LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
POSĖDŽIO NR. 21
STENOGRAMA

2013 m. kovo 10 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkas V. GEDVILAS
ir Seimo Pirmininko pavaduotojas V. GAPŠYS

PIRMININKAS (V. GEDVILAS). Laba diena, mielieji kolegos, noriu paprašyti jūsų užimti savo darbo vietas. Suprantu, seniai vienas kitą matėte, pasiilgote, turėsime dar laiko šiek tiek pabendrauti. Pradedame pavasario sesiją. 2013 m. kovo 10 d. dienos plenarinį posėdį skelbiu pradėtą.

Giedamas Lietuvos valstybės himnas

Ačiū. Taigi, gerbiamieji kolegos, toliau plenariniam posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. Gapšys.
PIRMININKAS (V. GAPŠYS, DPF). Pirmasis klausimas – Seimo Pirmininko V. Gedvilo kalba.

10.02 val.
Seimo Pirmininko V. Gedvilo kalba

V. GEDVILAS. Gerbiamieji kolegos, gerbiamieji Vyriausybės kabineto atstovai, ministrai, mielieji bičiuliai!
Sveikinu jus visus Seimo antrosios pavasario sesijos darbų pradžios proga. Ši Seimo pavasario sesija neišvengiamai bus ilgesnė dėl prasidedančio Lietuvos pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai. Tačiau tikiuosi, kad šios Seimo sesijos ilgumas nebus paskata įregistruoti ir priimti kuo daugiau teisės aktų nei bet kada anksčiau. Pagrindinis Seimo, kaip įstatymų leidėjo, darbdavys turi būti Vyriausybė. Norėtųsi, kad pavieniai Seimo nariai teisės aktų projektų gausa nepralenktų Vyriausybės.
Analizuojant kiekvienos Seimo kadencijos nuveiktus darbus tenka pažymėti, kad kiekvieną kadenciją priimama vis daugiau teisės aktų, jų gausa neužtikrina kokybės.
Suprantama, kad kiekvienas Seimo narys stengiasi parengti ir registruoti kuo didesnį teisės aktų projektų skaičių, nes toks rodiklis nulemia kiekvieno Seimo nario didesnį aktyvumo rodiklį, o pasisakymų, replikų, pasiūlymų skaičius taip pat didina šiuos rodiklius. Žiniasklaida nuolat lygindavo tokius Seimo narių veiklos duomenis, viešindavo pačius aktyviausius ir pasyviausius Seimo narius, girdavo daug kartų kalbėjusius, bardavo ir kritikuodavo to nedariusius kolegas.
Būdamas trečią kadenciją Seimo nariu, galiu atsakingai pareikšti, kad minėti rodikliai nėra patys svarbiausi aptariant tinkamą Seimo nario atstovavimą Tautos interesams.
Norėčiau priminti, kad Seimas – ne tik įstatymų leidybos institucija, jis pirmiausia – Tautos atstovybė. Norėčiau priminti ir paprašyti jūsų visų skirti daugiau dėmesio įstatymų kokybei, o ne kiekybei. Jei kiekvienas priimamas teisės aktas bus pakankamai ir kuo plačiau aptartas su visuomene, visuomeninėmis organizacijomis, suinteresuotomis grupėmis, įstatymų leidyba nebeatrodys panaši į įstatymų gamybą, nebebus priimami abejotino reikalingumo ar Konstitucijai prieštaraujantys teisės aktai.
Noriu palinkėti sau ir jums atsigręžti į žmones, būti atviresniems, suprasti kiekvieno besikreipiančio į mus visuomenės nario rūpesčius, problemas, padėti kaip galima geriau ir operatyviau jas spręsti, dirbti vardan Lietuvos, jos žmonių, o ne dėl siaurų bei kartais abejotinų interesų.
Gerbiamieji kolegos, tradiciškai kiekvieną sesijos pradžią sveikina mus, Seimą, ir Jos Ekscelencija Lietuvos Respublikos Prezidentė D. Grybauskaitė. Todėl norėčiau perskaityti linkėjimus mūsų Seimui.
„Gerbiamieji Seimo nariai, sveikinu šios kadencijos Seimo narius susirinkus į pirmąją pavasario sesiją. Prasideda politinis laikotarpis, per kurį galima ir būtina nuveikti svarbiausius kadencijos darbus. Prasideda atsakomybės metas, kai žmonių lūkesčiai turi virsti konkrečiais darbų rezultatais.
