta pačia proga prie tos svarbios iniciatyvos pridedant privačių miškų savininkų vykdomų kirtimų papildomą apmokestinimą 5%. Šioje vietoje mes negalėtume pritarti dėl keleto priežasčių.
    Visų pirma, nėra jokio derinimo ir įstatymo iniciatyvos aptarimo su Privačių miškų savininkų asociacija. Mano manymu, tai nėra civilizuotas sprendimo būdas, kai yra taip voliuntaristiškai valdžios, valdančiosios daugumos iniciatyvos išmetamos į apyvartą.
    Kita vertus, yra teigiama, kad čia bandoma tokiu būdu suvienodinti apmokestinimo sąlygas privačių miškų savininkams ir valstybinių urėdijų nuosavybės teise valdomiems miškams, arba, tiksliau sakant, patikėjimo teise valdomiems miškams ir vykdomiems kirtimams. Čia reikia pasakyti esminį dalyką. Valstybinės miškų urėdijos yra gavusios ir valdo miškus patikėjimo teise. Niekada jos kaip įmonės... Kaip mes žinome, Lietuvoje yra 42 valstybės įmonės miškų urėdijos, jos gavo ir patikėjimo teise nemokamai valdo šiuos miškus. Šioje vietoje ir pasakykime esminį skirtumą privačių miškų savininkų ir valstybinių miškų urėdijų. Valstybinės miškų urėdijos gavo nemokamai, o privačių miškų savininkų didžioji dalis nusipirko tuos miškus. Taigi privatūs miškai savininkai jau kartą sumokėjo už tuos miškus ir todėl toje vietoje negali būti lygiavos, o šia įstatymo pataisa norima išlyginti. Privatininkai sumokėjo ir dabar liepiama jiems dar papildomai mokėti už vykdomus kirtimus. Toje vietoje aš manyčiau, kad negalima sustatyti į vieną gretą ir siekti suvienodinto apmokestinimo privačių miškų savininkų sąskaita. Sakoma, kad privačių miškų savininkai nuslepia dalį kirtimų. Nė kiek neabejoju, kad dalis kirtimų tikrai yra šešėlyje, tačiau sutikime, kad ir valstybinėse miškų urėdijose taip pat buvo fiksuota atvejų, kai dalis medienos buvo nefiksuojama ir parduodama. Nenoriu sakyti, kurie daugiau, kurie mažiau nuslepia. Tačiau supraskime, kuo didesnis apmokestinimas privačių miškų savininkų vykdomiems kirtimams, tuo didesnė paskata eiti į šešėlį. Todėl padidintas privačių miškų savininkų vykdomų kirtimų apmokestinimas tikrai nesumažins šito šešėlio. Todėl mes sakome, kad palaimindami ir pritardami tai iniciatyvai, kuri yra susijusi su infrastruktūros tiesimo laikotarpiu svarbiems valstybės objektams teritorijų išėmimu, paėmimu, mes negalime pritarti tam papildomam apmokestinimui, kuris gultų vien tik ant privačių miškų savininkų pečių. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu V. Mazuronį.
     V. MAZURONIS (TTF). Mielieji kolegos, aš kalbėsiu kaip Seimo narys, neturintis privataus miško, priešingai, negu kalbėjo Eugenijus, man atrodo, būdamas miškų savininkas. Gerbiamasis Eugenijau, aš sakau, kalbėsiu kaip Seimo narys, neturintis privataus miško. Tai yra tam tikras interesų maišymas diskutuojant šia tema.
    Aš tikrai kalbėsiu apie antrąją pataisą. Pirmąją, kuri pateikta mano ministerijos, aš manyčiau, reiktų pateikti. Apie antrąją komiteto pateiktą pataisą noriu pasakyti vieną dalyką. Aš manau, kad kryptis ir principai, kuriuos teikia komitetas, yra teisingi. Teisingi yra todėl, kad visos nuosavybės formos, nepaisant to, kokios jos yra, turėtų mokėti vienodus mokesčius ir vienodai prisidėti prie visų infrastruktūrinių dalykų. Aš sveikinu tą komiteto iniciatyvą, bet šiandien mes turime realiai trijų tipų savininkus. Tai yra valstybė, urėdijos, tai yra fiziniai asmenys miškų savininkai ir juridiniai asmenys miškų savininkai. Šiandien pagal mūsų skaičiavimus mažiausius mokesčius moka juridiniai asmenys miškų savininkai, antroje eilutėje yra fiziniai asmenys miškų savininkai ir trečiojoje, tai yra daugiausiai, valstybiniai miškų savininkai urėdijos.
    Man atrodo, kad eidami šiuo keliu, kurį siūlo komitetas, kad turėtų visi prisidėti prie bendrų infrastruktūrinių projektų, vis dėlto mes negalėtume taip mechaniškai dabar visiems privatininkams pridėti tuos 5 %. Mano manymu, mes turėtume kartu peržiūrėti ir apmokestinimo sistemą už parduotą medieną. Aš kalbu apie fizinių asmenų ir juridinių asmenų miškų savininkus. Man atrodo, kad tie skirtumai šiandien yra per dideli. Po to, jeigu mes, valstybė, gerbiamasis Eugenijau, galvotume, kad už ką nors reikėtų paremti privačius savininkus, nes jie neturėjo miškų bazės, atėjo kiti dalykai, tai išgryninę ir sumokėję mokesčius mes tą galime ir turime padaryti. Dabar viskas yra sumalta į krūvą ir labai sunku susigaudyti. Mes emocingai kalbame apie tai, kad kažkas moka daugiau, kažkas mažiau.
    Manyčiau, kad vis dėlto pirmą dalį reikėtų priimti. Antrą dalį mes, kaip ministerija, būtume pasiruošę ir kalbėdami su savininkais (aš vakar su jais turėjau susitikimą), ir pasitelkdami nešališkus ekspertus, kurie pabandytų sudėlioti dabar mokamų mokesčių dydį, sudėlioti mokamus mokesčius tarp tų trijų savininkų ir kartu numatyti tam tikrą dalį, kuria visi turėtų prisidėti prie infrastruktūros. Todėl mano nuomonė būtų, eiti tuo keliu, kurį pasiūlė komitetas, reikia, tačiau šiandien ir tokia forma priimti būtų per didelis skubėjimas. Jeigu šitą dalį ar Seimas įpareigotų, ar mes nukeltume į pavasario sesiją, tada sudėtume, suskaičiuotume, ekspertai pagrįstų iš esmės reikalingą iniciatyvą, man atrodo, rastume bendrą kalbą ir su savininkais, ir su tais. Mano manymu, tai būtų pats teisingiausias ir geriausias kelias.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Diskusija baigta. Kviečiu komiteto pirmininką. Svarstysime pasiūlymus.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Išties yra keletas pasiūlymų ir galime pastraipsniui. Yra A. Strelčiūno ir P. Gražulio siūlymai. Komitetas pritarė iš dalies.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, yra P. Gražulio pasiūlymas, kuriam iš dalies pritarta. Ar autoriai sutinka? Sutinka. Ačiū.
    Yra Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pasiūlymas, kuriam nepritarta. Ar Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas reikalaus balsuoti? (Balsai salėje) Ne. Sako, kad nereikia. Gerbiamieji kolegos, visas pastabas išsprendėme.
    Šiandien dar yra užregistruoti Seimo narių E. Masiulio pasiūlymai. Kadangi tik šiandien, tai bus svarstomi per priėmimą. Pašom, pirmininke.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū. Dar yra mano pataisa, apie kurią daugelis kalbėjo. Jeigu galima, aš ją pristatysiu.
     PIRMININKAS. Prašom.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Yra komiteto ir mano įregistruotas siūlymas, kad vis dėlto visi, kurie turi ar nuosavybę, ar yra juridinis, ar fizinis asmuo, mokėtų vienodą mokestį, tai yra 5 %. Bet klausydamas diskusijos aš taip ir nesupratau, ar neįsiskaityta, ar kas nors nenorima suprasti. Kam mokami 5 % ir kodėl jie numatyti mokėti? Valstybiniai miškai šiuo metu visi moka ir tie 5 % nuo nukirstos medienos, pabrėžiu, eina kelių ir infrastruktūros tvarkymui, jie į biudžetą nepapuola. Turbūt visi sutiksite, kad reikia taisyti miškų kelius. Kodėl dabar valstybiniai miškai turi daryti labdarą privačiam miškų savininkui ir tvarkyti jo kelius, nors jis taip pat naudojasi tuo mišku, kaip ir visi kiti?
    Klaidingai manoma, kad jeigu turiu miško, iš karto reikės mokėti. Jokiu būdu ne, pabrėžiu, kad tik tada, kai tu kerti. Šiuo metu nuo nukirstos medienos mokama 15 % GPM, kaip ir visi kiti, ir nuo privačių miškų nemokama nė vieno lito infrastruktūros tvarkymui. Todėl komitetas ir siūlo, kad kaip valstybiniai, taip ir privatūs miškai turėtų skirti tik nuo nukirstos medienos. Jeigu 50 metų miškų savininkas nekirs miško, jis nemokės nė vieno lito. Bet jeigu kerta, tada jis turi sumokėti, nesvarbu, ar tai juridinis, ar kitas asmuo.
    Antras dalykas, sakote, nebuvo diskusijų. Nežinau, gal su ministru nediskutavo, bet mes komitete diskutavome du kartus su ponu A. Gaižučiu, ir jis asmeniškai su manimi diskutavo. Kokie buvo jo argumentai? Buvo argumentai, kad valstybiniai miškai neva tai gauti dykai, o mes pirkome. Pagal tą logiką išeina, jeigu aš namą pirkau, o kaimynas gavo palikimą, tai ką, kaimynas turi eiti mano kiemą valyti?
     PIRMININKAS. Gerbiamasis pirmininke, jūs jau čia ne pagal scenarijų dirbate.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Aš jau baigiu. Gal leiskite ilgiau. Aplinkos apsaugos komitetas darė išvažiuojamąjį posėdį Ignalinoje. Be visureigio neįmanoma įvažiuoti į mišką, nes privatininkas kirto mišką. Kas jį turi sutvarkyti?
    Jeigu norite, šiek tiek istorijos. 1468 m. karalius Kazimieras Jogailaitis išleido įsakymą (cituoju): "Įpareigoti privačių miškų savininkus..."
     PIRMININKAS. Gerbiamasis pirmininke, stabdau jus... Gerbiamasis pirmininke, parašykite šia tema straipsnį. Diskusija baigėsi, į Kazimieraičio laikus geriau negrįžkime.
    Gerbiamieji kolegos, vienas yra prieš, vienas už. Už kalbės K. Starkevičius.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš esu už tai, kaip ir minėjau, kad šis projektas būtų priimtas. Bet ta dalis, kad strateginiai projektai, objektai, ar tai būtų elektros linijos, ar dujotiekio, ar kitos linijos, keliai, kad būtų prioritetas juos teisiant, kad nebūtų trukdoma dėl kieno nors asmeninių interesų. Tačiau dabar, kai matome, kad prie šio projekto... Kaip žinome, ir keliai, ir dujotiekis, ir elektros trasos eina ir per miškus, ir norima į vieną vietą sudėti visus projektus.
    Netgi Vyriausybėje projektas nebuvo taip svarstomas, gerbiamasis Salamakinai. Staiga atsirado šis pasiūlymas, ir dabar norima jį greitai, eksternu, nesitariant su visuomene prastumti Seime. Tai šitam tikrai negalime pritarti. Mes tiktai galime 1 daliai pritarti, kad strateginiai objektai yra...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Kazy, jūs kalbate už, bet aš girdžiu kitokias...
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Ne, aš už 1 dalį kalbu dėl strateginių objektų, tačiau dėl 2 dalies esu prieš, kadangi aš ir ten, kai kalbėjau dėl šitos vietos, lygiai taip pat kalbėjau. Atsiprašau, bet šitas klausimas yra labai sudėtingas ir jis yra taip pateiktas. Ačiū.
     PIRMININKAS. K. Masiulis - prieš.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, šitas įstatymas sukelia prieštaringų minčių. Norėtųsi paremti jį dėl tų savybių, kurias įvardijo ir gerbiamasis K. Starkevičius. Jame yra labai reikalingų nuostatų, kurios palengvintų investicijas ir padarytų lankstesnį verslo įėjimą, vystymąsi ir panašiai. Tikrai norėtųsi tokias nuostatas paremti, tačiau jame yra nuostatų, apie kurias kalbėjo net ir ministras V. Mazuronis sakydamas, kad tas nuostatas reikėtų dar svarstyti ir derinti tiek su miškų savininkais...
    Galbūt eitina ta kryptimi ir galvotina, kad galėtų būti toks mokestis, jeigu būtų teisingai viskas išaiškinta, pagrįsta ir atsirastų bendras supratimas dėl tokio mokesčio panaudojimo ir panašiai, tačiau taip, kaip yra dabar, čia matyčiau dar vieno naujo mokesčio įvedimą. Nesinorėtų, kad tas mokestis atsirastų prisidengiant geromis nuostatomis, todėl aš vis dėlto negalėčiau balsuoti ir palaikyti.
    Siūlyčiau dabar atsisakyti šito įstatymo priėmimo, sugrįžti jį išgryninus, kas čia buvo įvardinta kaip pirmoji dalis, tai yra paimti tik šitą dalį įstatymo, priimti ir jai pritarti, o tą dalį dėl mokesčių atidėti tolesniam laikotarpiui, išdiskutuoti ir tada sugrįžti prie jos. Todėl dabar reikėtų nepritarti šiam įstatymui ir sugrąžinti jį tobulinti, o kai nebus prieštaravimų, priimti pirmąją dalį.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Balsuojame. Noriu priminti, kad jeigu kas nors turi kokio miško, tai gal privatūs ir viešieji interesai gali atsirasti. (Balsai salėje) Atsiprašau. E. Gentvilas.
     E. GENTVILAS (LSF). Dėl vedimo tvarkos aš ir norėjau pasakyti. Aš nebalsuoju. Parodykime pavyzdį, pavyzdžiui, medžiotojams, kurie, deja, balsavo Medžioklės įstatymo priėmimo metu. Tai privačių miškų savininkai turėtų dabar nedalyvauti balsuojant.
     PIRMININKAS. Siūlau imti pavyzdį iš Eugenijaus ir visiems, kas turi lopinėlį miško, nespausti mygtukų. K. Daukšys.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū. Kas grybauja, kas uogauja, kas medžioja irgi neturi balsuoti. Iš tikrųjų ar nereikėtų mums gauti Vyriausybės išaiškinimą? Ne dėl to, kas gali balsuoti, bet dėl šito įstatymo, nes man tai toks kontroversiškas...
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Buvo išsakyta, standartinė procedūra - reikia po svarstymo balsuoti. Kas pritariate, balsuojate už... (Balsai salėje) Atsiprašau. Jau čia dėl šalutinių kalbų mane šiek tiek sutrikdė. (Balsai salėje)
    Už balsavo 48, prieš - 3, susilaikė 28. Po svarstymo pritarta. (Balsai salėje) Minutėlę, suteiksime žodį.
    Dėl vedimo tvarkos - A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Pirmininke, aš prašau daryti perbalsavimą, nes jūs balsavimo metu suteikėte teisę kažkam kalbėti dėl replikų ar motyvų ir liko visai neaišku, ar vyksta balsavimas, ar nevyksta. Mūsų frakcijos dalis iš viso nebalsavo, nes galvojome, kad nevyksta balsavimas.
     PIRMININKAS. Palaukite, gerbiamasis! Jeigu jūs reikalaujate perbalsuoti, tai mes galime perbalsuoti...
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Tai perbalsuokime.
     PIRMININKAS. ...paprasčiau. Gerbiamieji kolegos, esu kaltas ir todėl, kad suteikiau žodį kalbėti per šoninį mikrofoną, balsuojame iš naujo po svarstymo dėl Miškų įstatymo 7 ir 11 straipsnių, kad dabar visi suprastų, už ką balsuojame. Balsavimas.
    Gerbiamieji kolegos, už balsavo 55, prieš - 12, susilaikė 27. Miškų įstatymo 7 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui pritarta po svarstymo.
    Aplinkos apsaugos komitetas siūlo svarstyti skubos tvarka, todėl reikia tam pritarimo. Balsuojame. Ar pritariate Aplinkos apsaugos komitetui svarstyti skubos tvarka?
    Už skubą balsavo 46, prieš skubą - 50... 29 - prieš, 21 susilaikė. Skubai nepritarta. Komitetas svarstys normalia tvarka. Ačiū.
    K. Daukšys - per šoninį mikrofoną.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Prašau dėl šio klausimo Vyriausybės išvados iki priėmimo.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, ką reiškia pritariame? Tada reikia balsuoti. Riksmas iš dešinės - pritariam! Gerbiamieji kolegos, yra teisėta... Dar nori pakomentuoti gerbiamasis A. Salamakinas.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Mielieji ponai, Vyriausybės išvados, jeigu kalbama apie miškus, reikėjo prašyti po pateikimo. Dabar liko priėmimas - Vyriausybės išvada. Įstatymas turi įsigalioti nuo sausio 1 d. Šitas mokestinis, apie kurį diskutavome, skaitykite, įsigalios liepos 1 d. Dar turėsime laiko pažiūrėti, jeigu kas nors bus blogai. Dabar, jeigu norite žudyti terminalų statybą... na, nedarykime. Aš nesuprantu, kas čia vyksta.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, nesiginčijame. Teisėtas reikalavimas prašyti Vyriausybės išvados. Jeigu šita nuostata ir pataisa reikalinga Vyriausybei dujotiekiams ar naftotiekiams, ar kam nors statyti, tai Vyriausybė greitai duos išvadą.
    Gerbiamieji kolegos, reikia balsuoti. Kas pritariate, kad būtų kreiptasi į Vyriausybę... Minutėlę! Buvo vienas prašymas, dabar bus kitas. Pone Steponavičiau, nesiginčykite. Balsavimas, ar prašome Vyriausybės išvados dėl šito įstatymo.
    Už balsavo 62, prieš - 12, susilaikė 26. Vyriausybės išvada reikalinga. Bet matau, kiek prie šoninių mikrofonų, tai miškuose interesų yra daugiau. Ponas G. Steponavičius.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū, pone pirmininke. Aš manau, jeigu būtumėte suteikęs žodį, mes būtume išsprendę galbūt vieną dilemą atskirdami klausimus. Buvo galima prašyti Vyriausybės išvados tik dėl 2 punkto, kuris keičia mokestinius dalykus, dabar jūs paprašėte dėl viso projekto. Tai žiūrėsime, kaip suktis į priekį. Bet aš tik noriu atkreipti dėmesį, gerbiamasis Salamakinai: jūs komitete užvirėte šitą košę, siūlydami originalų projektą koreguoti, ir štai dabar mes turėtume ne į kitus, kurie kritikuoja projektą, strėles kreipti, o pasižiūrėti į save kritiškai, nes būtent dėl jūsų iniciatyvų mes dabar šiek tiek stabtelėjome.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, replikos po balsavimo. Nepradėkime diskusijų vėl, kas teisus, kas neteisus. A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, aš siūlau ponui A. Salamakinui, kuris rūpinasi terminalo statybomis, iš tikrųjų pasirūpinti jomis realiai, atsiimti priėmimo metu... įregistruoti pataisą, kuria jis išbraukia apmokestinimą, ir ją įregistruoti kaip atskirą įstatymo projektą, ir tada su visomis Vyriausybės išvadomis iki liepos 1 d. bus galima ramiai šitą klausimą svarstyti. Ir nenukentės terminalo reikalai. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Ačiū. Ir A. Salamakinas.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū. Na, aš tikrai nesikišu į švietimo reikalus, nežinau, kuriam jūs dabar komitete, ponas Steponavičiau. Ne mes košę užvirėme, mes pateikėme ir dėl terminalo, ir dėl to mokestinio. Dar kartą kartoju - mokestinė dalis, įstatyme numatyta, įsigalios nuo liepos 1 d. Pusę metų turime laiko. Jeigu kam nors nepatogu, kam nors yra blogai, kas nors nesupranta, svarstykime pavasario sesijoje. Bet dabar nereikia to atmesti, nes reikia žmonėms dirbti ir judėti į priekį. Tai ne koks nors mokestinis, o tai yra į fondą pinigai kelių remontui, miškų remontui, pamiškėms šienauti, ne kur nors, o tiktai toms reikmėms, ką moka valstybiniai miškai jau daug metų. O kodėl jie turi labdarą daryti privačiam miškui? Pone Starkevičiau, paaiškinkite man, aš nesuprantu.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ir K. Daukšys.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ne, aš ne šituo klausimu.
     PIRMININKAS. Mačiau... K. Daukšys. Nenorite. Ponas K. Starkevičius.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Taip, savotiškai ir aš paaiškinsiu. Ir iš tikrųjų kas išryškėja ir blogiausia šitame projekte? Yra strateginiai tikslai: tai dujotiekis, elektros linijos. Viskas gerai, aš šimtu procentų ir šimtu dešimt pritariu. Tačiau kai į šitą projektą įdedama mokestinė sistema, numatoma papildoma našta mūsų 500 tūkst. miško savininkų, tai turi būti atskira diskusija.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Kazimierai, aš sakiau, replikos po balsavimo, nereikia iš naujo diskusijų. Mes davėme užduotį Vyriausybei, ponas A. Salamakinas girdėjo pastabas, ir nepradėkime iš naujo Miškų įstatymą svarstyti. Ministro...
     V. MAZURONIS (TTF). Mielieji kolegos, aš tikrai nepulčiau komiteto, kadangi pati idėja yra teisinga. Bet, dar sykį kartoju, reikia į tą pažiūrėti šiek tiek daugiau kompleksiškai, iš aš tikiuosi, kad mes tai padarysime ramiai iki pavasario sesijos, šitą padarydami pirma. Iš tikrųjų reikia, kad po to nepridarytume ir po to patys nešokinėtume.
     PIRMININKAS. Ačiū, ministre.
     V. MAZURONIS (TTF). Tai mano tik toks noras, o komiteto idėja yra teisinga.

16.45 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl 2007 metų Nacionalinėje energetikos strategijoje suformuluotų siekių įgyvendinimo rezultatų įvertinimo ir situacijos energetikos sektoriuje išsiaiškinimo sudarymo" 4 straipsnio papildymo ir 5 straipsnio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1314 (priėmimas)

     PIRMININKAS. Ačiū. Nuraminote visus, dabar galime dirbti. Taip. Gerbiamieji kolegos, jau praėjo laikas, kuris buvo skirtas pertraukai dėl Seimo nutarimo dėl komisijos. Matau K. Daukšį. Jis dėl šio klausimo? (Balsai salėje) Minutėlę. Aš jau paskelbiau apie kitą. Praėjo laikas. K. Daukšys. Atsiprašau. Suteikiu žodį.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Jeigu mes jau praėjome komisijos pratęsimo laiko...
     PIRMININKAS. Taip.
     K. DAUKŠYS (DPF). ...priėmimą, prašau pusės valandos pertraukos tam, kad galėtume pabaigti iki galo aptarti kitus dalykus.
     PIRMININKAS. Gerai, kolegos. Teisėtas prašymas. Balsuojame. (Balsai salėje) Komisija dirbs šviesiai, pratęsime tamsiai.
    Už balsavo 74, prieš - 18, susilaikė 11. Dar pusės valandos pertrauka.

16.47 val.
    Saugomų teritorijų įstatymo 31 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1193(2) (svarstymas)

    Kviečiu A. Salamakiną. Saugomų teritorijų įstatymo 31 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Prašau.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Aplinkos komitetas apsvarstė įstatymo projektą, kurį teikė Aplinkos komitetas. Jo esmė yra taip pat pakeisti paskirtį valstybės svarbių objektų, ir komitetas projektui pritarė bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu K. Grybauską, Kaimo reikalų komitetas.
     K. GRYBAUSKAS (LSDPF). Kaimo reikalų komitetas šių metų lapkričio 27 d. bendru sutarimu pritarė iniciatorių pateiktam Saugomų teritorijų įstatymo 31 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui Nr. XIIP-1193 ir komiteto išvadai bei pasiūlė Seimo paskirtam pagrindiniam Aplinkos apsaugos komitetui projektą tobulinti, atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento išvadoje pateiktas pastabas.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Taip. Užsirašiusių diskutuoti nėra. Ar galime bendru sutarimu po svarstymo pritarti? (Balsai salėje) Pritariame. Ačiū. Ir taip pat prašo skubos, bet nebuvo pritarta pirmam, tai, manau, normalia tvarka, kaip ir pirmą įstatymą dėl Miškų įstatymo pakeitimo.

16.48 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Seimo nutarimo "Dėl Šiaulių universiteto statuto patvirtinimo" 1 priedėlio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-438(2) (svarstymas ir priėmimas)

    Gerbiamieji kolegos, norėčiau paprašyti, kolegė prašo vieną rezervinį apsvarstyti, jeigu neprieštarausite, mes vis tiek atsiliekame. Seimo nutarimo "Dėl Seimo nutarimo "Dėl Šiaulių universiteto statuto patvirtinimo" 1 priedėlio pakeitimo" projektas. A. Pitrėnienė prašo, skubiai į tribūną.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Labai ačiū. Dėkoju pirmininkui. Gerbiamieji kolegos, labai džiaugiuosi, kad galiu teikti Seimui tvirtinti priešpaskutinį universiteto statutą, parengtą pagal naujos Mokslo ir studijų įstatymo redakcijos reikalavimus.
     PIRMININKAS. Pirmininke, čia svarstymas, sakykite išvadą, ir negaiškime laiko.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Išvadą... Komitetas apsvarstė ir nutarė, sprendimas: pritarti Seimo nutarimo "Dėl Seimo nutarimo "Dėl Šiaulių universiteto statuto patvirtinimo" 1 priedėlio pakeitimo" projektui Nr. XIIP-438(2), komiteto išvadai ir siūlyti šį projektą Seimui svarstyti bendru sutarimu. Ir siūlyčiau...
     PIRMININKAS. Labai ačiū. Diskusijoje norėtų dalyvauti A. Mockus? Ne? Dėkoju. Jūs galėsite... Dėl motyvų galite pasakyti. Ačiū, gerbiamoji pirmininke, jums nereikia. Tai po svarstymo dėl motyvų - A. Mockus. V. Gedvilas užsirašęs. Prašom, Vydai. (Balsai salėje) Aš matau, mikrofonas įjungtas. Gerbiamieji kolegos, ar galime bendru sutarimu po svarstymo pritarti? (Balsai salėje) Galime. Seimo Pirmininkė siūlė ypatingą skubą. Galima? (Balsai salėje) Galima.
    Taigi, gerbiamieji kolegos, priėmimo stadija. 1 straipsnis. 1 straipsniui pritariame? (Balsai salėje) Pritariame. Gerbiamieji kolegos, motyvai. Suprantu, kad visi už? (Balsai salėje) Ir šiauliečiai, ir panevėžiečiai. Balsuojame.

    Šio nutarimo priėmimas

    Už balsavo 101, prieš nėra, susilaikė 1. Seimo nutarimas "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Šiaulių universiteto statuto patvirtinimo" 1 priedėlio pakeitimo" priimtas. (Gongas)

16.51 val.
    Seimo rezoliucijos "Dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį Remigijų Ačą patraukti baudžiamojon atsakomybėn" projektas Nr. XIIP-1303 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Grįžtame prie mūsų darbotvarkės. 2-3 klausimas. Seimo rezoliucijos "Dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį Remigijų Ačą patraukti baudžiamojon atsakomybėn" projektas. Pranešėjas - V. Gailius, Laikinoji tyrimo komisija. Pateikimas.
     V. GAILIUS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, mielieji kolegos, Lietuvos Respublikos Seimas, vadovaudamasis Lietuvos Respublikos Konstitucijos 62 straipsnio 2 dalimi, Seimo statuto 22 ir 23 straipsniais ir atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos generalinio prokuroro D. Valio pranešimą, Seimo laikinosios tyrimo komisijos "Dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narį Remigijų Ačą patraukti baudžiamojon atsakomybėn" pažymą, sutinka, kad Seimo narys R. Ačas būtų patrauktas baudžiamojon atsakomybėn. Rezoliucija įsigalioja nuo priėmimo.
     PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, jūs užsirašėte diskutuoti ar klausti? Gerbiamasis pranešėjau, grįžkite į tribūną. Trys Seimo nariai nori klausti. V. A. Matulevičius. Mikrofonas jūsų.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis pranešėjau, jūsų, kaip patyrusio teisėsaugininko, požiūriu (būtų įdomu išgirsti jūsų nuomonę), Seimas turėtų pritarti kiekvienam prašymui panaikinti neliečiamybę, nesvarbu, apie ką kalbama? Ačiū.
     V. GAILIUS (LSF). Ačiū už labai svarbų šiandien klausimą, nes mes labai daug laiko sugaištame dirbdami laikinosiose komisijose, svarstydami imuniteto naikinimo procedūras. Aš esu kategoriškas ir ne kartą pasisakiau prieš mūsų svarstymus naikinti imunitetą administracinėse bylose. Mano nuomone, teismui pakanka pasirinkimo laisvės pagal sankcijas, ir reikalingi skubūs sprendimai, kad tokių kreipimųsi į Seimą nebūtų. Tuo labiau naujajame Administracinių nusižengimų kodekse nebėra administracinio arešto. Aš nežinau istorijos tokio fakto, kad už administracinį pažeidimą parlamento narys būtų patrauktas administracinėn atsakomybėn skiriant jam administracinį areštą.
    O kalbant apie šios konkrečios komisijos objektą, prašymą patraukti privačioje kaltinimo byloje R. Ačą baudžiamojon atsakomybėn, aš manau, kad ši privataus kaltinimo galimybė, šis institutas baudžiamajame procese keistinas, nes situacijos, kai Seimo narys dėl savo pasisakymų, viešai pasakytų minčių gali būti traukiamas baudžiamojon atsakomybėn, sukelia visuomeninį interesą. Tai yra savotiškai toks visuomeninės reikšmės klausimas, todėl turėtų būti pradėtas įprastas procesas. Apie tai mes komisijoje diskutavome ir atskiru kreipimusi visiems pritarus kreipėmės į parlamentinės kontrolės institutą - Teisės ir teisėtvarkos komitetą, nes mes, kaip komisija, šio klausimo nagrinėti negalėjome.
     PIRMININKAS. A. Dumbrava. Noriu priminti, 1 min. - klausti, 2 min. - atsakyti.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Gerbiamasis pranešėjau, tas apsižodžiavimas, kaip aš supratau, laikomas nusikaltimu, įvyko 2012 m. pradžioje, vasario mėnesį. Prokuratūra negalėjo to klausimo išspręsti kaip nors greičiau, dabar pusantrų metų? Tai nėra sudėtingas dalykas. Man taip atrodo. Ką jūs apie tai manote?
     V. GAILIUS (LSF). Rengdamasis komisijai susipažinau ir su skurdžia teismų praktika, nes privataus kaltinimo bylos nenagrinėjamos kasacine tvarka. Šiandien Seime jau yra tam tikri projektai, kad būtų suformuota ir teismų praktika. Tačiau žinodamas minimalią teismų praktiką ir žinodamas tuos duomenis, kurie buvo pateikti, manau (ir aš nė kiek ja neabejoju), kad tie teiginiai, kurie buvo pasakyti pono R. Ačo, neturėtų sudaryti nusikalstamos veikos sudėties, todėl Remigijus turės visą teisę savo interesą apginti ir pareikšti priešieškinį šitame procese.
    Dėl jūsų paminėto delsimo. Mes taip pat suformulavome kreipimąsi į Teisės ir teisėtvarkos komitetą, nes pagal Baudžiamojo proceso 22 straipsnį asmuo yra kaltinamasis privataus kaltinimo byloje nuo skundo pateikimo ir priėmimo nagrinėti. Aš asmeniškai manau, kad galėjo būti padaryti procesiniai pažeidimai, taip pat ir Seimo statuto, ir Konstitucijos pažeidimai. Nuo 2012 m. rugsėjo 11 d., kai kolega R. Ačas įgijo teisinį imunitetą, jo persekiojimas galėjo būti pažeidžiant Baudžiamojo proceso ir mano paminėtų teisės aktų nuostatas. Todėl aš siūliau ir kolegos pritarė kreiptis į Teisės ir teisėtvarkos komitetą.
     PIRMININKAS. K. Starkevičius.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Taip, iš tikrųjų mūsų gerbiamasis kolega R. Ačas visą šį laiką buvo tąsomas - imunitetą panaikinsime, nepanaikinsime. Kaip jūs vertinate tas aplinkybes, kad kol priklausė daugumai, šitas klausimas nebuvo teikiamas? Kai dabar mes reikalaujame, kad iš tikrųjų vieno iš daugumos lyderių klausimas būtų teikiamas, jis yra neteikiamas, o šitas su pasimėgavimu yra pateikiamas, kad mes svarstytume, diskutuotume. Kaip jūs, kaip patyręs teisininkas, į tai žiūrite? Ar nėra dvejopų standartų?
     V. GAILIUS (LSF). Ačiū už sudėtingą klausimą. Visada esu linkęs sakyti taip, kaip man sufleruoja mano teisinė sąmonė. Aš manau, kad mes pasielgėme teisingai informuodami Teisės ir teisėtvarkos komitetą dėl jau mano minėtų galimų pažeidimų. O delsimas yra tam tikras galimas pareigų neatlikimas ar tarnybinis nusižengimas, kuris, manau, bus įvertintas Teisės ir teisėtvarkos komitete nagrinėjant šį klausimą. Aš dabar taip tiesiai šviesiai atsakyti, ar tai susiję su Seimo nario pozicijos pasikeitimu - Seimo dauguma, mažuma... nežinau, galėčiau į tai atsakyti tik tada, kai bus aiškios tyrimo išvados.
     PIRMININKAS. Dėkojame.
     V. GAILIUS (LSF). Ačiū, pirmininke.
     PIRMININKAS. Pagal Statutą R. Ačas galėtų, jeigu norėtų, pasakyti keletą žodžių. Kviečiu į tribūną.
     R. AČAS (MSNG). Gerbiamieji kolegos Seimo nariai, tikiu jūsų išmintimi ir gebėjimu priimti objektyvius, nešališkus sprendimus. To labiausiai jums šiandieną ir linkiu.
    Brangindamas jūsų laiką, šiandien aš nekalbėsiu apie bylos detales ir tikrai nesieksiu, kad man iškelta byla, apie kurią kalbėjo generalinis prokuroras ir komisijos pirmininkas, būtų nagrinėjama Seime. Tačiau aš noriu atkreipti jūsų dėmesį į kai kuriuos, mano nuomone, svarbius ir kritikuotinus aspektus. Neabejoju, jog man pritars bet kuris iš jūsų, kad Seimo nario imunitetas nėra įrankis, padedantis pasislėpti ar išvengti atsakomybės. Aš manau, kad tai yra konstitucinė garantija būti apsaugotam nuo nepagrįsto ir neteisėto persekiojimo, ypač politinių oponentų, nepaisančių korektiško politinio konkuravimo taisyklių.
    Kaip šiandien girdėjote iš pristatytos bylos fabulos, aš esu persekiojamas vieno įsižeidusio asmens, kurio elgesys, mano įsitikinimu, yra nesuderinamas su bendro visuomenės sugyvenimo normomis ir kuris, akivaizdžiai piktnaudžiaudamas Baudžiamojo proceso kodekso normomis, inicijuoja man baudžiamąjį persekiojimą už tai, kad aš pasakiau savo nuomonę apie jį.
    Mano įsitikinimu, toks mane kaltinančio asmens elgesys yra vadovėlinis piktnaudžiavimo teise pavyzdys.
    Taip, mano pasakyta nuomonė apie jį nebuvo šlovinanti ar jį aukštinanti. Priešingai - ji buvo kritiška, tačiau ji turėjo faktinį pagrindą, ji išsakyta apie viešą asmenį. Visi mano nuomonę pagrindžiantys dokumentai (pabrėžiu, rašytiniai dokumentai) buvo pateikti generaliniam prokurorui, kuris sprendė, ar kreiptis į Seimą. Dokumentai, kurie patvirtina, kad mane kaltinantis asmuo apšmeižtas pasijuto be pagrindo, ir kurie turėjo generaliniam prokurorui bent sukelti abejonių dėl būtinybės kreiptis į Seimą dėl mano imuniteto panaikinimo. Dokumentai įrodo, jog apšmeižtu besijaučiantis asmuo viso labo yra tapęs politinių oponentų įrankiu. Todėl man, atvirai sakant, nesuprantamas generalinio prokuroro, kaip paštininko, kurjerio, vaidmuo. Be to, aš pagrįstai tikėjausi, kad laikinoji komisija įdėmiai įsigilins ir įvertins mano jiems pateiktą medžiagą apie susidariusias situacijas, kai bet kuris iš mūsų gali būti įveliamas į teismų karuselę, absurdiškumą. Tačiau tenka pripažinti, kad ir šiuo atveju pagal besiklostančią tradiciją laikinoji komisija atliko tik logistinį vaidmenį - ką jiems atnešė generalinis prokuroras, tą jie perdavė Seimui. Tenka apgailestauti, jog tik keletui laikinosios komisijos narių užteko laiko ir noro įsigilinti į šio reikalo esmę.
    Mielieji kolegos, aš neabejoju, kad bylą, kuri man keliama, aš laimėsiu, nors tai man kainuos ir laiko, ir kitų sąnaudų. Tačiau šiandien jūsų sprendimas taip pat atsakys į klausimą, ar mes pritariame tam, kad kiekvienas piktavalis asmuo, piktnaudžiaudamas teise, galėtų persekioti Seimo narį, nes rytoj šis klausimas gali paliesti kiekvieną. Linkiu jums išmintingo sprendimo.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, po pateikimo nereikia kalbėti už, prieš.
    Svarstymo metu norinčių kalbėti už, prieš nėra. Gerbiamieji kolegos, ar po svarstymo galime pritarti? (Balsai salėje) Man pataria, kad net nereikia.
    Gerbiamieji kolegos, priėmimo stadija. Prieš nori kalbėti R. Žilinskas.
     R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Keista, kad aš vienintelis (a, jau ne vienintelis) užsirašęs kalbėti prieš. Bet jeigu jūs atidžiai klausėtės R. Ačo kalbos, iš tiesų iškyla klausimas, į kurį Seimas šiuo balsavimu ir turėtų atsakyti. Mes juk nevykdome teisingumo, mes nevykdome ikiteisminio proceso, mes turime atsakyti į klausimą - politinė byla ar ne? Šiame kontekste netgi tai, kad mūsų svarstomas asmuo pasiprašė panaikinti jam imunitetą, gali būti nulempa politinių aplinkybių. Dėl to, išklausius komisijos išvadą, išklausius R. Ačo pasisakymą, iš tiesų atrodo, kad bylos kontekstas yra politinis. Jos gal net nebūtų buvę, jeigu R. Ačas nebūtų Seimo narys. Todėl raginčiau kolegas pagalvoti prieš balsuojant. Aš asmeniškai neprisidėsiu prie tų, kurie balsuos už.
     PIRMININKAS. E. Gentvilas - už.
     E. GENTVILAS (LSF). Ačiū. Už pasisakau dėl paprastos priežasties - visada maniau ir manysiu, kad Seimo nario mandatas negali būti naudojamas kokiam nors prisidengimui. Tik dėl to aš balsuoju už.
    Greta to pripažįstu ir taip pat sutinku su R. Žilinsku, kad, ko gero, jeigu ponas R. Ačas nebūtų Seimo narys, tai čia ir nebūtų jokios bylos keliama. Taigi iš dalies pripažįstu, kad tai yra politizuotas reikalas, bet nepaisydamas to, manydamas, kad Seimo nario mandatas negali būti naudojamas niekam kitam, kaip tarnauti tautos interesams, balsuoju už.
    Greta noriu pasakyti padėkos žodį R. Ačui, kuris pats pasiprašo panaikinti jam imunitetą, labai ramiai kalba, nekelia jokių spektaklių, nekelia jokių audrų, nepaiso to, kad čia gali būti ir politinės potekstės. Siūlau visiems kitiems Seimo nariams įvertinti tą gražią patirtį, kurią parodė kolega Remigijus, nepolitizuodamas gana politinio dalyko, ramiai priimdamas tą lemtį, jeigu taip galima pasakyti, nes mūsų, ko gero, šioje kadencijoje laukia nemažai tokių patirčių ir sprendimų. Aš iš anksto visiems kitiems, galbūt ir šiandien kalbėsiantiems... žiūrėkime solidžiai, naudokime Seimo nario mandatą tarnystei tautai, o ne savo asmeniniams interesams spręsti arba juo labiau galimoms nuodėmėms dangstyti. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. V. A. Matulevičius - prieš.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš kviesčiau jus visus nepažiūrėti į šį balsavimą mechaniškai. Ką tik kolega Eugenijus kalbėjo taip, kad aš supratau, kad bet kokiu atveju, kai generalinis prokuroras kreipiasi į Seimą dėl neliečiamybės atėmimo, mes turime tą prašymą patenkinti. Atsiprašau, tada paimkime ir įrašykime į Statutą tokią normą, apie kurią aš kalbėjau, - automatiškai atiduodamas. Kam tuomet reikalinga neliečiamybės institucija? Tai rodo, kad mes priėjome tam tikrą absurdą. Aš jokiu būdu neagituočiau šitaip balsuoti, jeigu kalbėtume apie kokį nors rimtą nusižengimą. Jeigu, tarkim, kuris iš kolegų būtų paėmęs kyšį ar dar ką nors negero padaręs. Dabar gi kalbama apie dviejų viešų asmenų, pabrėžiu, dviejų viešų asmenų: profsąjungų pirmininko ir dabartinio Seimo nario, apsižodžiavimą. Kolega R. Ačas pasakė, kad aš ligonio kalbų nekomentuoju. Tai atsiprašau, praėjusią savaitę kolega B. Juodka mus irgi pavadino ligoniais. Tai ką, aš dabar turiu eiti į teismą ir bylinėtis? Kolegos, neprieikime iki absurdo! Pagalvokime apie tai, kad jeigu vis dėlto yra neliečiamybės institutas, tai jis kam nors reikalingas. Neatiminėkime neliečiamybės dėl smulkmenų arba ženkime logišką žingsnį ir panaikinkime mūsų imunitetą. Aš tikrai manau, tai būtų protingiausia. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Norėčiau priminti, kad Seimo narys už savo kalbas Seimo salėje neatsako. Tai yra šiek tiek kitoks variantas. Už kalbės A. Vidžiūnas.
     A. VIDŽIŪNAS (TS-LKDF). Kolegos, kadangi buvau komisijoje, negaliu nepasakyti, neįkišti savo trigrašio. Vienas dalykas, tai Lietuvos teisėsaugos institucijų veiksmai, aš ne teisininkas, man kėlė daug abejonių. Kaip Seimo narys, kuris turi neliečiamybę, visus metus dėl jo vyksta visokios teisinės procedūros, teismo posėdžiai pradedami, atšaukiami... prokuratūra dėmesio nekreipia. Vis dėlto visuomeninis atgarsis dėl Seimo nario dalyvavimo bylose yra, bet, nepaisant to, į Seimą niekas nesikreipia, čia didelis klausimas. Tikiuosi, kad daug kas paaiškės po Teisės ir teisėtvarkos komiteto paaiškinimo mums visiems.
    Antras dalykas yra, žinoma, neliečiamybės reikalai. Mano supratimu, neliečiamybės institutą, kiek įmanoma, reikėtų siaurinti. Laukiame teisėsaugos institucijų kreipimosi dėl administracinių reikalų, dėl klaidų, dėl kurių Seimo nariai pripažįsta savo kaltę, nagrinėti ir gaišti laiką yra visiška nesąmonė.
    Bet pagrindinis dalykas dabar dėl kolegos Remigijaus. Neturiu nieko prieš jį. Bet iš tikrųjų situacija prasidėjo gerokai prieš praėjusius Seimo rinkimus, prieš neliečiamybę. Vienas meras vieną pilietį, profsąjungos vadovą, pavadino ligoniu. Ligoniu pavadintas žmogus kreipiasi į teismą ir gina savo garbę. Gerbiamieji kolegos, tai ką mes čia dar turėtume veikti? Mano supratimu, čia yra ne neliečiamybės reikalas, o politiko liežuvio etikos reikalas. Mes sakome, ką norime, įžeidinėjame, ką norime, argumentai ad hoc... atsiprašau, ad hominem yra daug svarbesni nei ad rem, ir mes tik šiuos tepripažįstame. Mano supratimu, čia nėra ką šnekėti, nei čia politinio susidorojimo, nei ko nagrinėti. Na, Dieve, tegul teismas išsiaiškina, kas ten ir kiek tie ligoniai yra.
     PIRMININKAS. Prieš kalbės P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, man labai keista, kai jūs, svarstydami tą klausimą, nes, neskaitote laikinųjų tyrimų komisijų uždavinių. Aiškiai pabrėžta, kad nagrinėja esamo klausimo esmę. Jeigu dabar suformuluotas klausimas, ar imunitetą panaikinti, ar ne dėl tariamo kaltinimo, tai ir turi komisija atsakyti į šitą klausimą. Pasirodo, ši komisija net nenagrinėjo, net neklausė, net nesigilino į medžiagą. Tai ko vertas šis komisijos sprendimas? Praėjo nuo emocinio pasakymo beveik dveji su puse metų, gal daugiau, prokuroras pabunda po dvejų su puse metų, ateina ir pagalvoja, ar reikia ateiti ir paprašyti atimti imunitetą. Kur buvo tas prokuroras dvejus su puse metų? Kam ar išvis?.. Jeigu prokuroras būtų kompetentingas, ar jis trukdytų dėl tų mažareikšmių dalykų Seimo laiką? (Balsai salėje) Galų gale šitaip menkintų Seimo ir prokuratūros garbę? Dėl visų klausimų. Ar jis atėjo nors su vienu rimtu klausimu prašyti atimti imunitetą? Tai įspyrė, įkando, plaukus nurovė, tai teisėjas dešrą suvalgė, tai konjako butelį išgėrė. Štai kokie didžiausi nusikaltimai, dėl kurių ateina prokuroras čia, į Seimą, prašyti panaikinti imunitetą.
    Gerbiamieji, jeigu nebūtų Seimo narys, nebūtų nei šitos bylos. Tai yra politizuotas klausimas, todėl aš prašyčiau, teismuose dvejus metus turės vaikščioti, gaišinti teismo darbą, savo laiką gaišinti, meskime šitą klausimą į šiukšlių dėžę ir balsuokime prieš.
     PIRMININKAS. Už kalbės A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, man atrodo, mes turime labai paprastai suprasti, kad šitais klausimais nėra nei mažų nusikaltimų, nei savų ir artimų kokių nors Seimo narių. Jeigu prieš mane kalbėjęs Seimo narys nebūtų Seimo narys, jisai seniai būtų teistas už įstatymų pažeidimus įvairių demonstracijų metu ir niekas čia per daug to nebūtų nagrinėjęs, bet jisai yra Seimo narys ir yra sena demokratijos taisyklė, kad Seimo nariai turi būti apsaugomi nuo valdžios galimų persekiojimų, tam yra sukurtas imuniteto institutas, bet ne tam, kad apsigintų pasislėpęs Seime nuo savo pasidarytų vienokių ar kitokių, didesnių ar mažesnių nusižengimų. Tai yra Seimo narių, kurie čia sėkmingai jau kelintą kadenciją, užuot buvę nubausti, išlieka nepaliečiami arba išteisinami. Šitoje vietoje aš tikrai nenagrinėsiu ir visiškai nenoriu kalbėti apie kolegos R. Ačo tikrus ar tariamus prasižengimus, bet jeigu jis nebūtų Seimo narys, tai šitas klausimas seniai būtų vienokiame ar kitokiame teisme išspręstas, ir aš tikiu, kad R. Ačas būtų įrodęs savo tiesą. Šiuo atžvilgiu aš tikrai raginu visus pritarti ir komisijos teikimui, ir prokuroro prašymui leisti R. Ačui nelikti neteisingai apkaltintam ir savo tiesą įrodyti Lietuvos Respublikos teismuose, kuriais mes visi, neturėdami jokių kitų teismų, turime pasitikėti.
     PIRMININKAS. P. Gylys - prieš.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Galiu pasidalinti savo paskutine pilietine ir politine patirtimi. Ne taip seniai aš perėjau sveikatos patikrinimą, sako - sveikas. Bet labai žinomas politikas mane vėl nusiuntė pasitikrinti psichinės sveikatos. Aš tai nurašiau į sąnaudas, laikau, kad tai yra politinio proceso dalis, ir nežadu niekur kreiptis, tiesiog gal paslydo liežuvis akademikui. Tegu. Čia žmogui pasakė - ligonio kalbų nekomentuoju. Žinote, kai du viešieji asmenys susiduria, būna, visko pasako. Pavyzdžiui, ne taip seniai ponia R. Juknevičienė vieną iš mūsų išvadino Kremliaus statytiniu ar tarpininku. Taip? Palaukite, tai mes pasitenkinome Etikos ir procedūrų komisijos svarstymu ir nieko iš to labai nebuvo. Dar vienas dalykas, Seimas iki šiol nesuprato, kas (ne visas, dalis Seimo) yra teisinė neliečiamybė. Ji yra tam, kad apsaugotų Seimo narį, bet kokį parlamentarą bet kokioje šalyje nuo susidorojimo, nuo laiko gaišinimo, nes ponas R. Ačas yra ne tik savo laiko šeimininkas, dalis jo laiko priklauso visuomenei, dalis jo nervų priklauso visuomenei. Jis efektyviau atliktų savo pareigas, jeigu nereikėtų sklaidyti savo jėgų. Deja, kažkaip šito supratimo ir komisijai pritrūko. Man atrodo, mes kartais praleidžiame labai didelius dalykus, o dėl smulkmenų gaišiname vienas kitą ir visą Seimą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Paskutinis kalbės už - K. Masiulis. Kęstučio nėra. Tada balsuojame. Balsavimas. Kas pritaria komisijos išvadai, balsuoja už, kas turi kitokią nuomonę, balsuoja kitaip.
    Už balsavo 53, prieš - 7, susilaikė 19. Rezoliucijai nepritarta, kadangi tokiu atveju reikia 71 balso. Primenu. Viskas, klausimas baigtas.
    Gerbiamieji kolegos, posėdžiui toliau pirmininkaus mūsų kolega K. Komskis.