Sąlygos pateisinti žmonių pasitikėjimą – geresnės nei praeityje. Šios kadencijos Seimui nereikia pradėti nuo skausmingo diržų veržimo ir nepopuliarių sprendimų gelbstint finansinę ir ekonominę situaciją.
Tikiuosi, kad ne tik pirmosios sesijos, bet ir visos kadencijos metu laikysitės ilgalaikių valstybės strateginių krypčių ir uždavinių, ypač finansų ir energetikos srityse.
Ankstesni mūsų valstybės sprendimai ir pradėti darbai energetikoje neliko be atgarsio. Todėl privalome atlaikyti bet kokias pagundas ir bandymus išlaikyti mus vieno tiekėjo rankose. Asmeniškai remsiu jūsų sprendimus, kurie didins šalies energetinį saugumą ir savarankiškumą.
Įgyvendinant sesijos darbų programą, linkiu padėti mūsų valstybei judėti į priekį pilnu žingsniu. Strigsime vietoje, jei bus laikomasi požiūrio – griauti tai, kas sukurta ne mūsų, ir viską bandyti daryti iš pradžių. Linkiu valios ir ryžto išmintingiems sprendimams. Tikiuosi ir tolesnio dalykinio bendradarbiavimo su Seimu.
Šios sesijos pabaiga bus paženklinta Lietuvos pirmininkavimo ES Tarybai pradžios. Kad pirmininkavimas būtų sklandus ir sėkmingas, reikia partijų sutarimo ir glaudaus tarpinstitucinio bendradarbiavimo.
Mūsų visų pareiga šią užduotį paversti galimybe valstybei. Todėl kviečiu dar kartą susitelkti atsakingam darbui. Kad rytojaus datos dvasia – drąsa priimti atsakingus ir ilgalaikius sprendimus – lydėtų kiekvieną jūsų žingsnį.“
Pasirašė Jos Ekscelencija Dalia Grybauskaitė, Lietuvos Respublikos Prezidentė.
Gerbiamieji kolegos, buvo laikotarpis, kai nevyko plenariniai posėdžiai, mes neturėjome galimybių kartu susirinkti mūsų plenarinių posėdžių salėje. Per tą laikotarpį įvyko daug įdomių dalykų ir tiesiog mūsų Seimo nariai šventė savo įvairius jubiliejus, jų buvo gana daug. Todėl naudojantis proga, kad mes esame visi kartu ir kad yra mūsų pirmasis posėdis, leiskite visų jūsų vardu pasveikinti tuos žmones, kurie pažymėjo savo ypatingas datas. Norėčiau visiems jubiliatams Seimo nariams palinkėti sveikatos, tolerancijos, susikaupimo, optimizmo. Bendraukime visi ir bendradarbiaukime, kad nuo to Lietuvai būtų tik geriau.
Kviečiu ir noriu įteikti gėlių puokštę Orintai Leiputei. (Plojimai) Rozova Irina. (Plojimai) Juknevičienė Rasa. (Plojimai) Kviečiu Andrių Kubilių, paprašysime jo perduoti gėles Rasai Juknevičienei. Gerbiamąjį Stasį Šedbarą. (Plojimai) Gerbiamąją Virginiją Baltraitienę. (Plojimai) Povilą Gylį. (Plojimai)
PIRMININKAS. Dabar gerbiamuosius Seimo narius kviečiu registruotis. Toliau Seimo posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininkas V. Gedvilas.
PIRMININKAS (V. GEDVILAS). Taigi, gerbiamieji kolegos, užsiregistravo 102 Seimo nariai.
Tradiciškai, prieš pradėdami posėdį, mes turime patvirtinti balsų skaičiavimo grupę. Noriu paskelbti balsų skaičiavimo grupės narius: A. Anušauskas (Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija), S. Dmitrijevas (Darbo partijos frakcija), K. Glaveckas (Liberalų sąjūdžio frakcija), E. Jonyla (Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija), V. Kamblevičius (frakcija „Tvarka ir teisingumas“), J. Kvetkovskis (Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcija), A. V. Patackas (frakcija „Drąsos kelias“).