17.18 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl 2007 metų Nacionalinėje energetikos strategijoje suformuluotų siekių įgyvendinimo rezultatų įvertinimo ir situacijos energetikos sektoriuje išsiaiškinimo sudarymo" 4 straipsnio papildymo ir 5 straipsnio pakeitimo" projektas Nr. XIIP-1314 (priėmimo tęsinys)

     PIRMININKAS (K. KOMSKIS, TTF). Laba diena. Kolegos, grįžtame prie 1-4 klausimo, tai Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl 2007 metų Nacionalinėje energetikos strategijoje suformuluotų siekių įgyvendinimo rezultatų įvertinimo ir situacijos energetikos sektoriuje išsiaiškinimo sudarymo" 4 straipsnio papildymo ir 5 straipsnio pakeitimo" projektas. Priėmimo stadija. Kolegos, einame pastraipsniui.
    Ar galime pritarti 1 straipsniui? Pritariame su Teisės departamento redakcine korekcija.
    2 straipsniui galime pritarti? Pritariame. Dėl 2 straipsnio yra pasiūlymas. Prašome R. Juknevičienę pristatyti savo pasiūlymą.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, dar kai tik buvo bandymas sudaryti šią komisiją, jau tada sakėme, kad tai yra toks politikavimo įrankis, primityvus, bet įrankis, ir kad reiktų tą komisiją sudaryti iki pat kitų Seimo rinkimų. Tiesiog, kad neturėdami rimtų ambicijų nei energetikoje, nei apskritai šitoje valstybėje, o norėdami tik pabūti valdžioje socialdemokratai ir kitos politinės jėgos nori tokią dūmų uždangą užleisti. Tai jeigu jau politikuoti, tai politikuoti iki galo, kam čia apgaudinėti žmones, kad kažką norite ištirti. Todėl mano pasiūlymo esmė yra labai paprasta, kad šitos komisijos darbą pratęstume iki 2016 m. spalio mėnesio ir kad prieš kiekvienus rinkimus, dabar prieš artėjančius Prezidento, Europos Parlamento, paskui savivaldybių ir Seimo rinkimus būtų tarpinės ataskaitos, per kurias labai įžūliai besielgiantis ir labai, nenoriu to žodžio sakyti, bet jis pirmas tai pasakė, chamiškai besielgiantis komisijos pirmininkas galėtų iš tribūnos čia pasireikšti. Pasireikšti ne bet kaip, o padėdamas ant stalo visus blogus A. Kubiliaus darbus energetikoje. Mes nebijome tokios komisijos, skirtingai nuo kai kurių, kurie galvoja, kad mes čia balsuosime prieš. Atvirkščiai, padarykime tą komisiją iki 2016 m. ir tada visiems viskas bus aišku, kokie čia jūsų tikslai ir kokios čia jūsų užmačios. Niekas ten nieko nenori ištirti toje komisijoje. Galiu atsakingai pasakyti. Buvo sugalvoję terminalą pulti, bet atsimušė į iš tikrųjų jau pradėtus daryti darbus, tai dabar reikia surasti visokių kitokių. O, be to, atsirado A. Paulausko bendražygis K. Vagneris, kurį reikia irgi panaudoti Prezidento rinkimuose. Tai yra akivaizdu.
     PIRMININKAS. Viskas, laikas. Prašom, motyvai dėl pasiūlymo. Už - A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš iš tikrųjų siūlau pritarti R. Juknevičienei, kadangi akivaizdžiai matyti, kaip R. Juknevičienė sakė, pagrindinis šitos komisijos tikslas, aš jį pavadinau "juodoji politinė archeologija", kai praeityje yra ieškoma kažkokių turtų, sau naudos, o dažniausiai randami tik alaus butelio kamšteliai, kaip rodo iki šiol visas čia vykdytas tyrimas. Bet jeigu tai yra pagrindinė šitos valdančiosios koalicijos veikla, nes kitos veiklos mes per visus metus kaip ir nepamatėme, tai reikia šitą veiklą tiesiog įforminti ir įteisinti. Nes dabar ponas A. Skardžius, jau čia, matyt, iš tikrųjų rūpindamasis savo veiklos tęstinumu, teikia ir naujus klausimus, tarp jų ir apie dabartinius valdžios veiksmus, ir nesėkmingus veiksmus, energetikoje, ir apie elektros kainos kilimą per paskutinius mėnesius. Tai tokių rezultatų, tokių veiklų bus vis daugiau. Iš tikrųjų matome ir to paties prokuroro K. Vagnerio veiksmus atseit tiriamose įmonėse, kurie, mano manymu, prasilenkia jau ir su galiojančiais įstatymais. Tai irgi reikės nagrinėti, nes tie veiksmai dabar atliekami. Trukdoma įmonėms, ne tai kad trukdoma, bet, manau, pažeidžiami visi galiojantys įstatymai. Tą irgi reikės tirti. Iš tikrųjų prieš kiekvienus rinkimus reikia, kad komisija pateiktų ataskaitą, taip bus pasiektas rezultatas ir nereikės prieš kiekvienus rinkimus kurti iš naujo tokių komisijų. Nes nieko kito jūs per visus ketverius metus taip ir nenuveiksite.
     PIRMININKAS. Motyvai prieš - A. Skardžius.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamosios Rasos siūlymas galbūt pasitarnautų prokuratūrai, kuri negali išsireikalauti dokumentų. Generalinė Lietuvos prokuratūra iš įmonių negali išsireikalauti dokumentų. Daugiau nei 20 metų po nepriklausomybės paskelbimo! Iki ko mes nusivažiavome, kolegos! Galbūt bent jau tiek pasitarnaus mūsų komisijos darbas, kad Generalinės prokuratūros prokurorai galės ateiti į spec. raštinę pas mus susipažinti su dokumentais, kurių jiems nepateikia institucijos.
    Kalbėdamas rimtai, aš vis dėlto noriu pasakyti, kad tie 17 klausimų yra ištirti. Bet gyvenimas diktuoja naujus klausimus ir dėl Šiaurės elektros biržos. Tai yra palikimas. Jūsų kūdikis. Vaisiai subrandinti yra šiandieną. Mielieji kolegos, dabartine opozicija, buvę valdantieji, reforma taip pat yra jūsų vaisius. Tiesiog nežaiskime tų žaidimų. Komisija baigs darbą ir pateiks išvadą tikrai. Prašau balsuoti prieš Rasos pataisą.
     PIRMININKAS. Balsuojame. Kas pritariate R. Juknevičienės pataisai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Už pataisą - 26, prieš - 47, susilaikė 28. Nepritarta.
    Kolegos, ar galime be pakeitimų pritarti 2 straipsniui? Galime. Ačiū. 3 straipsniui galime pritarti? Pritarta. Ir balsuojame už visą.
    Motyvai dar yra, atsiprašau, nepastebėjau. Motyvai už - K. Daukšys.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų komisijos darbe atsiskleidė papildomų faktų, ir reikėtų mums tą darbą pratęsti dėl to, kad komisija priimtų kvalifikuotas ir aiškias išvadas. Aš manyčiau, kad čia neturėtų būti priešpriešos tarp buvusios ir esamos valdžios, o turėtų būti padarytos išvados, kaip kitoms valdžioms nebedaryti klaidų, arba pagirti tuos, kurie padarė gerai ką nors.
     PIRMININKAS. Prieš - J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, jau iki šio momento komisijos pirmininkas A. Skardžius diskreditavo šios komisijos darbą, nepasibaigus komisijos darbo laikui skelbdamas, jo įsivaizdavimu, būsimas išvadas, iš dalies atskleisdamas komisijos veiklos turinį. Nė vienai komisijai dirbant tokių reiškinių nematydavom. Dar aš matyčiau kažkokią prasmę pratęsti komisijos veiklą, jeigu keistume komisijos pirmininką ir naujo jos vadovo paprašytume kaip nors pamėginti daugmaž padoriai tą veiklą užbaigti. Šiuo atveju tai yra tokio tuščio politikavimo pratęsimas, laikinųjų komisijų, kaip svarbaus parlamentinės kontrolės instrumento, diskreditavimo, ir tikrai nematau tam jokios prasmės.
    Dar labiau paskutiniu metu čia yra supainiojama dviejų turinčių būti nepriklausomų institucijų veikla, tai yra prokuratūros ir Seimo, kai yra bandoma dirbti lygiagrečiai, lyg tapus vieno prokuroro talkininkais. Tai yra nenormalus dalykas, taip yra pažeidžiami konstituciniai valdžių atskyrimo principai. Komisijos pratęsimo laikas, matyt, neatsitiktinai pasiūlytas link Prezidento rinkimų. Čia taip pat, matyt, yra politikavimo sumanymų, taikytų dėl Europos Parlamento ir Prezidento rinkimų.
    Aš siūlau tuo neužsiimti ir užbaigti darbą, kaip numatyta.
     PIRMININKAS. Motyvai už - E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui, posėdžio pirmininke. Norėčiau pasakyti, kad gerbiamasis A. Kubilius net šiandien sugebėjo vis dėlto įlįsti į prokuroro veiksmus ir apdergti gerbiamąjį G. Vagnorių, kartu ir poną K. Vagnerį, kartu sudėti į vieną vietą su A. Paulausku. Tai visiškai nesiejami dalykai. Ir, kas baisiausia, visam parlamentui galiu pasakyti tiesiai: nebūtų štai šių trijų žmonių, kurie pasikeisdami tiesiog elementariai trukdo, tuščiai šneka ir patys pasako ant savęs "Pinoki", o po to išprašo, kad kitas atsakytų taip... Jau vien tik Etikos ir procedūrų komisija pasisakė.
    Gerbiamasis Kubiliau, jūs turėtumėte nusišalinti, būtų ramiau. Negražu, kai toje pačioje komisijoje sėdėdamas vieną minutę jis komisijos narys, po poros minučių jis jau sėdi kitoje pusėje, turi atsakyti į klausimus. Ir į komisiją atėję kiti darbuotojai negali tiesiai žiūrėdami į savo buvusį viršininką irgi sakyti tiesos, tik mirksi akimis.
    Todėl mums dėl tokio sunkaus darbo reikia pratęsti šitą laikotarpį, ir mes paėmėme protingą svarstymą, iki Prezidento rinkimų dar toli, ir jūs galėsite pasisakyti. O iki to laiko pagrindinis dalykas, kad mūsų komisija... jos uždavinys - ir SGD terminalas, ir atominė kad veiktų. Bet ateityje, manau, kad nebūtų taip švaistomi pinigai, kurie geriau tektų pensininkams. Ačiū.
     PIRMININKAS. Motyvai prieš - E. Masiulis.
     E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Mielieji kolegos, parlamentinė kontrolė, be jokios abejonės, yra labai svarbi mūsų Seimo funkcija. Tačiau pastaruoju metu man susidaro toks įspūdis, kad Seimas yra tapęs tyrimo biuru, kur labai daug atsiranda šerlokų holmsų, kurie užsiima nežinia kuo - užuot aktyviau dalyvavę įstatymų leidyboje ir sprendę tuos klausimus, kuriuos prieš rinkimus žadėjo žmonėms išspręsti, koncentruojasi į šerlokų holmsų veiklą.
    Kitas dalykas, aš manau, kad iš klausimų pobūdžio ši komisija iš laikinosios tikrai galėtų tapti nuolatine komisija, nes net neabejoju, kad kitos kadencijos Seimas lygiai taip pat tirs šitos Vyriausybės darbus, nuveiktus energetikos sistemoje. O nuolatinės komisijos privalumas yra tas, kad pirmininkas galėtų gauti ir tam tikrą priedą prie atlyginimo.
    Ir paskutinis dalykas. Jeigu jau čia yra užsigrobta tirti įvairiausius klausimus, tai noriu atkreipti dėmesį, kad jau vienus metus dirba naujoji Vyriausybė, ir būtų labai gerai pasižiūrėti šiai komisijai, ką konkrečiai nuveikė naujoji Vyriausybė energetikos srityje ir kaip efektyviai ten yra naudojami pinigai.
     PIRMININKAS. Motyvai už - P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamoji opozicija, gerbiamasis Eligijau, gerbiamasis Kubiliau! Jeigu jūs gerai dirbote, nešvaistėte pinigų, nevogėte, racionaliai juos naudojote, jeigu konsultacijoms šimtais milijonų išleisti pinigai yra, kaip čia pasakyti, labai produktyviai, jeigu laivo nuoma, kuri kainuoja 2 mlrd., yra labai pigi, jūsų manymu, pigiausiai išsinuomojote, tai komisija priims tokias išvadas, kad jus tikrai teigiamai įvertins. Jūs prašykite, kad ši komisija dirbtų objektyviai, operatyviai, netrukdykite, nes, kaip supratau, jūs dirbote labai sąžiningai.
    O kitas dalykas, yra mano pateiktas nutarimo projektas, remiantis Etikos ir procedūrų komisijos išvada, kad A. Kubilius, kaip premjeras, negali dalyvauti šioje komisijoje. Jeigu A. Kubilius pats nenusišalina, tai reikėtų pateikti nutarimo projektą ir Seimas turėtų pašalinti A. Kubilių iš Etikos ir procedūrų komisijos narių, kad netrukdytų komisijos darbo ir kad nedarytų spaudimo komisijos nariams. Tai būtų labai logiškas sprendimas.
    Apskritai kas mūsų valstybėje darosi, tai sunku suprasti. Pasirodo, VSD pažymų neduoda Seimui, prokurorui taip pat neduoda medžiagos susipažinti su ikiteisminiu tyrimu. Kas valdo mūsų valstybę? Galbūt reikia tobulinti įstatymus, kad tie, kurie prokuratūrai neatiduoda medžiagos, būtų baudžiami baudžiamąja atsakomybe, netrukdytų prokuratūros darbo ir netrukdytų ikiteisminio tyrimo. Pasirodo, šitiek laiko prokuroras negauna... Na, kur tai dar pamatysi pasaulyje? Tik mūsų "demokratinėje" valstybėje tokie čiūdai darosi. Kad prokuroras galėtų išsiieškoti medžiagą ir kad komisija padėtų išsiieškoti medžiagą, būtina daryti pertrauką, ne pertrauką, o pratęsti komisijos darbą, kad komisija labai objektyviai ir sąžiningai, neskubėdama atliktų tą darbą. Aš balsuoju už.
     PIRMININKAS. Prieš - A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mano tokia dvejopa situacija: noriu pasakyti ir neigiamus argumentus, bet taip pat ir labai pozityvius argumentus.
    Neigiamas argumentas yra tai, kad iš tikrųjų, kaip pasirodė, šios komisijos darbas yra tuščias laiko švaistymas. Pacitavus ką tik pasakytus profesoriaus P. Gylio žodžius, Seimo nariai turėtų turėti imuniteto apsaugą nuo tokio tuščio laiko švaistymo. Bet toks imunitetas galimas tik tada, kai valdančioji koalicija turi pakankamai sveiko proto. Kadangi šios komisijos darbas akivaizdžiai rodo, kad to sveiko proto visiškai nėra, ponas A. Skardžius yra geriausias visos valdančiosios koalicijos veiklos diskreditavimas, nes vienintelė veikla, kuri matoma, yra pono A. Skardžiaus ir jo komisijos, aš pasisakau už tai, kad šios komisijos veikla būtų toliau pratęsta, ir raginu visą opoziciją, kolegos, aš kalbu rimtai, balsuoti už šios komisijos veiklos pratęsimą, nes geresnio diskreditavimo valdančiosios koalicijos per šiuos metus aš nelabai ir mačiau. Kolegos, tikrai raginu šitoj vietoj elgtis labai paprastai, aiškiai ir balsuoti už tai, kad komisijos veikla būtų pratęsta.
     PIRMININKAS. Dabar nesuprantu, ar leisti dar vienam kalbėti už, ar ne? (Balsai salėje) Prieš yra K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš tikrai kalbėsiu prieš. Komisija buvo sukurta kaip viešųjų ryšių instrumentas, kuris turi apjuodinti praeitos Vyriausybės strateginius darbus, o dabar paaiškėjo, kad dar ir pridengti šios Vyriausybės nieko neveikimą energetikos sektoriuje, nes kuo ši Vyriausybė gali pasigirti dėl energetikos sektoriaus? Kad išvijo "Chevroną", na, dar apjuodino norvegų įmonę, dėl ko turėjo įsikišti net norvegų ambasadorius. Į klausimą, ar po tokios komisijos veiklos pagerės visų strateginių energetikos objektų statyba, energetikos ministras J. Neverovičius atsakė, kad nepagerės, ir net paprašė komisijos daugiau nepolitikuoti ir netrukdyti jam dirbti.
    Jeigu kalbėtume apie kokią nors pagalbą dėl strateginių objektų, tos pagalbos nėra. Tai yra viešųjų ryšių projektas, tačiau jis A. Skardžiaus vykdomas taip negrabiai, kad A. Kubilius yra teisus. Jau dabar nereikia lupos - plika akimi matyti tikrieji tikslai, tas noras aptapšnoti viską. Jeigu būtų susitelkta į kokius nors probleminius klausimus, matyt, ir žiniasklaida patikėtų, bet noras aptapšnoti viską, vadinasi, niekas nėra aptapšnojama. Ilgas laiko delsimas ir jo nukėlimas iki Prezidento rinkimų - tai žiniasklaidai irgi aišku, į ką tai nukreipta, nes Prezidentė pati aktyviai dalyvavo visuose strateginiuose objektuose, juos inicijavo, palaikė, rėmė. Vadinasi, strėlė taikoma ir į ją.
    Šitą komisiją tikrai reikėtų panaikinti, nes ji gaišina mūsų laiką. Be to, ji dar gadina nervus, nes toks pirmininkas kaip A. Skardžius posėdžius veda chamiškai, neleidžia kalbėti, trukdo darbą, pats vienas užima visą eterį.
     PIRMININKAS. Laikas! Kęstuti, ačiū. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate pateiktam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Balsai salėje)

    Šio nutarimo priėmimas

    Užsiregistravo 107 Seimo nariai, balsavo 106: už - 83, prieš - 12, susilaikė 11. Seimo nutarimas "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos dėl 2007 metų Nacionalinėje energetikos strategijoje suformuotų siekių įgyvendinimo rezultatų įvertinimo ir situacijos energetikos sektoriuje išsiaiškinimui sudarymo" 4 straipsnio papildymo ir 5 straipsnio pakeitimo" yra priimtas. (Gongas)
    Repliką po balsavimo - B. Bradauskas. Prašom.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, keista klausytis buvusios valdančiosios daugumos, buvusios Vyriausybės atstovų, kurie kažkodėl net nenusišalina nuo kai kurių klausimų svarstymo. Jeigu jūs nieko nebijote, jeigu nieko nepridarėte, tai atvira dūšia pasakykite: kuo greičiau tirkite. Netrukdykime tai komisijai, komisija paskelbs jūsų šventus darbus, ir viskas gerai. Bet kažkodėl J. Razma antrą kartą bando atvirą puolimą prieš tuos žmones, kurie bent kiek pradeda ryškinti konservatorių darbus. Šiandien buvo puolamas A. Skardžius. Praeitą kartą užpuolė mane, sufabrikuodamas neva medžioklę Tauragėje, kai Tauragėje komercinių plotų, pasirodo, net nėra, negali būti net jokių kalbų. Bet konservatoriams svarbiausia išpilti purvą, o paskui tegul plaunasi, kaip nori. Kada jūs turėsite bent kiek politinės kultūros, turėsite bent kiek sąžinės? Aš sakau, politika yra purvinas dalykas, bet jūs ją taip pavertėte dumblu... Konservatoriai ir pone Kubiliau, nusišalinkite nuo tų klausimų. Geriau nestok prie mikrofono, nes atsibodai iki galo.
     PIRMININKAS. Kolegos... Prašom. S. Jovaiša.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mes ką tik balsavome, ir jūs balsavote, prieš dėl komisijos darbo pratęsimo iki 2016 m. Kam čia dabar reikia kalbėti? Buvo duota galimybė laižytis dar trejus metus, kelti kokius nori klausimus ir juos nagrinėti. Ko jūs dabar pykstate, kad čia pratęsė tik trims mėnesiams? Reikėjo pratęsti iki 2016 m. ir taip varyti, siūlymas buvo.

17.40 val.
    Seimo nutarimo "Dėl pritarimo Lietuvos Respublikos Seimo specialiosios tyrimo komisijos dėl Seimo narių pateiktų siūlymų pradėti apkaltos procesą Lietuvos Respublikos Seimo narei Neringai Venckienei pagrįstumui ištirti ir išvadai dėl pagrindo pradėti apkaltos procesą parengti išvadai" projektas Nr. XIIP-1321 (pateikimas)

     PIRMININKAS. Ačiū. 2-4a klausimas, registracijos Nr. XIIP-1321. (Balsai salėje) Ar norėjote ką nors pasakyti? Pranešėjas - V. Saulis. Prašom.
     V. VASILIAUSKAS (DKF). Kadangi 1948 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja priėmė visuotinę Žmogaus teisių deklaraciją ir nuo to laiko ši diena yra Tarptautinė žmogaus teisių diena, tos šventės proga aš prašau šio klausimo pertraukos iki kito posėdžio. Manau, kad šią mano iniciatyvą audringai palaikys Liberalų sąjūdžio frakcija. Ačiū. Prašau frakcijos vardu.
     PIRMININKAS. Aš supratau, frakcijos vardu. Prašom balsuoti. Kas už tai, kad būtų padaryta pertrauka iki kito posėdžio, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Užsiregistravo 80 Seimo narių, balsavo 79: už - 30, prieš - 35, susilaikė 14. Pertrauka iki kito posėdžio.
    2-4b klausimo mes taip pat negalime svarstyti.

17.43 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Valstybinės švietimo 2013-2022 metų strategijos patvirtinimo" projektas Nr. XIIP-938(2) (svarstymas)

    2-5 klausimas, registracijos Nr. XIIP-938. Pranešėja - A. Pitrėnienė, Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkė.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Dėkoju posėdžio pirmininkui. Gerbiamieji kolegos, Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas apsvarstė Seimo nutarimo "Dėl Valstybinės švietimo 2013-2022 metų strategijos patvirtinimo" projektą Nr. XIIP-938(2) ir priėmė sprendimą - pritarti komiteto išvadai, siūlyti Seimui svarstyti patobulintą Seimo nutarimo projektą Nr. XIIP-938(2). Balsavimo rezultatai - bendru sutarimu. Ačiū.
     PIRMININKAS. Kolegos, kas galite pristatyti Socialinių reikalų ir darbo komiteto? Prašau. R. Popovienė.
     R. POPOVIENĖ (LSDPF). Komiteto sprendimas yra iš esmės pritarti Seimo nutarimo projektui ir siūlyti Seimo paskirtam pagrindiniam komitetui jį tobulinti, atsižvelgiant į Seimo nario A. Dumbravos ir Socialinių reikalų ir darbo komiteto pasiūlymus, ir projektą suderinti su Lietuvos Respublikos Seimo 2012 m. gruodžio 13 d. nutarimu Nr. 51, patvirtinta XVI Vyriausybės 2012-2016 metų programa.
     PIRMININKAS. Ačiū. Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, pristato V. V. Margevičienė.
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas buvo kaip papildomas komitetas. Noriu jums pristatyti mūsų komiteto sprendimą: siūlyti pagrindiniam komitetui Seimo nutarimo projektą tobulinti, atsižvelgiant į Seimo nario A. Dumbravos ir Seimo Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pastabas ir pasiūlymus. Pritarta bendru sutarimu. Ačiū.
     PIRMININKAS. Diskusija. G. Steponavičius - frakcijos vardu. Prašom.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, suprantu, kad vėlyvas metas, ko gero, dėmesio tokiai platesnei ir giluminei temai kaip Ilgalaikė švietimo strategija nebebus skirta tiek, kiek galėtų būti čia, plenarinių posėdžių salėje. Galiu priminti tik tiek, kad praėjusiais metais taip pat baigė galioti atitinkamo laikotarpio strategija, ir jos tęstinumas svarbiausių prioritetų įtvirtinimo požiūriu yra numatytas šioje Švietimo strategijoje. Norėtume frakcijos vardu išsakyti dvejopą įspūdį.
    Išties - tai dar ankstesnės Vyriausybės pradėtas rengti ir dabartinės Vyriausybės patobulintas variantas, kuris pasiekė Seimą. Didžioji dalis pagrindinių nuostatų yra išlikusių ir būtų galima sakyti, kad dokumentas išlaikė tą karkasą, tą stuburą, kuris buvo daugiau nei metus rengiant strategiją su švietimo bendruomene, su profesionalais, ekspertais, visų suinteresuotų pusių atspindžius, atsiradusius joje.
    Kita vertus, tai, kas kelia nerimą ir tam tikrą nuogąstavimą kalbant apie šitą strategiją, yra tai, kad vis dėlto šios strategijos pataisymai, kurie yra dabar padaryti Švietimo ir mokslo ministerijos vadovybės iniciatyva, yra grindžiami, pasakyčiau taip, iš dalies šitos Vyriausybės ideologinėmis nuostatomis, ir antra, tai reiškia, kad šita strategija tampa nebe ilgalaike, sutarimu grindžiama strategija. Iš esmės tai yra dokumentas, kuris reiškia, kad jame yra tam tikrų revanšo nuotaikų dėl sprendimų, kurie buvo daryti prieš tris ar keturis sprendimus... Šiuo atveju nebūtina vertinti gerai ar blogai. Klausimas yra, ar mes norime, kad ta strategija būtų priimta visų politinių jėgų sutarimu, ar vis dėlto tiktai mechaniškai tos daugumos, kuri, aš pabrėžiu, šiandien yra?
    Bandydami šiek tiek pataisyti situaciją, mes su kolega V. Stundžiu esame įregistravę gal septynias ar aštuonias pataisas, kurios nebando į liberaliąją ar konservatyviąją pusę kreipti teiginių. Labiau mes sakome, kad šitos pataisos leistų, sakykime taip, vertinamąsias ideologiniu požiūriu nuostatas išbraukti ir padarytų šitą dokumentą neutralesnį. Nenoriu, kad čia ultimatyviai skambėtų ar dar kitaip, bet pasitarėme savo frakcijose, jeigu tos mūsų pataisos tiesiog būtų, kaip ir komitete, balsų dauguma nublokštos į šoną, tai tikrai didžiajai daliai iš mūsų frakcijų narių neleistų balsuoti už šią Švietimo strategiją.
    Apie kokias nuostatas mes kalbame? Esantiems čia, salėje, jeigu kam salėje yra įdomu, galiu pailiustruoti. Pavyzdžiui, popamokinės veiklos krepšelis - platus konsensusas dėl to buvo visų partijų, tačiau dalis žmonių manė, kad to strategijoje nereikia įtvirtinti, atsirado kur kas abstraktesnės nuostatos, nors ir pilietinė visuomenė, ir pačios mokyklos, ir savivaldybės laukė šito sprendimo - aiškus įrašymas į strategiją leistų sakyti, kad tai yra bendras sutarimas ir kad ta linkme bus judama. Suaugusiųjų mokymasis, arba mokymasis visą gyvenimą, - irgi pagal finansavimo principą skiriama vienam žmogui, nesvarbu, kokio amžiaus jis būtų, ir galimybė rinktis tobulinimo paslaugas pagal aiškų finansavimo modelį yra vienas iš siūlymų, kurį mes norime grąžinti, kaip tai buvo numatyta pirminiame variante. Tam irgi nėra pritarta.
    Aišku, keletas nuostatų, kurios labiau ideologiškai kaip revanšas skamba kalbant apie aukštąjį mokslą. Žinome, kad buvo aštri diskusija, netgi kaktomuša tarp politinių partijų. Bet dar kartą noriu pabrėžti - mes nenorime, kad šioje Ilgalaikėje strategijoje būtų įtvirtintos liberaliosios ar konservatyviosios nuostatos, o labiau dalykai, kurie leistų matyti sprendimus, nukreiptus į ateitį, o ne kaip įgnybimą tiems, kas buvo anksčiau valdžioje. Ir kurie galbūt šiuo, bet tikrai nelabai ilgu laikotarpiu yra dauguma...
    Todėl, kolegos, tokios mano kelios pastabos, tikiuosi, bus išgirstos, ir pataisos, kurios bus čia aptariamos, taip pat lengva ranka nebus nubrauktos. Labai ačiū už dėmesį.
     PIRMININKAS. M. Zasčiurinsko nematau. V. M. Čigriejienė. Prašau.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labas vakaras visiems Seimo nariams. Gerbiamasis posėdžio pirmininke ir Seimo nariai, Valstybinė švietimo 2013-2022 metų strategija yra deklaratyvi, todėl ji yra silpnoka, neatitinkanti laikmečio ir jo poreikių. Jos keliami tikslai ir uždaviniai nepagrįsti konkrečiomis priemonėmis, būdais ir metodais. Valstybinė švietimo strategija privalo sujungti teoriją, praktiką ir mokslą. O vyraujanti veiksmažodžio bendraties forma tekstą daro itin abstraktų, todėl jis sunkiai skaitomas ir suprantamas kartais. Tokia strategija, kai yra neparemta taktika, tai yra veiklos būdais ir metodais, netenka vertės. Šiandien mes kalbame apie Valstybinę švietimo strategiją, kuri turi tapti kertiniu akmeniu.
    Vienas iš uždavinių pirmajam strateginiam punktui įgyvendinti yra motyvuoti gabius jaunus žmones rinktis karjerą formaliojo ir neformaliojo švietimo įstaigose. Tačiau nenumatytos konkrečios motyvavimo priemonės, o vis dėlto reikia numatyti ir keisti valstybinį požiūrį į pedagogo profesiją, į mokytojo darbo sąlygų gerinimą, nuolatinį darbo užmokesčio didinimą ir galų gale pedagogo studijas iškelti į tokį lygį, kad to mokytis taptų prestižu.
    Taigi mes turime prisiminti, kad reikia ryžtis ir pasinaudoti UNESCO rekomendacijomis - valstybiniu lygiu įteisinti Lietuvos Respublikos mokytojo, tai yra pedagogo, statusą. Jeigu mes lyginsime 2003-2012 metų strategiją, iškyla akivaizdus skirtumas, nes senosios strategijos įgyvendinimo priemonėms skiriamas didžiulis dėmesys. Jos pateiktos atskiru skyriumi ir konkrečiai išvardintos, o šito mes nematome. Itin svarbi problema naujoje strategijoje yra įvardijama mokymosi motyvacijos stoka.
    Būtina įvardinti nepakankamą dėmesį vidutinių gabumų mokiniui. Didžiausias dėmesys skiriamas gabiems ir itin gabiems bei atskirties rizikos grupės moksleiviams... tarsi tai būtų ne mūsų vaikai ar ne mūsų šalies piliečiai. Ir šie nepastebimieji paprastai tampa ir garsiais pasaulio mokslininkais, ir garsiais pedagogais, ir gydytojais, o svarbiausia - žmonėmis, dorais piliečiais. Šie nepastebimieji tikrai tampa Lietuvos stimulu.
    Atkreiptinas dėmesys ir į nepakankamą aukštosiose ir profesinėse mokyklose rengiamų specialistų poreikio planavimą. Mes turime į tai atkreipti dėmesį.
    Naivu reikalauti švietimo kokybės, jo tinkamai nefinansuojant. Spartėjantys gyvenimo iššūkiai ir finansinis nestabilumas verčia ieškoti naujų saugiklių. Nė vienu žodžiu neužsimenama apie moksleivių ir studentų sveikatingumo gerinimą, o reikia užsiminti. Vis dėlto strategija, ilgos trukmės planavimo dokumentas, numato švietimo politikos prioritetines kryptis.
    Todėl aš tikrai balsuosiu už tai ir manau, kad komitetas patobulins tą strategiją, mes ją išvysime tokią, kokią norėtume matyti. Todėl kviečiu ir kitus Seimo narius balsuoti už šią strategiją. Ačiū.
     PIRMININKAS. Kviečiame V. Stundį. Frakcijos vardu.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Ačiū už galimybę kalbėti. Be abejo, suprantu, kad apie švietimą nelabai norisi kalbėti, geriau kalbėti apie kokius nors kitokius dalykus. Bet švietimas yra prioritetinė valstybės ir visuomenės raidos sritis, todėl apie švietimą privalome kalbėti. Juolab kad strategijos projektas yra švietimo raidos dešimtmečio projekcija, t. y. 10 metų laikotarpis, ir valstybė aiškiai pasako savo tikslus, pagrindinius siekius ir uždavinius, kuria linkme plėtosis mūsų švietimas, į ką jis bus orientuotas.
    Europa šiuo požiūriu mus šiek tiek pralenkė. Kai kuriais atvejais mes ją keiksnojame dėl kokių nors iniciatyvų, bet šiuo atveju Europa labai aiškiai... dar 2012 m. pabaigoje Europos Komisija, paskelbusi komunikatą, pakvietė visas valstybes persvarstyti savo švietimą, t. y. peržiūrėti nacionalinius švietimo tikslus ir prioritetus, paragino didinti šio sektoriaus reformų mastą ir tempą. Labai aiškiai Komisija formulavo paprastą dalyką, kad geresnių socialinių ir ekonominių rezultatų garantija yra investavimas į asmens gebėjimus. Taigi asmuo, asmens kompetencija yra švietimo centras, švietimo pamatas ir valstybės raidos sėkmė.
    Taip, šita Švietimo strategija parengta praeitos XV Vyriausybės dokumento pagrindu, bet tiek anas tekstas, tiek šitas tekstas, mano supratimu, stokoja kelių pamatinių dalykų. Aš juos pabandysiu pasakyti.
    Pirmiausia, be jokios abejonės, švietimo projekcija stokoja nacionalinės ambicijos, aiškaus sutelkiančio tikslo ir idėjos. Jos šita strategija visiškai nepateikia. Į švietimą, jo įvairovę žiūrima technokratiniu, labai griežtai biurokratizuotu požiūriu, visiškai išplaunant esminius Lietuvos valstybei, Lietuvos tautai ir visoms tautybėms kylančius globalaus pasaulio iššūkius. Taigi kur dingo tapatybės, lietuvybės dalykai, kokia mūsų konkurencingumo sąlyga ir galimybė Europoje, į ką mes orientuojamės, į kokius kokybės standartus? Tai viena.
    Antra. Paskutinieji mokinių raštingumo tyrimai, tarptautiniai tyrimai, visai neseniai paskelbtas penkiolikmečių tyrimas, skaitymo, matematikos ir gamtos mokslų raštingumo tyrimas, kuriuo matuojamas mūsų mokinių pasiekimas Europos kontekste, rodo labai paprastą dalyką: kokybė ir pasiekimo rezultatai tolydžio pamečiui menkėja. Jeigu pasižiūrėtume į visą tarptautinių tyrimų panoramą, nuo vadinamųjų PIRLS'o tyrimų, t. y. ketvirtokų tyrimų, TIMSS'o tyrimų, 4-8 klasių mokinių skaitymo, matematinių gebėjimų, pamatytume labai nerimą keliančią tendenciją: kokybė, pasiekimai menkėja, mažėja mokinių, kurie pasiekia aukščiausią pasiekimų lygį.
    Lietuvos švietimo sistema, apibendrintai būtų galima sakyti, orientuojasi į tam tikrą, na, vidutinioko lygį. Ir tai yra gana grėsmingas dalykas, jeigu galvojame apie savo akademinį, intelektualinį konkurencingumą Europoje ir jeigu galvojame apie tam tikras inovacijų proveržio kryptis ir sritis.
    Penkiolikmečių pasiekimai, paskutinysis tyrimas labai aiškiai parodė, yra žemesni už Europos šalių vidurkį. Jeigu kalbėtume remdamiesi kokiu nors vienu kitu faktu, tai aš atkreipčiau dėmesį, kad matematinio raštingumo tyrime iš 65 dalyvavusių valstybių Lietuva užima 37 poziciją, skaitymo - 39, gamtamokslinio raštingumo - 30 poziciją. Visais atvejais mūsų pasiekimai yra žemesni nei vidurkis.
    Tai negali nekelti nerimo ir negali, na, likti be atsako taip, kad valstybė nekreiptų dėmesio į šitos problemos sprendimą. Taigi šita strategija į tuos dalykus neatsako, nutyli, o kreipia dėmesį į tam tikrus formalius švietimo proceso valdymo dalykus, švietimo sistemos plėtojimo dalykus, prieinamumo ir kitus dalykus.
    Dar ką parodė tyrimas? Tyrimas parodė paprastą dalyką. Didžiulė miesto ir kaimo mokyklų vaikų pasiekimų takoskyra, ji yra gana grėsminga. Penkiolikmečių kiti tyrimai patvirtino dar vieną takoskyrą - berniukų ir merginų rezultatų aiškią didžiulę takoskyrą.
    Taigi dėl švietimo turime apie ką galvoti, bet strategija vėlgi tuos dalykus nutyli.
    Nutyli strategija ir kitą dalyką, kuris vienu metu Lietuvoje suburbuliavo ir buvo plačiai aptariamas, t. y. jaunimo nedarbo problema, ir kaip švietimo sistema, visa švietimo sistema, nuo vidurinio ugdymo iki profesinio mokymo ir aukštojo mokslo sistemos, į tai reaguoja ir kokie iššūkiai kyla, kad jaunimas kuo geriau pasirengtų įaugti, įeiti į darbo rinką įgydamas jai reikalingų šiuolaikinių, pirmiausia universalių kompetencijų. Tie dalykai vėlgi strategijoje yra nutylimi.
    Taigi strategija, būdama formalus, gražiai biurokratiškai sutvarkytas dokumentas, stokoja ambicijos ir visuomenės lūkesčių pateisinimo, dėl to mes nelabai galėtume tokiam dokumentui pritarti.
     PIRMININKAS. Kolegos, kviečiame komiteto pirmininkę A. Pitrėnienę. Strategijos tikslai ir švietimo kaitos kryptys. Yra gana daug pasiūlymų, pradedame juos svarstyti.
    Pirmas yra Seimo nario S. Ursulo pasiūlymas. Ar tenkina Seimo narį? (Balsas salėje: "A. Dumbravos.") Ne, S. Ursulo. Dabar strategiją žiūrime. (Balsai salėje) Ar tenkina jus viso komiteto... iš dalies? Nereikalaujate balsuoti? Prašau.
     S. URSUL (DPF). Ne, tenkina.
     PIRMININKAS. Tenkina. Komitetas pritarė iš dalies. Gerai. Seimo narių V. Stundžio ir G. Steponavičiaus pasiūlymai. Kolegos, komiteto nuomonė buvo nepritarti. (Balsai salėje) V. Stundys. Prašau. Ar jūs?.. Prašau. Įjunkite.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Čia kokį dabar mes žiūrime?
     PIRMININKAS. V. Stundžio ir G. Steponavičiaus pasiūlymą.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). 12.3?
     PIRMININKAS. 12.2. Išdėstyti 12 straipsnio 2 dalyje. Prašom.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Čia visiškai ne taip yra.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Aš atkreipsiu dėmesį, kad mūsų siūlymo esmė yra vis dėlto tikslinti normą dėl švietimo prieinamumo dalykų. Mes siūlome išbraukti vieną poziciją, kuri labai aiškiai tendencingai ir nevisiškai tiksliai bando pasakyti, jog aukštojo mokslo reforma sumažino aukštojo mokslo prieinamumą, ir nurodomas keistokas argumentas - pabrango studijų mokestis ir t. t. Taigi mūsų pozicija yra labai paprasta: tai nėra teisinga, aukštojo mokslo reforma, priešingai, prieinamumą padidino, nes Mokslo ir studijų įstatyme įteisinta labai daug prieinamumo instrumentų, kurių anksčiau nėra Lietuvoje buvę: dengiama visa studijų kaina, įvedamos socialinės stipendijos, įvedamas tikslinis finansavimas, įvedamos studijų stipendijos. Taigi yra visa įvairovė instrumentų, kurie leidžia jaunuomenei siekti aukštojo mokslo. Kas kita, jeigu čia šiek tiek painiavos yra tarp valstybės finansuojamų studijų ir asmens lėšomis finansuojamų studijų. Tokioje vietoje tiesiog nereikėtų painiotis.
     PIRMININKAS. Jūsų komiteto nuomonė nepritarti?
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Nepritarti. Yra pateikti statistiniai duomenys ir argumentai, kodėl reikia keisti modelį. Komitetas buvo prieš.
     PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame, nes buvo pasiūlyta... Kas pritariate V. Stundžio ir G. Steponavičiaus pasiūlymui dėl 12 straipsnio 2 dalies, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Už - 23, prieš - 10, susilaikė 26. Yra nepritarta.
    Kitas pasiūlymas dėl 12 straipsnio 3 dalies taip pat yra Seimo narių V. Stundžio ir G. Steponavičiaus. Komitetas...
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Pritarėme iš dalies. Ar tenkina G. Steponavičių? V. Stundį?
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Bent šiek tiek pritarėme, tai yra gerai.
     PIRMININKAS. Balsuoti nereikėtų? Ne. Ačiū, balsuoti nereikia.
    Kitas pasiūlymas dėl 12.8 dalies yra Socialinių reikalų ir darbo komiteto. Ar pateikiama Socialinių reikalų ir darbo komiteto nuomonė, ar galime sutarti? R. Popovienė. Ar pritariate? Ačiū, pritarta.
    Einame prie kito pasiūlymo dėl 13.4 dalies. Seimo nariai V. Stundys, G. Steponavičius. Prašom.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas pritarė iš dalies.
     PIRMININKAS. Ar tenkina?
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Turiu sutikti, nes komitete ilgai diskutavome.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kitas pasiūlymas yra Seimo nario J. Narkevičiaus. Komitetas pritarė iš dalies. Prašom. J. Narkevičius. Ar sutinkate, kad komitetas iš dalies pritarė?
     J. NARKEVIČ (LLRAF). Mes dabar kalbame apie 13 punktą?
     PIRMININKAS. Apie 13.4.
     J. NARKEVIČ (LLRAF). 13.4 daliai buvo pritarta iš dalies, tačiau paskui buvo pateiktas kitas mano pasiūlymas, kuriam buvo nepritarta. Taigi dėl jo norėčiau kalbėti.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Bet čia dėl kito straipsnio.
     J. NARKEVIČ (LLRAF). Taip, čia dėl kito straipsnio.
     PIRMININKAS. Prie kito prieisim, einame iš eilės. Gerai. Balsuoti nereikia? Ačiū. 17.1. Yra Seimo narių V. Stundžio ir G. Steponavičiaus pasiūlymas. Komitetas?..
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Nepritarė.
     PIRMININKAS. Prašom. V. Stundys.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Tai yra nuostata, iš kurios mes siūlome išbraukti nuostatą dar labiau stiprinti universitetų autonomiją. Konstitucinio Teismo nutarimas dėl Mokslo ir studijų įstatymo ir ankstesnieji Konstitucinio Teismo nutarimai labai aiškiai apibrėžė autonomijos dalykus ir nustatė, kad autonomijos pamatas pirmiausia yra akademinė autonomija, akademinė laisvė. Tai yra esminis dalykas, todėl bandymai dar įvesti normą, kuri yra be turinio, mums sukėlė tam tikrų abejonių. Autonomija yra sietina ir pagal tarptautinius teisės dokumentus su universitetų pareiga būti atskaitingiems visuomenei ir pateisinti visuomenės lūkesčius. Manome, kad tai yra perteklinis ir nereikalingas dalykas.
     PIRMININKAS. Balsuojame. Kas pritariate V. Stundžio ir G. Steponavičiaus pataisai, balsuojate už, kas pritariate komiteto nuomonei, balsuojate prieš.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas pasisakė prieš.
     PIRMININKAS. Už - 20, prieš - 14, susilaikė 25. Yra nepritarta Seimo narių V. Stundžio ir G. Steponavičiaus pasiūlymui dėl 17.1.
    18.1. Taip pat yra Seimo narių V. Stundžio ir G. Steponavičiaus pasiūlymai.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas pritarė iš dalies.
     PIRMININKAS. Prašom. V. Stundys.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Mes komitete sutarėme, kad suderiname pozicijas, todėl neprašom balsuoti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Balsuoti nereikia. 18.3. Seimo narių V. Stundžio ir G. Steponavičiaus pasiūlymai. Komitetas. Prašau, pirmininke.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas nepritarė.
     PIRMININKAS. Prašom. V. Stundys.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Mūsų pozicija, mūsų siūlymas buvo labai paprastas, siūlantis išbraukti vėlgi tas sąvokas, kurias aš aptariau kitame pasiūlyme dėl prieinamumo apsunkinimo. Mes manome, kad tai nėra teisinga, o veikiau tokia politiškai angažuota pozicija akcentuojant prieinamumo stygių, nes galų gale mokestis neaprėpia visų prieinamumo problemų. Todėl mes siūlome šią nuostatą iš strategijos projekto braukti.
     PIRMININKAS. Balsuojame. Kas pritariate V. Stundžio ir G. Steponavičiaus pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę...
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas nepritarė.
     PIRMININKAS. Komitetas nepritarė.
    Už - 18, prieš - 9, susilaikė 27. Yra nepritarta V. Stundžio ir G. Steponavičiaus pasiūlymui dėl 18.3.
    19.1. Yra pateikti Seimo narių V. Stundžio ir G. Steponavičiaus pasiūlymai. Komiteto nuomonė.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Nepritarė, nes siūlymas siaurina prieinamumo sampratą ir numato tik vieną finansavimo modelį. Tai prieštarauja Lietuvos Respublikos Vyriausybės programai.
     PIRMININKAS. Prašom. V. Stundys.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Mūsų siūlymo esmė yra palikti tą normą, dėl kurios dar 2007 m. buvo susitarusios politinės parlamentinės partijos, ir pagrindiniuose švietimo teisės aktuose buvo įteisintas visos švietimo sistemos finansavimo principas taikant modelį, kad pinigai seka paskui vaiką. Tai pats logiškiausias, pats teisingiausias principas. Bandymai jį kaip nors modifikuoti, derinant su kokiais nors kitais būdais, tiesiog iškreiptų pačią esmę. Taigi mes sakome, kad turi būti sistemiškai žiūrima ir į finansavimo mechanizmus.
     PIRMININKAS. Balsuojame. Kas pritariate pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę (komiteto nuomonė buvo nepritarti), balsuojate prieš arba susilaikote.
    Už pasiūlymą balsavo 19, prieš - 9, susilaikė 28. Yra nepritarta Seimo narių V. Stundžio ir G. Steponavičiaus pasiūlymams dėl 19.1.
    19.2. Seimo nariai V. Stundys ir G. Steponavičius.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas nepritarė dėl to, kad siūlymas prieštarauja mūsų Vyriausybės programai.
     PIRMININKAS. Prašau, V. Stundys.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Mes tiesiog siūlėme vartoti bendresnio pobūdžio sąvoką, tai, kas jau yra iš esmės praktikoje prigiję - paslaugų sąvoką. Mūsų supratimu, tai kaip tik atlieptų švietimo teikėjų įvairovę ir tai būtų visiškai teisinga, nes švietimas jau vaduojasi iš tam tikros unifikuotos vieno modelio sistemos.
     PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate V. Stundžio ir G. Steponavičiaus pasiūlymui, balsuojate už (komiteto nuomonė yra prieš) arba susilaikote.
    Už - 14, prieš - 6, susilaikė 33. V. Stundžio ir G. Steponavičiaus pasiūlymui dėl 19.2 dalies nepritarta.
    Kitas pasiūlymas dėl to paties taip pat yra G. Steponavičiaus, bet jo nėra. Komitetas iš dalies pritarė.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Iš dalies yra pritarta. 19.3, taip?
     PIRMININKAS. Kadangi nėra... (Balsai salėje) Pereiname prie kito klausimo.
    19.3. Seimo narys A. Dumbrava. Prašom, komiteto nuomonė. Komiteto nuomonė - pritarti iš dalies. Dumbrava, ar tenkina komiteto nuomonė?
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Pritarta iš dalies.
     A. DUMBRAVA (TTF). Aš suprantu, bet, gerbiamoji komiteto pirmininke, suprantat, koordinavimo procesas ir dabar yra, dirba žmonės, taip sakant, sugretina dvi profesijas. Anksčiau, iki 2008-2012 m. kadencijos, buvo atskiras skyrius, kuris rūpinosi neįgaliais vaikais, pavyzdžiui, mokymasis namuose, mokymasis per atstumą. Buvo įsteigtas skyrius ir jisai gyvavo gana ilgai. Kada buvo susitikimas su neįgaliųjų organizacijomis, su tėveliais, buvo labai didžiulis prašymas, kad vis dėlto tas skyrius būtų atkurtas. Ne koordinavimas, bet tas skyrius, kuris konkrečiai užsiimtų negalią turinčiais vaikais. Buvo kalbama ir su viceministre E. Tamošiūnaite, buvo kalba su viceministru R. Vaitkumi, kurie neprieštaravo tam, kad tas skyrius atsirastų iš naujo ir būtų tikslinė pagalba neįgaliems vaikams. Aš tikrai labai norėčiau, kad Seimas vis dėlto pritartų, nebūtų čia didelių problemų ir mes padėtume vaikams su negalia.
     PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas iš dalies pritarė. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Kiek suprantu, A. Dumbrava nori, kad pritartų, ir prašo balsuoti. Prašom balsuoti. Kas palaikote A. Dumbravos pasiūlymą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Komitetas pritarė iš dalies.
    Už - 40, prieš nėra, susilaikė 13. Pritarta Seimo nario A. Dumbravos pasiūlymui.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Negerai.
     PIRMININKAS. Dėl tos pačios 19.3 dalies yra V. Stundžio ir G. Steponavičiaus pasiūlymas.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas pritarė iš dalies.
     PIRMININKAS. Komitetas pritarė iš dalies. Ar tenkina? Tenkina.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Suderinta ir iškovota.
     PIRMININKAS. Ačiū. Tenkina. Ir dar vienas pasiūlymas yra Seimo nario J. Narkevičiaus. Komitetas?
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Pritarė iš dalies turbūt, ar ne? 19.3.
     PIRMININKAS. Ar Jaroslavą tenkina?
     J. NARKEVIČ (LLRAF). Iš principo ne, nes čia nepritarta iš dalies. Iš viso yra supainiotas sąvokų supratimas. Matyt, komitete iškilo tam tikras niuansas dėl vieno balso, kuriuo buvo pritarta kitai redakcijai. Esmė yra tokia, kad Švietimo ir mokslo ministerija yra išnagrinėjusi ir daugumai Seimo narių, su kuriais buvo kalbėta, nuodugniai išaiškinta. Esmė yra ta: siūlau, kad ne tik būtų pilietinis tapatybės stiprinimas, kad būtų lietuvių kalbos mokymas, bet ir tautinių mažumų kalbos kaip gimtosios kalbos mokymo stiprinimas, kad būtų atkreiptas dėmesys į ugdymo procesą, kuris yra vykdomas tautinių mažumų kalba. Dėl to aš siūlau ir prašau dabar pritarti esminiam dalykui, kad šalia pilietinės tapatybės stiprinimo būtų atkreiptas dėmesys į tautinių mažumų kalba ugdymo proceso kokybę. Ačiū.
     PIRMININKAS. Balsuojame. Kas pritariate Jaroslavo... (Balsai salėje) Vienas - už, vienas - prieš. Yra V. Stundys. Prašom. V. Stundys.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Aš esu prieš. Bandysiu trumpai pakomentuoti motyvus. Pirma. Komitetas ir Seimas jau pritarė kitai pozicijai, visiškai analogiškai pozicijai, kuri iš esmės aprėpia ir tą siūlymą, kurį teikia kolega J. Narkevičius. Dabar dar kartą bandyti dubliuoti ir sakyti, kad šalia valstybinės švietimo sistemos yra dar kažkokia kita švietimo sistema, na, tiesiog yra netikslinga, nelogiška. Valstybinė švietimo sistema yra vieninga ir vientisa, ir strategija kalba apskritai apie švietimo kokybę. Nepaisant to, kokia kalba būtų mokomasi ir mokoma. Taigi šitas siūlymas iš esmės stiprintų tam tikrą saviizoliaciją ir būtų iš tikrųjų neteisinga pozicija. Todėl tikrai, kolegos, nepritarkime, o dar kartą patvirtinkime, kad esame jau apsisprendę dėl platesnės ir imlesnės sąvokos, kuri aprėpia ir čia minimus dalykus.
     PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate J. Narkevičiaus pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Komiteto nuomonė - pritarti iš dalies.
    Už - 25, prieš - 10, susilaikė 17. Palikta komiteto nuomonė - pritarti iš dalies.
    Paskutinis pasiūlymas dėl 21.3. Tai Seimo narių V. Stundžio ir G. Steponavičiaus.
    Komiteto nuomonė?
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Pritarti iš dalies.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Ačiū, iškovota. Viskas gerai.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, grįžtame... (Balsai salėje) Yra dar? Dar yra vienas, tik dar nematau kuris. Papildyti trečią tikslą. Siūlo Seimo nariai V. Stundys ir G. Steponavičius.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas nepritarė, nes galimi ir kiti finansavimo modeliai, ne vien tik krepšelis. Pasisakė, kad netikslinga yra pritarti. Nepritarė.
     PIRMININKAS. Prašom, V. Stundys.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Aš čia nieko naujo nepasakysiu. Mes tiesiog sistemiškai liekame nuoseklūs, kalbėdami apie aiškų, tikslų finansavimo modelį, kurį šita strategija siekia šiek tiek apkarpyti, ir nežinia kuria prasme apkarpyti. Iš esmės ta linkme, kad jeigu bus, tai kaip nors skirsime, o jeigu nebus, tai visiškai neskirsime. Krepšelis čia iš principo įteisintų valstybės priedermę. Tiek.
     PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate...
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas nepritarė.
     PIRMININKAS. Komitetas nepritarė, bet kas pritariate V. Stundžio ir G. Steponavičiaus pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Komitetas nepritarė.
    Už - 19, prieš - 9, susilaikė 26. Nepritarta Seimo narių V. Stundžio ir G. Steponavičiaus pasiūlymui. Grįžtame į nutarimo pradžią. Yra Seimo Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pasiūlymas. Komiteto nuomonė. Audrone, prašom pristatyti. Nepritarė.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Čia kuris dabar yra? Valstybės valdymo?
     PIRMININKAS. Taip. Pačiame nutarime.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Taip, yra nepritarta.
     PIRMININKAS. Kas galite dėl komiteto... Nematau. Prašom. Yra nuomonė dėl komiteto. Ar tenkina, kad nepritarė, ar prašysite balsuoti?
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Labai atsiprašau, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Komiteto nuomonė buvo pritarti A. Dumbravos pateiktai pataisai ir siūlyti pagrindiniam komitetui taip pat pritarti A. Dumbravos pataisai.
     PIRMININKAS. Čia jūs dėl pavadinimo siūlėte? Kur yra Valstybės švietimo 2013-2022 m. strategija, tačiau jūsų dokumentas pavadintas programa.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Nepritarė.
     PIRMININKAS. Prašote balsuoti ar nereikia? Nereikia. Ačiū.
    Kolegos, yra Seimo nario V. Juozapaičio pasiūlymas, bet nematau Seimo nario. Ten yra pasiūlymas irgi dėl valstybės švietimo.
     A. PITRĖNIENĖ (DPF). Pritarti iš dalies, jeigu tai yra dėl antro.
     PIRMININKAS. Taip, iš dalies pritarė. Kadangi nėra Seimo nario V. Juozapaičio... Ačiū pirmininkei, jūs pristatėte visus klausimus.
    Po svarstymo, prašom, motyvai dėl viso. Prieš - P. Gražulis. P. Gražulio nėra. Kolegos, ar galime balsuoti? Kas pritariate projektui po pateikimo, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Kolegos, su priimtom pataisom, už kurias balsavome, už visą.
    Užsiregistravo 53 Seimo nariai. Balsavo 53 Seimo nariai: už - 31, prieš - 1, susilaikė 21. Po svarstymo pritarta dėl strategijos.

18.26 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos sveikatos 2014-2023 metų programos patvirtinimo" projektas Nr. XIIP-1280 (pateikimas)

    2-6 klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos sveikatos 2014-2023 metų programos patvirtinimo" projektas. Pranešėjas - E. Mačiūnas, viceministras. Prašom.
     E. MAČIŪNAS. Labas vakaras, gerbiamieji Seimo nariai. Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2013 m. lapkričio 27 d. pritarė Sveikatos apsaugos ministerijos parengtam Lietuvos sveikatos 2014-2023 metų programos projektui.
    Programos teisinis pagrindas yra Lietuvos Respublikos sveikatos sistemos įstatymo 46 straipsnis. Ši programa yra viena iš išankstinių, ex ante, 2014-2020 m. Europos Sąjungos struktūrinių fondų panaudojimo sąlygų. Programos projektą mes buvome pateikę Pasaulio sveikatos organizacijos Europos regiono biuro ekspertams. Jie pateikė pastabas ir į jas mes atsižvelgėme. Programos projektas nustato strategines kryptis, pagal kurias gerinama visuomenės sveikata, nustato sveikatinimo veiklos tikslus ir valstybės siekiamos sveikatos lygio rodiklius. Pats pagrindinis, tai yra strateginis, programos tikslas yra pasiekti, kad 2023 m. Lietuvos gyventojai būtų sveikesni ir gyventų ilgiau, sumažėtų gyventojų mirtingumas ir sveikatos netolygumai.
    Geroji tarptautinė praktika ir Lietuvos patirtis rodo, kad tvarus šalies gyventojų sveikatos lygio pagerėjimas gali būti pasiektas kompleksiškai naudojant visus pagrindinius sveikatinimo veiksnius, todėl programa nustato šiuos keturis tikslus. Pirmas tikslas - sukurti saugesnę socialinę aplinką, mažinti sveikatos netolygumus ir socialinę atskirtį. Antras tikslas - sveikatai palanki fizinė darbo ir gyvenamoji aplinka. Trečias tikslas - formuoti sveiką gyvenseną ir jos kultūrą. Ir ketvirtas tikslas - užtikrinti kokybiškesnę, efektyvesnę sveikatos priežiūrą, orientuotą į gyventojų poreikius. Ir kiekvienam programos tikslui yra numatyti siekiami rodikliai ir jų reikšmės.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti net 10 Seimo narių. Bet laikas duotas tik 10 min. Pirmas klausia A. Matulas.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis viceministre, tikriausiai visi suprantame, kad pagrindinis Lietuvos sveikatos programos šito periodo tikslas yra įgyvendinti politiką visose sveikatos srityse, nes akivaizdu, kad Sveikatos apsaugos ministerija viena negalės nei ženkliai pailginti gyvenimo trukmės, nei sumažinti mirtingumą ar sergamumą. Ir ankstesnėje programoje, kuri buvo daug didesnės apimties, štai, rodau, ir toje programoje, kuri buvo paruošta darbo grupės prieš jums ateinant į Sveikatos apsaugos ministerijos vadovybę, buvo numatyti, suformuoti tiesioginiai uždaviniai, tikslai ir nurodytos institucijos, tai yra ministerijos, kurios turėtų prisidėti atliekant vieną ar kitą veiksmą. Dabar šitoje naujoje programoje šitų institucijų pavadinimų neliko. Kaip bus įmanoma jums arba Vyriausybei įrodyti kitoms ministerijoms, kad jos bent jau į savo programas, tarpžinybinius planus įtrauktų priemones...
     PIRMININKAS. Laikas!
     A. MATULAS (TS-LKDF). ...ir už jas atsiskaitytų, kad gerėtų visuomenės sveikata?
     E. MAČIŪNAS. Be jokios abejonės, jūs esate teisus, sveikata yra vienas iš pagrindinių uždavinių. Tačiau Seimo yra taip sukonstruota sistema, kad Sveikatos sistemos įstatymas reikalauja Lietuvos sveikatos programos. O Visuomenės sveikatos įstatyme yra Nacionalinė visuomenės sveikatos priežiūros strategija, kuri išplaukia iš šitos programos, ir tada numatomas priemonių planas ir priemonės, kai visos institucijos, ne tik valdžios institucijos, bet ir kitos, kas gali dalyvauti ir sveikatinimo veikloje... kaip tik ir bus tose vietose numatytos konkrečios priemonės, konkretūs veikėjai, konkrečios lėšos.
     PIRMININKAS. Klausia A. Dumčius.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Viceministre, aš labai panašiai kaip ir A. Matulas. Teko dalyvauti kaip tik darbo grupėje praeitą kadenciją, iki 2020 m. strateginis planas. Ir kai aš lyginu, ką dabar mes matome pateikta, tai daug trumpiau, mažiau motyvuota, tiesiog užduotis, ir viskas. O ten buvo labai konkrečiai, etapiškai, gražiai pateikta. Kodėl taip supaprastinote šitą pateiktą iki 2023 m. programą?
     E. MAČIŪNAS. Be jokios abejonės, liko ir kiti dalykai, kur mes turime numatyti priemones, t. y. šitos programos įgyvendinimas per Nacionalinę pažangos programą, tarpinstitucinį veiklos planą, todėl šiek tiek persikėlė kai kurios mūsų motyvacijos ir priemonės į kitus dokumentus. Ta tokia planinga veikla privertė šiek tiek koreguoti ir šitą ankstesnį projektą.
     PIRMININKAS. Klausia D. Mikutienė.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Žinoma, mes komitete išanalizuosime visą šią programą, bet man tik kilo klausimas. Jūsų pridėta lentelė. Dėl šios programos įgyvendinimo rodiklių ir reikšmių. Kodėl atskaitos taškas yra paimti 2010-2011 m.? Juk mes jau 2014 m., kitais metais, svarstysime ir ją priimsime. Yra 2012, 2013 metų, na, 2013 metų galbūt nėra duomenų, bet 2012 metų tikrai yra duomenų. Kodėl imami tokie seni duomenys?
     E. MAČIŪNAS. Statistika yra statistika. Mes skaičiuojame tai, ką turime, remiamės oficialia statistika. Turime 2011 metų, mes jais ir remiamės. Kai jie bus apskaičiuoti kitiems metams, patikslinsime. Taip yra ir programoje pažymėta, kad atlikę tarpinę ataskaitą mes jau po tarpinės ataskaitos koreguosime ir šiuos rodiklius.
     PIRMININKAS. Klausia V. V. Margevičienė.
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis viceministre, aš noriu pratęsti D. Mikutienės užduotą klausimą. Čia yra vertinimo rodikliai ir reikšmės. Jūs iki 20-ųjų net prognozuojate, pavyzdžiui, sumažinti mirtingumą, padidinti gyventojų... vidutinę trukmę. Čia labai daug visko. Pavyzdžiui, dėl alkoholio jūs planuojate 10 % sumažinti, dėl tabako - 3 %. Tai yra labai gerai, viskas gerai. Bet yra mirčių dėl narkotinių ir psichotropinių medžiagų vartojimo skaičiaus sumažinimas, ir visur yra tie patys 70. Vadinasi, jūs neplanuojate nieko, kaip padėti, kaip pagerinti tuos rodiklius. Kodėl čia taip? Ačiū.
     E. MAČIŪNAS. Dėl narkotinių medžiagų vartojimo?
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Ne, yra narkotinių ir psichotropinių medžiagų vartotojų mirčių skaičiaus sumažinimas. Buvo 2010 m. 70, jūs toliau ir 2016 m., ir 2020 m. planuojate tą patį skaičių. Vadinasi, mes nieko nedarysime? Nedirbsime?
     E. MAČIŪNAS. Ne tai, kad mes nieko nedarysime. Mums reikia stabilizuoti šitą rodiklį. Nedarydami nieko, mes šito rodiklio net nepasieksime. Taip, yra labai didelis ir intensyvus vartojimas. Mes matome, kad, norint pasiekti šį rodiklį, mums reikia stabilizuoti situaciją, todėl ir siekiame bent išlaikyti tokią situaciją, kokią turime.
     PIRMININKAS. Klausia K. Starkevičius.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Mano klausimas būtų labai paprastas: įgyvendinus šią programą, kaip pasijaus pacientas, kas bus jo darbdavys, mediko? Atsakykite į šitą klausimą, kas bus darbdavys mediko, įgyvendinus šią programą, nes kiekvienas pacientas ateina į polikliniką ar ligoninę ir gauna paslaugą. Kaip jis jausis ir kas?..
     E. MAČIŪNAS. Visų pirma norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į tai, kad apskritai ši programa nėra skirta pačiai asmens sveikatos priežiūrai, nes nuo tos sveikatos priežiūros mūsų sveikata priklauso apie 10%. Didžioji dalis, apie 90%, priemonių yra skirta ir šioje programoje numatyta, kaip mes dirbsime visi kartu visose srityse: ir dėl tabako vartojimo mažinimo, ir dėl alkoholio, ir dėl visokių kitokių dalykų - sveikos aplinkos plėtros, triukšmo mažinimo. Čia yra šiek tiek kiti rodikliai. O kad pacientas ateis į polikliniką ar pas savo šeimos gydytoją, be jokios abejonės, jis jausis kur kas geriau, negu galbūt jaučiasi šiandien.
     PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis viceministre, kiek žinau, į šią strategiją labai daug darbo įdėjo Nacionalinės sveikatos tarybos nariai. Tačiau, perskaičius jūsų naują strategiją, nė į vieną Nacionalinės sveikatos tarybos klausimą nėra atsakymo. Kodėl jūs taip eliminavote tą darbą, kurį jie padarė, nes visuomenės sveikatos strategiją tai tikrai taryba supranta ir prie to klausimo?
     E. MAČIŪNAS. Visų pirma, gerbiamoji profesore, su Nacionaline sveikatos taryba ši programa yra suderinta, ir mes turime oficialų jų pritarimą tokiai programai. Nežinau, kur mūsų dalykai skiriasi.
     PIRMININKAS. Klausia A. Monkauskaitė.
     A. MONKAUSKAITĖ (LSDPF). Gerbiamasis viceministre, aš labai noriu pasidžiaugti, kad ši programa pagaliau yra pristatoma Seime, nes jau keletą metų ji labai vėluoja. Buvo labai daug iečių sulaužyta, kol ji buvo parengta. Aš jūsų noriu paklausti, kas suvaidins didžiausią vaidmenį įgyvendinant šią programą? Suprantu, kad tai yra įvairių sektorių bendras darbas, bet didžiausias krūvis vis tiek teks visuomenės sveikatos sektoriui. Kaip jums atrodo, ar čia daugiausia darbo turi nuveikti visuomenės sveikatos biurai, visuomenės sveikatos centrai, Nacionalinė sveikatos taryba, ar nevyriausybinės organizacijos? Ką jūs matytumėte kaip lyderį gerinant visuomenės sveikatą?
     E. MAČIŪNAS. Iš tiesų dalykai daugiau sukonstruoti visuomenės sveikatos problemų srityje. Tie aspektai taip ir konstruojami, kad visų pirma turės veikti dvi tos tarpinstitucinės koordinacinės sistemos: Nacionalinė sveikatos taryba ir Valstybinė sveikatos reikalų komisija prie Vyriausybės. Tai yra valstybinio lygmens institucijos. Be jokios abejonės, čia turės prisidėti ir savivaldybės, tai yra savivaldybių įrankis yra savivaldybių visuomenės sveikatos biurai ir šiek tiek turbūt ir visuomenės sveikatos centrai, kaip kontrolės institucijos, kaip galintys įvertinti, kokiame etape ir kokioje vietoje mes esame. Bet ir parengta ta programa daugiau taip, kad visoms institucijoms yra šiek tiek darbo.
     PIRMININKAS. Klausia A. Dumbrava. Atsiprašau, dar duosime ir jums žodį.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis ministre, be abejo, sveikatos apsaugos sritis yra turbūt labiausiai jaudinanti mūsų visuomenę ir tautą. Norėjau paklausti. Savivaldybėse yra sveikatos biurai. Jų veikla, jūsų požiūriu, ar yra pasiteisinusi, ar ten yra labai taisytinų dalykų? Ačiū.
     E. MAČIŪNAS. Savivaldybių visuomenės sveikatos biurai, aišku, užėmė savo poziciją ir savo vietą kaip sveikatos stiprinimo institucijos. Jos labai daug darbo įdeda dirbdamos prie mokinių ir moksleivių sveikatos klausimų ir problemų. Šiek tiek galbūt menkiau jos padeda savivaldybėms dėl visuomenės sveikatos monitoringo. Dėl tų rodiklių vertinimo reikėtų šiek tiek daugiau darbo, gal šiek tiek daugiau metodinės paramos. Tačiau šiuo metu Seime jūs pakeitėte iš esmės jų darbą ateityje, t. y. dabartiniu metu didžioji dalis funkcijų bus atliekamos kaip valstybės perduotos. Šis virsmas kitais metais bus šiek tiek sudėtingesnis, bet aš tikiuosi, kad visi šį etapą pereisime sėkmingai ir dirbsime, nes finansavimas jau dabar yra iš valstybės biudžeto, ir jis bus tikslesnis, rimtesnis ir nereikės gal kovoti dėl kiekvieno cento.
     PIRMININKAS. Ačiū. Viceministre, jūs atsakėte į visus klausimus. Vieno nepaklausė, laiko neliko. Ačiū, viceministre.
    Už - K. Starkevičius.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Iš tikrųjų buvau pasiruošęs balsuoti už programą. Lyg ir pateiktos perspektyvos, kaip gerės mūsų pacientų sąlygos tiek kalbant apie pirminę priežiūrą, tiek ligoninėse, tačiau po atsakymų aš tikrai nebalsuosiu už tai. Paprastas trumpas atsakymas, dabar, matau, viceministras nesiklauso. Tai vėlgi rodo tam tikrą požiūrį. Vis dėlto, žinokite, darbdavys yra pacientas, kuris moka mokesčius ir kuris turi reikalauti tinkamos priežiūros. Tikrai buvau pasiruošęs už, dabar negaliu balsuoti, deja, už.
     PIRMININKAS. Už - J. Olekas, nes K. Starkevičius kalbėjo prieš. Prašom.
     J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad reikia pritarti pateiktai programai. Mes kalbame apie truputį skirtingus dalykus: vieną dalyką - paciento prieinamumą ir gydomąjį darbą ir kitą - žmogaus sveikatą. Programa yra skirta tam, kad žmogus būtų sveikas, ir toji tikroji medicina, kaip mes ją suprantame, - chirurgo peilis, tabletės, medikamentai, yra tik bandymas glaistyti pasekmes. Todėl siūlau pritarti. Turėsime sveikesnę aplinką, sveikesnį gyvenimą, gražesnius besišypsančius žmones ir visi būsime sveikesni. Ačiū.
     PIRMININKAS. Balsuojame. Kas pritariate pateiktam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš. Jau jūsų K. Starkevičius pakalbėjo prieš. (Balsai salėje) Pusiau, bet pusiau nebūna. Pusiau lupta nebūna.
    Už - 23, prieš - 2, susilaikė 15. Pateiktam projektui yra pritarta.
    Kolegos, yra numatyta, kad pagrindinis ir vienintelis komitetas - Sveikatos reikalų komitetas. Svarstysime pavasario sesijoje. Ar galime pritarti? (Balsai salėje) Čia ne biudžeto, nieko nėra, Biudžeto ir finansų komitetas neprašo. Prašom. Nori dar pasiūlyti.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Aš norėčiau paprašyti, kad papildomas gal galėtų būti Socialinių reikalų ir darbo komitetas, nes labai daug klausimų yra persipynę. Čia darbo reikia įdėti dar labai labai daug, nes yra tam tikrų sąsajų. Manyčiau, kad būtų gerai, jeigu apsvarstytų.
     PIRMININKAS. Kadangi jūs ne iš Socialinių reikalų ir darbo komiteto prašote... (Balsai salėje) Jūs ne prieš? Papildomas - Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū.
    2-6 klausimas. (Balsai salėje) Prašom. A. Matulas.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, visuomenės sveikata, gyvenimo trukmė, gyvenimo kokybė yra visų mūsų pagrindinis tikslas: ir parlamento, ir Vyriausybės, ir Kaimo reikalų komiteto, ir Žemės ūkio ministerijos, ir Aplinkos ministerijos.
    Auginame gyvulį ne tam, kad mėsa būtų švari, auginam gyvulį tam, kad produktas būtų švarus, jį valgo žmogus, kad jis geriau jaustųsi ir ilgiau gyventų. Šitą strateginį dokumentą, gaila, kad jis savo forma ir turiniu ne visiškai atitinka strateginį dokumentą, turėtų apsvarstyti visi komitetai kaip papildomi. Pagrindinis principas, ką minėjo viceministras, ką mes visada kalbame, ką kalba Pasaulio sveikatos organizacija, - įgyvendinti strategiją "Sveikata visose politikose". Vadinasi, visos ministerijos, pradedant Krašto apsaugos, Švietimo ir mokslo, dėl kurios didelių krūvių, matyt, žmonės ir vaikai patiria didelę psichologinę įtampą ir dažnai priima neteisingus sprendimus, ir Aplinkos ministerija, turi rūpintis sveika aplinka ir t. t.
    Todėl siūlau šį rimtą strateginį dokumentą apsvarstyti kaip papildomiems visiems komitetams ir, manau, krašto apsaugos ministras man pritars. Tada pagrindinis komitetas, atsižvelgdamas į visų komitetų siūlymus, priims arba patobulins šią programą. Dar kartą sakau, kad pats kilniausias ir pagrindinis mūsų tikslas dirbti ne tam, kad miškas būtų švarus, bet kad jis būtų švarus ir aplinka švari tam, kad žmogus galėtų joje jaustis saugiai, kad jis galėtų kuo ilgiau gyventi sveikas. Toks mano siūlymas.
     PIRMININKAS. Manyčiau, kad visi komitetai gali svarstyti, kiekvienas, jūs puikiai žinote. Manyčiau, kad nedėkime visų į vieną. Yra du komitetai ir gali svarstyti. (Balsai salėje) Kiekvienas komitetas gali svarstyti. Tuo labiau kad kiti komitetai neprašė, tai mes į Sveikatos reikalų komitetą. Labai trumpai D. Mikutienė.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Gerbiamieji kolegos, aš suprantu, kad kiti komitetai nepageidaus svarstyti, bet jūs pažiūrėkite, koks šiandien yra geras ir gražus ministro V. P. Andriukaičio komunikavimas iš Europos Tarybos - "Sveikata visose politikose". Europa pirmą kartą atkreipė dėmesį į tą problemą, kad iš tiesų visi sektoriai turi būti atsakingi. Šiandien mes, palaikydami ministrą, padarytume tikrai labai gerą žingsnį.
     PIRMININKAS. Kolegos, ar yra kitų komitetų, kurie nori svarstyti, galime taip pradėti?.. (Balsai salėje)
     A. MATULAS (TS-LKDF). Prašau balsuoti, kad komitetai būtų papildomi...
     PIRMININKAS. Gerai. Pašome balsuoti, kad papildomi būtų visi komitetai. Kas pritariate A. Matulo pasiūlymui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Balsai salėje: "Kiekvienas komitetas turi savo darbą dirbti...") Kolegos, baikite! Mūsų tiek mažai ir vis vien šūkaujame.
    Už - 27, prieš - 3, susilaikė 5. Pritarta, kad visi komitetai būtų papildomi. Gerai. (Balsai salėje) Jau balsavome, reikėjo nebalsuoti. Viskas.

18.47 val.
    Įstatymo "Dėl Europos Tarybos konvencijos dėl terorizmo prevencijos ratifikavimo" projektas Nr. XIIP-1257 (pateikimas)

    2-7 klausimas, registracijos Nr. XIIP-1257. Pranešėjas - teisingumo viceministras G. Mozūraitis. Prašom.
     G. MOZŪRAITIS. Labas vakaras, gerbiamieji Seimo nariai. Jums teikiamas įstatymo "Dėl Europos Tarybos konvencijos "Dėl terorizmo prevencijos ratifikavimo" projektas. Konvencija Lietuvos atstovų buvo pasirašyta 2007 m., tačiau ją būtina taip pat ir ratifikuoti. Pažymėtina, kad pagal konvenciją nacionalinėje teisėje būtina kriminalizuoti veikas, kurios užkerta kelią terorizmui. Lietuvoje tas jau yra padaryta, ir šiais metais buvo priimtos Baudžiamojo kodekso pataisos, pagal kurias ir buvo kriminalizuotos veikos, kaip to reikalauja konvencija. Taip pat konvencija įpareigoja šalis, pasirašiusias konvenciją, numatyti mechanizmą, kaip bus remiamos aukos, nukentėjusios nuo teroristinių veikų. Taip pat konvencija įpareigoja valstybes bendradarbiauti tarpusavyje prevencijos srityje. Dėkui už dėmesį.
     PIRMININKAS. Klausia K. Starkevičius.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Dabartiniu metu Lietuvoje diskutuojama, kas bus atsakingas už patį terorizmo suvaldymą, nes yra diskusijų, kai viena grupė sako, kad terorizmo grėsmės nėra, kita, kad yra. Aš manau, kad ji yra. Dabar laikomasi tam tikros (...), kad visos mūsų institucijos lyg ir purtosi tų veiksmų koordinavimo. Kaip jūs manote, kuri institucija turėtų koordinuoti? Gal mano klausimas įžūlus, bet aš klausiu jūsų asmeninės nuomonės.
     G. MOZŪRAITIS. Dėkui už klausimą. Išties negalėčiau šiandien atsakyti, kuri institucija galėtų koordinuoti. Kaip jau minėjau, Baudžiamojo kodekso pataisos yra priimtos, yra numatyta atsakomybė už teroristinio pobūdžio veikas. Matyt, šiandien tai yra teisėsaugos institucijų darbas.
     PIRMININKAS. Ačiū. Viceministre, jūs atsakėte į klausimą. Kolegos, kadangi nėra motyvų dėl viso, gal galime sutarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galime. Pagrindiniu komitetu yra siūlomas Užsienio reikalų komitetas, papildomu komitetu - Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje. Ar galime pritarti? Galim. Pritarta bendru sutarimu.

18.52 val.
    Įstatymo "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Kuveito Valstybės Vyriausybės sutarties dėl pajamų dvigubo apmokestinimo išvengimo ir mokesčių slėpimo prevencijos ratifikavimo" projektas Nr. XIIP-1252, Įstatymo "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Maroko Karalystės Vyriausybės sutarties dėl pajamų dvigubo apmokestinimo išvengimo ir mokesčių slėpimo prevencijos ratifikavimo" projektas Nr. XPII-1253, Įstatymo "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Turkmėnistano Vyriausybės sutarties dėl pajamų ir kapitalo dvigubo apmokestinimo išvengimo ir mokesčių slėpimo prevencijos ratifikavimo" projektas Nr. XIIP-1254, Įstatymo "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Jungtinių Arabų Emyratų Vyriausybės sutarties dėl pajamų dvigubo apmokestinimo ir fiskalinių pažeidimų išvengimo ratifikavimo" projektas Nr. XIIP-1255, Įstatymo "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Kipro Respublikos Vyriausybės sutarties dėl pajamų dvigubo apmokestinimo išvengimo ir mokesčių slėpimo prevencijos ratifikavimo" projektas Nr. XIIP-1256 (pateikimas)

    2-8 klausimas, registracijos Nr. XIIP-1252. Pranešėjas - finansų viceministras V. Galvonas. Prašom. Gal prašome iš karto pristatyti visus - ir 2-9, ir 2-10, ir 2-11, ir 2-12, nes mes truputį, ne truputį, bet labai daug atsiliekame nuo grafiko pagal laiką, o jie vienas su kitu yra susiję.
     V. GALVONAS. Dėkui, gerbiamasis Seimo vicepirmininke. Aš taip ir norėjau, nuomonės sutapo. Šiuo vėlyvu laiku norėčiau pristatyti jums labai svarbius įstatymų dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Kuveito, Maroko, Turkmėnistano, Kipro ir Jungtinių Arabų Emyratų dvigubo pajamų apmokestinimo išvengimo ir mokesčių slėpimo prevencijos ratifikavimo projektus.
    Šiais metais balandžio 18 d. Vašingtone buvo pasirašyta dvišalė sutartis tarp Lietuvos Vyriausybės ir Kuveito Vyriausybės, balandžio 19 d. Vašingtone buvo pasirašyta su Maroku, birželio 18 d. Ašchabade - su Turkmėnistanu, birželio 21 d. - su Kipru ir su Jungtiniais Arabų Emyratais - birželio 30 d. Pagal Lietuvos Konstituciją yra reikalavimas ir šie dvišaliai susitarimai įsigalioja tik tada, kai atitinkamų valstybių parlamentai juos ratifikuoja.
    Projektų esmė yra ta, kad būtų skatinamas šių valstybių su Lietuvos valstybe dvišalis bendradarbiavimas ir investavimas į Lietuvos ūkį. Taip pat būtina užtikrinti teisinį (...) Lietuvos investuotojams, dvigubą tų pačių pajamų kapitalo apmokestinimo panaikinimą Lietuvoje ir atitinkamai minėtos sutarties partnerystės valstybėse. Tai yra pagrindiniai dalykai.
    Toliau, jeigu yra klausimų.
     PIRMININKAS. Klausia S. Jovaiša.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, Kuveito mokesčių sistemos dalis, ten yra vienas toks savotiškas žodis "zakatas". Ar tai reiškia, kas nors asocijuojasi su Lietuvoje paplitusiu žodžiu ir ar mes neratifikuosime kokių nors neteisingų dokumentų versdami valstybę perimti mūsų patirtį?
     V. GALVONAS. Gerbiamasis Seimo nary, aš taip pat pastebėjau, kad ten yra tikrai įdomus vienas mokestis - zakato mokestis. Aš pasižiūrėjau, ką tai reiškia, tai jis nėra alternatyvus Lietuvos atkato mokesčiui. Tai yra turtingų musulmonų mokestis, dalis pajamų skiriama vargšams išlaikyti. Nuo visų pajamų 2,5 % skiriama šioms paslaugoms. Tas mokestis tapo daugelio musulmonų šalių privalomu valstybės mokesčiu.
     PIRMININKAS. Klausia E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui. Nereikia. Ačiū.
     PIRMININKAS. Klausia V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū. Gerbiamasis kolega, paskutiniu metu jūs tokius labai nereikšmingus klausimus pristatote, ir susidaro nuomonė, kad nėra rimtesnių darbų. Ką darysi, yra kaip yra. Kokios prekybos apimtys yra su šiomis šalimis ir dėl ko mes čia draskomės?
     V. GALVONAS. Lietuva iš viso yra pasirašiusi 49 dvišales sutartis ir dalį jau yra ratifikavusi. Iš viso turi 192 užsienio prekybos partnerius. Dabar galiu išvardinti: Kuveitas užima 95 vietą pagal eksportą, o Lietuva pagal importą - 127 vietą, tai yra gana žemai. Pavyzdžiui, Marokas yra 41 vietoje pagal užsienio eksporto reitingą ir 30 vietoje pagal importą. Pagrindinės importuojamos medžiagos yra augaliniai produktai, citrusiniai vaisiai, mineraliniai produktai. Turkmėnistanas - lygiai taip pat alternatyviai yra...
     PIRMININKAS. Viceministre, prašom nesiplėsti. Atsakėte ir viskas.
     V. GALVONAS. Paprašė visų. Aš būčiau visai...
     PIRMININKAS. Bet jūs pradėjote vardinti ir ką parduoda, ir ką perka. Klausia R. Kupčinskas.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamasis pranešėjau, jūs čia pristatote sutartis dėl pajamų dvigubo apmokestinimo išvengimo ir mokesčių slėpimo prevencijos. Taigi jeigu slepiami mokesčiai arba daromi finansiniai nusikaltimai, ar čia nereikia tų papildomų teisinės pagalbos sutarčių ir kitokių teisinių aktų tarp tų valstybių? Ar užtenka vien tik ratifikuoti šiais įstatymais tas sutartis?
     V. GALVONAS. Dėkui, gerbiamasis Seimo nary. Šiose dvišalėse sutartyse yra numatyta ir visa teisinė pagalba. Tačiau ji įsigalioja tik tada, kai abi valstybės narės ratifikuoja tas sutartis savo parlamentuose. Ten (...) numatyta visa priemonių ir paslaugų... čia reikia daugiau žiūrėti į visas tas dvišales sutartis, kuriomis remdamiesi mes galime kreiptis į šitas išvardintas šalis dėl tam tikrų mokestinių klausimų. Priešingu atveju, kol nėra tų sutarčių pasirašyta, mes negalime netgi pradėti tuos teisinius klausimus nagrinėti.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūs atsakėte į visus klausimus.
    Kolegos, motyvai dėl viso. Nėra užsirašiusių kalbėti. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Pritarta įstatymų projektams Nr. XIIP-1252, Nr. XIIP-1253, Nr. XIIP-1254, Nr. XIIP-1255, Nr. XIIP-1256. Pagrindinis komitetas yra Užsienio reikalų komitetas, papildomas yra Biudžeto ir finansų komitetas. Numatyta svarstyti pavasario sesijoje visus šiuos įstatymų projektus. Ar galime pritarti? Galime. Pritarta.

18.57 val.
    Darbo kodekso 24, 99, 112, 147, 175, 202, 212 ir 256 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1281, Administracinių teisės pažeidimų kodekso 415 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1282 (pateikimas)

    Darbotvarkės 2-13a ir 2-13b klausimai. Pranešėjas - socialinės apsaugos ir darbo viceministras L. Bartkevičius. Nr. XIIP-1281, Nr. XIIP-1282.
     L. BARTKEVIČIUS. Labas vakaras, gerbiamasis pirmininke, labas vakaras, gerbiamieji Seimo nariai. Dėl Darbo kodekso 24, 99, 112, 147, 175, 202, 212 ir 256 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto ir Administracinių teisės pažeidimų kodekso 415 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto. Šie pakeitimai teikiami, atsižvelgiant į darbdavių organizacijų, profesinių sąjungų, valstybės institucijų atstovų pateiktus siūlymus, siekiant tobulinti darbo santykių reglamentavimą. Siūlomos šios naujos teisinio reguliavimo nuostatos.
    Projekte siūloma nustatyti, kad socialinėje partnerystėje nacionaliniu, šakos, teritoriniu lygiu darbdaviams, iš valstybės, savivaldybių ir Socialinio draudimo fondo biudžetų bei kitų valstybės įsteigtų fondų lėšų išlaikomoms įmonėms, įstaigoms ir organizacijoms atstovautų Vyriausybė ar jos įgaliota institucija.
    Projekte taip pat siūloma nustatyti, kad sezoniniais darbais vadinami darbai, kurie ne tik dėl gamtinių, bet ir dėl rinkos sezoninių pokyčių dirbami ne visus metus, o tam tikrais periodais, ne ilgesniais kaip aštuoni mėnesiai. Šiuo siūlymu siekiama išplėsti sezoninių darbo sutarčių taikymo galimybes, taip pat sudaromos sąlygos darbdaviams išsaugoti reikiamus darbuotojus tarpsezoniniu laikotarpiu, o darbuotojams būti užtikrintiems dėl darbo vietos išsaugojimo.
    Siekiant visų teisės normų suderinamumo ir atsižvelgiant į tai, kad nuo 2015 m. gruodžio 1 d. įsigaliojo nuostata, kad nutraukiant darbo sutartį piniginė kompensacija už nepanaudotas atostogas išmokama ne daugiau kaip už trejus darbo metus, siūloma nustatyti, kad atleidžiant darbuotoją iš darbo, išskyrus atvejus, kai atleidžiama dėl jo kaltės, nepanaudotos kasmetinės atostogos, bet ne daugiau kaip už trejus metus, jo pageidavimu, suteikiamos nukeliant atleidimo datą.
    Taip pat siūloma nustatyti galimybę konkrečių darbų ir pareigų, dėl kurių gali būti sudarytos visiškos materialinės atsakomybės sutartys, sąrašą sudaryti darbo tvarkos taisyklėse, kai nėra kolektyvinės sutarties.
    Siekiant darbdaviams sumažinti administracinę naštą, siūloma atsisakyti darbo sutarčių registravimo žurnalų, taip pat atsisakyti darbuotojo pažymėjimo, privalomo Vyriausybės nustatytos pavyzdinės darbo sutarties formos ir pavyzdinės darbo laiko apskaitos žiniaraščių formos taikymo, paliekant jas kaip alternatyvas ir suteikiant ūkio subjektams teisę naudotis darbdavio patvirtintos formos darbo apskaitos žiniaraščiais, taip pat sudaryti laisvos formos darbo sutartį.
    Projektu taip pat siūloma atsisakyti privalomo atsiskaitymo lapelių įteikimo.
    Pažymėtina, kad sudaromoje darbo sutartyje turės būti nurodytos būtinosios ir kitos darbo sutarties sąlygos, todėl darbuotojas ir šiuo atveju turės visą būtiną informaciją apie savo darbo sutarties sąlygas.
    Kartu teikiamas ir lydimasis Lietuvos Respublikos administracinių teisės pažeidimų kodekso 41 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas dėl darbo laiko apskaitos žiniaraščių tvirtinimo. Tiek trumpai.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti keturi Seimo nariai. Klausia A. Sysas.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis viceministre, mano klausimai būtų vienas stambesnis, kitas toks smulkesnis, nes klausimų kyla be galo daug. Diskusijoje pašnekėsime.
    Pirmiausia pagrindinis klausimas. Vyriausybės programoje kalbama apie kalbėjimąsi su socialiniais partneriais - tai darbdaviais ir profesinėmis sąjungomis. Kai kurioms pataisoms nepritarė nei vieni, nei kiti. Tai toks stambesnis klausimas, kodėl siūlomos įstatymo pataisos, kurioms nepritarė nei darbdavių, nei profesinių sąjungų organizacijos, pavyzdžiui, dėl atsiskaitymo lapelių?
    Smulkesnis klausimas yra dėl nelegalaus darbo. Viena iš didelių problemų yra nelegalus darbas. Keletas jūsų teikiamų (...) pasitarnaus tolesniam nelegaliam darbui. Kaip darbo inspektoriui atskirti stovinčius du žmones su kastuvu statybos aikštelėje, jeigu jie neturi pažymėjimų, kad jie yra darbuotojai? Kitokio prietaiso nuskaityti jų priklausomybę darbo vietai nėra, kol kas nesugalvojome.
    Štai du klausimai: kodėl be Trišalės tarybos ir kaip jūs kovosite su nelegaliais darbais?
     L. BARTKEVIČIUS. Ačiū. Atsakant į pirmą klausimą kaip patį stambiausią, mano žiniomis, šitie teikimai, kurie čia yra pateikti, yra suderinti su Trišale taryba. Buvo profesinių sąjungų abejonių dėl tam tikrų pakeitimų, tačiau bendru sutarimu buvo nuspręsta teikti šiuos klausimus. Tiesiog mes turime informacijos, kad būtent Trišalės tarybos posėdis buvo ir šie klausimai buvo diskutuojami. Gal tik norėčiau papildyti, kad, be abejo, šie klausimai, dėl kurių nebuvo susitarimo (dėl terminuotų darbo sutarčių sudarymo, dėl darbo sutarčių nutraukimo nebuvo sutarimo), ir nebuvo teikti dėl Darbo kodekso pakeitimo.
     PIRMININKAS. Klausia K. Starkevičius.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Jūs užsiminėte dėl... gal gerbiamasis mano kolega A. Sysas... dėl nelegalaus darbo. Tai iš tikrųjų labai svarbi, aktuali šiandien problema. Nelegalus darbas veda prie mokesčių nemokėjimo, sudaro didelių problemų formuojant mūsų biudžetą. Ir iš tikrųjų praėjusios kadencijos pabaigoje buvo priimtas geras įstatymas - tai paslaugų čekio. Ir tada mes diskutavome, kad bus kaip eksperimentas. Dabartiniu metu štai praėjo beveik jau (na, nuo balandžio mėnesio jis galioja) metai, ir jis, pasirodo, yra teigiamas. Ar jūs nemanote, kad, kaip ir kitose šalyse, reikia plėsti tokio įstatymo galią, ne tiktai žemės ūkyje, miškų sektoriuje naudoti, bet ir kitose paslaugų srityse šį įstatymą, būtent paslaugų čekio?
     L. BARTKEVIČIUS. Dėkui už klausimą. Iš tikrųjų paslaugų čekiai, kaip forma, pasiteisino. Mes tikrai su socialiniais partneriais diskutuojame šį klausimą, manau, kad tikrai priimsime sprendimą dėl plėtimo.
     PIRMININKAS. Klausia R. Kupčinskas.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, čia kalbamasi apie darbo arbitražą, kuris kuriamas prie apylinkės teismo. Ar čia nereikės keisti arba kokius nors dar papildomus pasiūlymus ar pataisas teikti dėl Teismų įstatymo arba dėl Nacionalinės teismų administracijos įstatymo?
    Ir dar vienas labai trumpas klausimas. Draudžiama streikuoti (čia kitas straipsnis) greitosios pagalbos dirbantiems (turbūt darbuotojams?) ir kitiems, kuriems... Apie kitus čia ne taip aiškiai pasakyta. Gal galėtumėte pakomentuoti šitą teiginį? Ačiū. O dabar dėl darbo arbitražo.
     L. BARTKEVIČIUS. Ačiū už klausimą. Dėl darbo arbitražo tai, mūsų duomenimis, nereikės keisti, o dėl streikų galimybės, tai čia apima visus. Taip, kalbama apie visus.
     PIRMININKAS. Klausia E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pranešėjau, jūs čia kaip tik paminėjote, kad ir dokumento sumažinimą, bet kalbant apie atsiskaitymo lapelį, vadinamąjį dokumentą, kiek žinau, jis yra kaip ir pagrindas vykstant ginčams teismuose darbuotojui išsireikalauti iš darbdavio jo uždirbtą atlyginimą. Žinome, kad ir dabar net sunku kartais su tuo atsiskaitymo lapeliu, o kai jo išvis nereikės, tai kuo gi žmonės, kokiu pagrindu tada galės kreiptis į teismą, kai negaus jokių dokumentų? Kaip galės įrodyti savo uždirbtas pajamas? Dėkui.
     L. BARTKEVIČIUS. Visa informacija apie uždirbtas pajamas yra Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos duomenų bazėje. O atsakant į klausimą, yra tikrai paliekama galimybė darbuotojui norint tą atsiskaitymo lapelį gauti. Sakykim, einant į teismus, manau, nebus problema tam darbuotojui, jeigu ir neturės atsiskaitymo lapelio, turėti dokumentą, kurio pagrindu jis galės kreiptis į teismą.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Viceministre, jūs atsakėte į visus klausimus, galite sėsti. Ir motyvai dėl viso. Prieš - A. Sysas. Prašom.
     A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš noriu priminti, kad šitos pataisos buvo teiktos 2012 m. irgi rudenį. Ir Seimas pateikimo stadijoje joms nepritarė. Aš noriu atkreipti dėmesį, kad aš ne šiaip kalbu, nes nė Vyriausybės programoje tokių dalykų nėra. Į priemonių planą, taip, įtraukta, nežinau, kokiais lobistais... ten taip padaryta. O gerbiamajam viceministrui noriu pacituoti, ką siūlė darbdaviai ir profsąjungos, jeigu jūs suderinote. Jie siūlė 202 straipsnį formuluoti taip: "Darbdavys informuoja darbuotoją raštu arba elektroniniu būdu apie jam apskaičiuotas išmokėtas, išskaičiuotas sumas, dirbto laiko trukmę, atskirai nurodant viršvalandinių darbų trukmę." Jūs gi siūlote išvis išbraukti.
    Taigi, gerbiamieji, jeigu mes norime pasitarnauti, kad mūsų darbuotojai dar ir toliau važiuotų iš Lietuvos, o po to darbdaviai šauktų, kad trūksta darbuotojų čia, Lietuvoje, tai pabandykime pritarti tokioms pataisoms. Jie ir taip jaučiasi beteisiai šioje darbo rinkoje, bet tokios pataisos juos stumia dar į tolesnę emigraciją. Ką reiškia neišduoti atsiskaitymo lapelių? Na, pabandykite jūs gauti kokias nors pažymas iš kur nors? Patys, kaip Seimo nariai, kreipkitės, pažiūrėsite, kaip ilgai ką nors ieškosite ir gausite. Tai atsiskaitymo lapeliai yra vienintelis dokumentas, kurį žmogus turi, jam nereikia eiti ir ko nors prašyti, rašo ieškininį, eina į teismą ir bent jau prisiteisia tą, kas jam priklauso. Jeigu pažiūrėtume, kiek neišmokėta darbuotojams, kokie pažeidimai Darbo inspekcijos užregistruoti, tai aš tikrai negaliu pritarti.
     PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate po pateikimo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Balsuojame iš karto už abu, ir už lydimąjį.
    Už - 19, prieš - 4, susilaikė 14. Yra pritarta po pateikimo. Dėl projekto Nr. XIIP-1281 pagrindiniu siūlomas Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomu - Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Ir siūloma svarstyti šių metų gruodžio 19 d. Ar galime pritarti? (Balsai salėje) Kolegos, siūlote... Kada tada siūlote? Prašom. Prieš... (Balsai salėje) Pavasario sesijoje. Ar galime sutarti, kad pavasario sesijoje? Prašau. A. Sysas. Prašau.
     A. SYSAS (LSDPF). Aš manau, kad reikia svarstyti pavasario sesijoje, neužmirškite, mes dar biudžeto nepriėmėme, čia nedegantys dalykai. O jeigu norima prastumti vieną ar kitą nuostatą, kuri pablogins santykius darbo rinkoje, tai taip nereikėtų elgtis.
     PIRMININKAS. Taip. Ačiū. Ar galime bendru sutarimu sutarti, kad pavasario sesijoje? (Balsai salėje) Balsuojame. Kas už tai, kad svarstytume pavasario sesijoje, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, kad tai yra gruodžio 19 d., balsuojate prieš. Kolegos, balsuojame.
    27 - už, prieš - 5, susilaikė 4. Yra nutarta svarstyti pavasario sesijoje. Kolegos, pagrindinis komitetas, kartoju, dėl pirmojo projekto Nr. XIIP-1280 - Socialinių reikalų ir darbo, papildomas yra Teisės ir teisėtvarkos. Ar pritariame? (Balsai salėje) Pritariame. Ačiū. Ir dėl kito klausimo, projekto Nr. XIIP-1282, pagrindinis komitetas yra Teisės ir teisėtvarkos komitetas, o papildomas - Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Ar galime pritarti? Galime pritarti. Ačiū. Pritarta.

19.12 val.
    Darbo kodekso 71, 74, 75, 76, 78, 80, 81 straipsnių pakeitimo ir Kodekso papildymo 101 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-1144, Civilinio proceso kodekso 145 ir 150 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1145 (pateikimas)

    Ir 2-14a ir 2-14b klausimai - projektas Nr. XIIP-1144 ir jį lydintysis projektas Nr. XIIP-1145. Pranešėjas - A. Sysas. Pateikimas.
     A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, šituos įstatymus įtraukė, nes jie Vyriausybės, jie buvo pateikti anksčiau. Ir mane paskatino parengti tas įstatymo pataisas, kad reikėtų suderinti Darbo kodekso, Civilinio proceso kodekso nuostatas su Tarptautinės darbo organizacijos Asociacijų laisvės komiteto išvadomis dėl streikų reglamentavimo bei vertinant praktines kolektyvinių ginčų sprendimo problemas. Paaiškinu dabar paprasčiau.
    Garsi "Švyturio" kova už didesnius atlyginimus, kai mūsų teismai priėmė išvadą, kad alus yra gyvybiškai būtinas produktas, ir prieš dvejus metus vasarą, kai "Švyturio" darbuotojai Utenoje ir Klaipėdoje atlikdami viską, kaip numatyta mūsų įstatymuose, surinko parašus pradėti streiką, teismas ribojo, atidėjo sprendimą ir nuvilkino šitą reikalą tris mėnesius. Aišku, aukštesnės instancijos teismas pripažino, kad alus nėra gyvybiškai būtinas produktas ir galima dėl jo ginčytis, ne vanduo, bet, aišku, procesas buvo įvyniotas į labai storą vatos sluoksnį, todėl buvo parašytas skundas Tarptautinei darbo organizacijai ir Tarptautinės darbo organizacijos Asociacijų laisvės komitetas parašė Vyriausybei gana aiškų laišką, kuriame konstatuota, kad Lietuvoje nesudaromos sąlygos darbuotojams normaliai ginti savo teises. Paprasčiausiai nesudaromos. Teismų praktika yra tokia, kad realiai Lietuvoje, jeigu ir vyko vienas kitas streikas, tai jis anksčiau ar vėliau buvo pripažintas neteisėtu. Tai ir paskatino reglamentuoti būtent dėl gyvybiškai būtinų dalykų.
    Kitas dalykas. Pagal mūsų įstatymus aš siūlau, sprendžiu iš to, kas vyksta realiame gyvenime, naikinti trečiųjų teismą, nes jis kaip toks neegzistuoja, jis negyvybiškas, nors turėtų nagrinėti kolektyvinius darbo ginčus. Šiuo atveju, pavyzdžiui, "Švyturio" atveju, bet buvo kitas pavyzdys. Kas matė, aiškinamajame aš parašiau, nagrinėjant ginčą valstybinėje įmonėje Ignalinos atominė elektrinė, kai trečiųjų teismas ginčo neišsprendė, o šalių samdyti teisėjai surašė atskirąsias nuomones. Pagal mūsų trečiųjų teismą viena pusė samdo vieną teisėją, kita - kitą. Abu surašė skirtingas nuomones, kurios gynė kiekvieną iš šalių. Aišku, sprendimas nebuvo pasiektas. Todėl ir siūlau, kad atsirastų darbo arbitražas prie teismų. Galbūt jis turėtų spręsti kolektyvinius ginčus, tokius kaip "Švyturio", tokius kaip Ignalinos atominės elektrinės ir kitų didelių įmonių, jis galbūt padėtų ir profesinėms sąjungoms su savo darbuotojais, ir darbuotojams pasijusti labiau apgintiems čia, Lietuvoje.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti penki Seimo nariai. Klausia R. Markauskas.
     R. MARKAUSKAS (DPF). Gerbiamasis kolega, du trumpi klausimai. Ar darbo arbitražo sprendimai gali būti apskųsti teismams ir ar jūsų įstatymo projektas buvo derinamas su profesinėmis sąjungomis?
     A. SYSAS (LSDPF). Šitas įstatymas parengtas būtent profesinių sąjungų prašymu ir atsižvelgus į Asociacijų laisvės komiteto išvadas, kurios buvo rudenį gautos Lietuvoje. Tiktai apie jas garsiai nešnekama, bet pamokymas, arba popierius, surašytas Lietuvai. Yra siūlymas, yra įstatymo tvarka nustatyta, ką reikėtų Vyriausybei padaryti. Paprasčiausiai realiai žiūrime į gyvenimą, matome, kad trečiųjų teismas neveikia ir paprasčiausiai mes toliau neturime laikyti. Siūlome pereiti prie darbo arbitražo, kuris galbūt leistų tokias problemas pirmiausia operatyviau svarstyti taip, kaip yra kitose šalyse: toje pačioje Estijoje, toje pačioje Latvijoje tokie dalykai vyksta.
     PIRMININKAS. Klausia K. Starkevičius.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Taip, yra sveikintinas pavyzdys ginti darbuotojus nuo darbdavių savivalės, tačiau aš suprantu, alus ar alkoholis nėra pirmo būtinumo prekė ir mes be jo galime apsieiti, tačiau jeigu tie streikai būtų skelbiami dėl pirmo būtinumo prekių - pieno, mėsos, duonos, tos įmonės, kas tada įvyktų? Kaip jūs tada traktuotumėte ir ar neiškiltų klausimų dėl mūsų didesnių problemų - ekonomikos, paties saugumo ir pačių žmonių visų interesų? Ką jūs į tai atsakysite?
     A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamasis ministre, man atrodo, aš ir jus mačiau Briuselyje, kai Europos ūkininkai pylė ne kibirais pieną ant grindinio, o cisternom, dar išvertė ir mėšlo nedidelę krūvelę ten. Kažkodėl belgų, prancūzų ūkininkai tai gali, o lietuviai kažkodėl kitokie. Aš nereikalauju juos ginti nuo savivalės. Mes sudarykime sąlygas, kad jie turėtų tokias pačias sąlygas ir jie patys tai turėtų. Ne Seimo nariai tai turi daryti. Paprasčiausias mūsų dalykas, reikalas - sureguliuoti, kad jie galėtų būti visateisiais mūsų valstybės piliečiais, o ne tai, kad teismas... Gal kartu pažaidė golfą ar plaukiojo jachta teisėjas su kai kuriais vadovais ir po to priimamas sprendimas, kad be alaus lietuviai negali gyventi. Taip neturėtų būti.
     PIRMININKAS. Klausia V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū. Gerbiamasis kolega, jūs minėjote, kad yra pirmo būtinumo prekė, bet dabar paimkime tokį pavyzdį. Prieš keletą metų ūkininkai streikavo, blokavo kelius. Ten niekas neminėjo, nieko ir faktiškai mūsų teismai net kai kuriuos nubaudė, tačiau jie kreipėsi į Strasbūrą ir tas bylas laimėjo. Gal nereikia rašyti šito termino "pirmo būtinumo"? Ar nepasimokė Lietuvos valdininkai ir kiti iš šito teismo, kuris įvyko Strasbūre, išteisino mūsų žmones?
     A. SYSAS (LSDPF). Kol kas mes nepasimokėme, todėl ir tai, ką jūs paminėjote, ir mano minėto Asociacijų laisvės komiteto... Būtent sudarykime sąlygas, kad Lietuvos piliečiai galėtų elgtis, o mūsų teisė neduotų dviprasmiškų galimybių teisėjams traktuoti, kas yra pirmaeilis... Aš čia patikslinu, kas yra būtent įstatyme, tai yra komunalinės, dujos, greitoji pagalba, kas ten yra surašyta. Tai jiems tai ribojant, o ne tai, kad susitariu, ir teisėjas sugeba surasti kažką tokio, be ko lietuvaičiai negali išgyventi.
     PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū pirmininkui. Gerbiamasis Algirdai, jūs iš dalies atsakėte į mano klausimą, bet aš vis tiek noriu jūsų paklausti, ar nekils tiesioginė grėsmė valstybei? Kaip jūs manote?
     A. SYSAS (LSDPF). Jau tiesioginė grėsmė valstybei seniai kilo, kai iš jos išvažiavo beveik pusė milijono gyventojų. Aš manau, ta grėsmė gali tiktai didėti, jeigu mūsų darbuotojai nesijus taip pat saugiai darbo rinkoje, kaip jie jaučiasi toje pačioje Anglijoje, Ispanijoje arba Airijoje. Aš kalbu apie tai. Aš nesiūlau jokių išskirtinumų. Lietuviai turi dirbti lygiai taip pat, bet jie turi teisę jaustis čia piliečiais, žmonėmis, o ne tik darbo jėga. Kol kas mes stengiamės įpaišyti į įstatymą taip, kad jie būtų darbo jėga.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūs atsakėte į visus klausimus. Kolegos, ar dėl motyvų dėl viso nėra užsirašiusių? Gal galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galime. Ačiū. Yra pritarta. Yra siūloma, kad dėl Nr. XIIP-1044 pagrindiniu komitetu būtų Socialinių reikalų ir darbo komitetas, o papildomu - Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Svarstysime pavasario sesijoje. Ar galime pritarti? Galime. Pritarta.
    Ir 2-14b, kur Civilinio kodekso 145... Yra siūlomas pagrindiniu Teisės ir teisėtvarkos komitetas, o papildomu - Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Irgi siūloma svarstyti pavasario sesijoje. Ar galime pritarti? Galime. Pritarta. Ačiū.

19.22 val.
    Įmonių bankroto įstatymo 2, 5, 9, 10, 11, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 21, 23, 33, straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 118, 119 ir 1110 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-1246, Antstolių įstatymo 21 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1247, Įmonių restruktūrizavimo įstatymo 2, 7, 9, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 24 ir 25 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 161, 162 ir 163 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-1248 (pateikimas)

    Kitas 2-15a, 2-15b, 2-15c klausimas - projektai Nr. XIIP-1246, Nr. XIIP-1247 ir Nr. XIIP-1248. Pranešėja - ūkio viceministrė R. Noreikienė.
     R. NOREIKIENĖ. Labas vakaras, gerbiamasis Seimo Pirmininko pavaduotojau, labas vakaras, gerbiamieji Seimo nariai.
    Teikiame Įmonių bankroto įstatymo daugelio straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo trimis straipsniais įstatymo, jį lydintį Antstolių įstatymo 21 straipsnio papildymo įstatymo ir Įmonių restruktūrizavimo įstatymo daugelio straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo trimis straipsniais įstatymo projektus.
    Projektai teikiami siekiant tobulinti bankroto ir restruktūrizavimo administravimo paslaugų teikimo reguliavimą ir panaikinti Paslaugų įstatymui, kuris įgyvendina Paslaugų direktyvą, likusias prieštaraujančias nuostatas, t. y. sudaryti galimybę kitų Europos Sąjungos valstybių narių asmenims teikti bankroto ar restruktūrizavimo administravimo paslaugas Lietuvoje, taip pat panaikinti reikalavimą dėl minimalaus darbuotojų skaičiaus, t. y. reikalavimą administratoriams juridiniams asmenims turėti bent du darbuotojus, turinčius bankroto ar restruktūrizavimo administratoriaus pažymėjimą.
    Įgyvendinant laisvo paslaugų judėjimo vidaus rinkoje principą, projektuose siūloma nustatyti, kad bankroto ir restruktūrizavimo administravimo paslaugas Lietuvoje galėtų teikti kitų Europos Sąjungos valstybių narių paslaugų teikėjai fiziniai ir juridiniai asmenys, teisę teikti analogiškas paslaugas įgiję kitose Europos Sąjungos valstybėse narėse, t. y. kitų valstybių narių administratoriai.
    Projektuose taip pat siekiama užtikrinti, kad teisė teikti bankroto administravimo paslaugas būtų suteikiama laikantis nediskriminavimo, būtinybės ir proporcingumo principų. Kitų Europos Sąjungos valstybių narių administratoriai galės teikti bankroto ir restruktūrizavimo administravimo paslaugas Lietuvoje laikinai arba nuolat. Galimybė teikti bankroto ir restruktūrizavimo administravimo paslaugas laikinai turėtų būti suprantama kaip galimybė administruoti vieną procesą, nepriklausomai nuo jo trukmės, tai yra galimybė teikti vienkartines paslaugas.
    Atsižvelgiant į tai, kad galiojančiuose Įmonių bankroto ir Įmonių restruktūrizavimo įstatymuose fiziniams asmenims, siekiantiems įgyti teisę teikti administravimo paslaugas, yra nustatyti kvalifikaciniai reikalavimai, bankroto administratoriaus ir restruktūrizavimo administratoriaus profesijos bus įrašytos į Lietuvos Respublikoje reglamentuojamų profesijų sąrašą. Kitų Europos Sąjungos valstybių narių administratorių fizinių asmenų profesinė kvalifikacija bus pripažįstama vadovaujantis Reglamentuojamų profesinių kvalifikacijų pripažinimo įstatymo, įgyvendinančio Profesinių kvalifikacijų pripažinimo direktyvą, nuostatomis. Tai reiškia, kad fiziniai asmenys, įgiję teisę teikti administravimo paslaugas pagal kitos Europos Sąjungos valstybės narės aktus, Lietuvoje galės teikti paslaugas nustatyta tvarka pripažinus jų profesinę kvalifikaciją. Fiziniai asmenys, siekiantys teikti administravimo paslaugas nuolat, privalės išlaikyti profesinio tinkamumo testą. Pripažinus profesinę kvalifikaciją fiziniai asmenys galėtų teikti bankroto ir restruktūrizavimo administravimo paslaugas Lietuvoje sudarę sutartis su administratoriumi juridiniu asmeniu arba individualiai.
    Kitų Europos Sąjungos valstybių narių juridiniams asmenims, siekiantiems teikti bankroto ar restruktūrizavimo administravimo paslaugas Lietuvoje laikinai, bus taikomas tas pats reikalavimas kaip ir Lietuvoje registruotiems juridiniams asmenims: turėti bent vieną darbuotoją, turintį įgytą arba pripažintą teisę teikti bankroto ar restruktūrizavimo administravimo paslaugas. Tačiau jeigu įsisteigimo valstybėje narėje juridinio asmens vadovui nekeliami kvalifikaciniai reikalavimai, tokie reikalavimai jam nebus keliami ir suteikiant teisę teikti paslaugas Lietuvoje laikinai.
    Visi fiziniai juridiniai asmenys, kurių profesinė kvalifikacija arba teisė teikti įmonių administravimo paslaugas bus pripažinta nustatyta tvarka, bus įrašomi į asmenų, teikiančių atitinkamas paslaugas, sąrašus. Visiems fiziniams, juridiniams asmenims, nepriklausomai nuo to, kurioje valstybėje narėje jie yra įgiję teisę teikti administravimo paslaugas, paskirtiems Lietuvoje registruotų įmonių bankroto ar restruktūrizavimo administratoriais, bus taikomos Lietuvos įstatymuose administratoriams nustatytos teisės ir pareigos.
    Be to, teikiamuose projektuose siūlome suvienodinti ir sugriežtinti nepriekaištingos reputacijos reikalavimus bankroto ir restruktūrizavimo administratoriams. Asmuo negalės būti laikomas nepriekaištingos reputacijos, jeigu jis buvo nuteistas už sunkų ar labai sunkų nusikaltimą, nepaisant to, ar išnyko teistumas, arba buvo nuteistas už kitą tyčinę nusikalstamą veiką, kol teistumas neišnykęs.
    Įmonių bankroto įstatymo pakeitimo įstatymo projekte taip pat siūloma sudaryti galimybę antstoliams sudaryti teisę teikti bankroto administravimo paslaugas. Antstoliai, siekdami teikti bankroto administravimo paslaugas, turės įgyti teisę teikti bankroto administravimo paslaugas bendra Įmonių bankroto įstatymo nustatyta tvarka, tačiau jiems nebus taikomas reikalavimas turėti administratoriaus padėjėjo ar įmonės vadovo darbo stažo.
    Kartu teikiamas Antstolių įstatymo papildymo įstatymo projektas, kuriame siūloma leisti antstoliams teikti bankroto administravimo paslaugas. Taip pat turiu patikslinti kai kurias su administratorių atstatydinimu, turto pardavimu susijusias nuostatas bei kai kurias sąvokas.
    Prašome pritarti įstatymų projektams ir svarstyti juos skubos tvarka. Jeigu dar reikia paaiškinimų, kodėl mes prašome skubos tvarkos, tai galiu pasakyti labai trumpai, kad Paslaugų direktyva turėjo būti perkelta iki 2009 m. pabaigos. Šitas įstatymo projektas jau buvo kartą teiktas Seime, tačiau dėl šios dalies jam buvo nepritarta. 2012 m. birželio mėn. Europos Komisija paskelbė dokumentų paketą dėl Paslaugų direktyvos įgyvendinimo, kuriame nurodė, kad mes turime šiuos trūkumus ištaisyti. Dabar ikipažeidiminė procedūra yra jau pabaigta ir tikėtina, kad bus pradėta pažeidimo procedūra.
     PIRMININKAS. Klausia A. Dumbrava.
     A. DUMBRAVA (TTF). Gerbiamoji viceministre, atsakykite taip arba ne ir daugiau nereikia. Ar įmonių restruktūrizavimo procedūra dėl to palengvės žmonėms? Didieji kreditoriai visaip vilkina tą restruktūrizavimo procedūrą, tai ar po šio įstatymo, po šio pasiūlymo ji supaprastės ar ne? Ne administravimas, o pati procedūra. Taip arba ne.
     R. NOREIKIENĖ. Sakau taip. Padidės konkurencija ir bus galimybė... Tiems administratoriams, kurie buvo bausti, nebus leista administruoti.
     PIRMININKAS. Gerbiamoji viceministre, nesiplėskite, prašė tik taip ar ne, nesiplėskite.
     R. NOREIKIENĖ. Gerai.
     PIRMININKAS. K. Starkevičius.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš galvoju, jūs teisingai pasakėte, kad padidės konkurencija, o dėl konkurencijos laimi vartotojas. Tačiau ar ministerija negalvoja spręsti problemos tokių vienkartinių įmonių, kurios susikuria tam tikriems projektams ir po to bankrutuoja? Aš čia galėčiau vardyti kad ir Vilniaus Gedimino prospekto tvarkymo bendrovę, kurios dabar jau nėra. Toliau. Dabar didžiulė grėsmė yra iškilusi mūsų renovaciniams projektams, namų apšiltinimo projektams, nes tų įmonių, kai pasižiūriu, gausa rodo tai, kad ar tik jos nesukurtos tam, kad po to bankrutuotų ir po to būtų procesas, kuris negrįžtamas, kentėtų patys vartotojai. Ar apie tai negalvojate?
     R. NOREIKIENĖ. Aš norėčiau atsakyti, gerbiamasis Seimo nary, į šitą klausimą taip. Tik spalio 1 d., prieš porą mėnesių, įsigaliojo jūsų priimtos įstatymo pataisos, kurios buvo nukreiptos prieš tyčinius bankrotus. Aš manau, kad ten yra įdėta labai daug saugiklių. Darėm ne vieną konferenciją, aiškinome tiek administratoriams, tiek įmonėms apie naujas įstatymo pataisas, kurios yra nukreiptos kovai prieš vadinamuosius feniksus. Aš manau, kad dabar turime palaukti ir pastebėti to teisinio reguliavimo veiksmingumą. Be abejo, tuo pačiu metu lygiagrečiai darome dar daug darbų. Atnaujinome diskusijas. Penktadienį renkasi visos suinteresuotos institucijos, asociacijos, verslininkai prie apskritojo stalo vėl iš naujo diskutuoti apie nemokumą, vėl iš naujo gvildenti šitas problemas.
     PIRMININKAS. Klausia A. Sysas.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamoji viceministre, kodėl jūs prašote skubos tvarkos, jeigu šis įstatymas įsigaliotų nuo gegužės 1 d.? Vienas dalykas. Nuo birželio mėn. (mes grąžinome pavasario sesijoje) pradėjo devyni mėnesiai, jau kūdikis būtų gimęs, o jūs ateinate paskutinę savaitę ir sakote - mums skubos tvarka. Ir Seimas turi per savaitę tokį sudėtingą darbą... nes jūs keičiate ne tik tam tikras detales - jūs keičiate bankroto procedūrą, jūs keičiate kitas tvarkas. Kodėl jūs ilgai dirbote, o iš Seimo dabar reikalaujate tą padaryti per trumpą laiką? Ką darėte 9 mėnesius?
     R. NOREIKIENĖ. Prisiimu kaltę.
     PIRMININKAS. Ačiū viceministrei, pranešėjai, jūs atsakėte į visus klausimus. Kolegos, motyvai dėl viso. Užsirašiusių nėra. Ačiū, viceministre, prašom sėsti. Ar galime... Balsuojame. Kas pritariate pateiktam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate... Iš karto balsuojame už visus tris, kolegos. Kas pritariate pateiktam projektui, balsuojate už, kas turite...
    Už - 36, prieš ir susilaikiusių nėra.
    Kolegos, Vyriausybė siūlo svarstyti skubos tvarka, ir tai būtų pavasario sesija. Ar galime pritarti? (Balsai salėje) Taip prašė, taip mes ir darome. Ar pritariame? Pritariame. Ačiū.
    Komitetai. Dėl Nr. XIIP-1246 - Ekonomikos komitetas. Ar galime pritarti? Pagrindinis. Pritarta. Dėl Nr. XIIP-1247 pagrindinis - Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas - Ekonomikos komitetas. Ar galime pritarti? Prašom. A. Sysas - per šoninį.
     A. SYSAS (LSDPF). Posėdžio pirmininke, aš siūlyčiau, kad visus tris svarstytų pagrindinis Ekonomikos komitetas, o Teisės ir teisėtvarkos komitetas būtų papildomas, nes čia yra paketas - negali vieno įstatymo kitas komitetas, nes tada atsiranda prieštaravimų. Mes tokią praktiką turėjome. Todėl siūlau dėl visų: pagrindinis - Ekonomikos komitetas, o Teisės pasiūlys...
     PIRMININKAS. Kolegos, kadangi pasiūlymas yra naujas, Seniūnų sueigoje buvo jau pritarta kitaip, gausim balsuoti. Ar galime pritarti A. Syso pasiūlymui, kad pagrindinis dėl visų būtų Ekonomikos komitetas, o papildomas būtų Teisės ir teisėtvarkos komitetas? Dėl visų trijų. Galime? Balsuojame, kolegos, kadangi Seniūnų sueigos buvo kitokia nuomonė. Kas pritariate A. Syso nuomonei, prašom balsuoti taip, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Už - 32, susilaikė 3. Yra pritarta, kad pagrindinis yra Ekonomikos komitetas, papildomas yra Teisės ir teisėtvarkos komitetas.

19.36 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Ilgalaikių valstybinių saugumo stiprinimo programų rengimo plano patvirtinimo" projektas Nr. XIIP-705(2), Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Krašto apsaugos sistemos plėtros programos patvirtinimo" pakeitimo" projektas Nr. XIIP-706(2) (svarstymas)

    Kolegos, darbotvarkė yra baigta, bet yra tik vienas rezervinis klausimas - 1a ir 1b. Ar galime svarstyti? (Balsai salėje) Labai trumpai. Pranešėjas dėl Nr. XIIP-705 ir Nr. XIIP-706 - E. Šablinskas. Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto nuomonę pristatys. Svarstymo stadija. Ateikite, pranešime normaliai.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Čia trumpi projektai. Pirma komiteto išvada dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Ilgalaikių valstybinių saugumo stiprinimo programų rengimo plano patvirtinimo" projekto. Komiteto pasiūlymas - tik įtraukti papildomai Nacionalinę kovos su korupcija programą. Kitas pataisymas yra Viešojo saugumo ir plėtros programą iš 2015 m. II ketvirčio grąžinti į 2014 m. II ketvirtį. Balsavimo rezultatai komitete: bendru sutarimu už.
    Kitas projektas, iš karto galiu pristatyti, yra nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Krašto apsaugos sistemos plėtros programos patvirtinimo" pakeitimo" projektas. Komitetas svarstė. Komiteto sprendimas - pritarti iniciatorių pateiktam nutarimo projektui Nr. XIIP-706, atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas.
     PIRMININKAS. Kolegos, gal galime bendru sutarimu pritarti? Galime. Yra pritarta abiem projektams.
    Kolegos, prašom registruotis. Kolegos, registruojamės. Daugiau klausimų šiandien nesvarstysime, nes jau nėra pranešėjų.
    Užsiregistravo 35 Seimo nariai.
    Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. gruodžio 10 d. vakarinį posėdį skelbiu baigtą. (Gongas)