10.12 val.
Seniūnų sueigoje patikslintos 2013 m. kovo 10 d. (sekmadienio) posėdžio darbotvarkės tvirtinimas

Gerbiamieji kolegos, reikia patvirtinti šios dienos darbotvarkę. Pasiūlymų, pastabų dėl darbotvarkės nėra. Galime bendru sutarimu pritarti šios dienos darbotvarkei? Taip.

10.13 val.
Seimo nutarimo „Dėl Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ projektas Nr. XIIP-332(2) (pateikimas)

Taigi kviečiu į tribūną gerbiamąjį Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pirmąjį pavaduotoją pristatyti Seimo nutarimo „Dėl Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ projektą.
V. GAPŠYS (DPF). Jums yra pateiktas Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos projektas. Iš viso programoje yra 469 teisės aktai, su lydinčiaisiais – 725, iš kurių Respublikos Prezidentė pateikė 6, su lydinčiaisiais 8, Lietuvos Respublikos Vyriausybė pateikė 140, su lydinčiaisiais – 308 teisės aktų projektus.
Tarp frakcijų, kurios buvo aktyviausios siūlydamos projektus Seimo sesijos darbų programai, yra Darbo partijos frakcija, ji pateikė 73 projektus, su lydinčiaisiais – 87, Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcija pateikė 56 projektus, su lydinčiaisiais – 79, Lietuvos socialdemokratų partijos frakcija – 49 projektus, su lydinčiaisiais – 55, Liberalų sąjūdžio frakcija pateikė 33 projektus, su lydinčiaisiais – 43 projektus. Kitos frakcijos pateikė: frakcija „Tvarka ir teisingumas“ – 15, su lydinčiaisiais – 17 projektų, Lietuvos lenkų rinkimų akcijos frakcija – 7, frakcija „Drąsos kelias“ – 4, su lydinčiaisiais – 5, ir Mišri Seimo narių grupė pateikė 3 teisės aktų projektus.
Prioritetiniais projektais išlieka ekonomikos augimą, užimtumo didinimą, skurdo ir socialinės atskirties mažinimą užtikrinantys teisės aktai. Taip pat ypatingas dėmesys bus skiriamas tvariai finansų sistemai išlaikyti, energetiniams projektams. Šią sesiją turėtume sulaukti ir projektų, susijusių su daugiabučių namų modernizavimu. Kaip ir visada sesijos darbų programoje deramą vietą užims žmogaus teises ir valstybės valdymą gerinantys teisės aktų projektai. Žinoma, premjeras pateiks daugiau informacijos apie Vyriausybės pateiktus teisės aktų projektus. Tarp Seimo registruotų sesijos darbų programos projektų mes turėsime svarbiausius, tai Rinkimų kodeksui parengti yra sudaryta darbo grupė. Tad tikimės, kad šioje sesijoje galėsime patvirtinti koncepciją, o ateityje – ir Rinkimų kodeksą. Taip pat turime nemažai su Seimo statutu susijusių teisės aktų projektų.
Tarp Seimo narių teikiamų teisės aktų projektų galima išskirti su rinkimų teise ir politinių partijų veiklos reglamentavimu susijusius teisės aktus, Darbo kodekso pataisas ir Administracinių teisės pažeidimų kodekso pataisas. Taip pat Seimo nariai registravo projektus, kurie reglamentuoja socialinių paslaugų teikimą, viešojo administravimo sistemos gerinimą, paliečiami ir mokestiniai teisės aktai – Pridėtinės vertės mokesčio įstatymas, Pelno mokesčio, Gyventojų pajamų mokesčio ir Rinkliavų įstatymo pataisos, su pensijomis susiję teisės aktai.
Seimui teks didelis darbo krūvis, kaip ir minėjo Seimo Pirmininkas, Seimo sesiją bus planuojama pratęsti iki liepos 4 d. ryšium su pirmininkavimo klausimais. Iš sesijos darbų taip pat yra numatomas Respublikos Prezidento metinis pranešimas, Vyriausybės metinės veiklos ataskaita, tarptautinių sutarčių ratifikavimas ir denonsavimas, įstatymai, susiję su Konstitucinio Teismo nutarimų įgyvendinimu, ir kiti teisės aktų projektai. Todėl siūlau sesijos darbų programai po pateikimo pritarti.
PIRMININKAS. Dėkoju gerbiamajam V. Gapšiui už pranešimą. Kviečiu į tribūną Ministrą Pirmininką gerbiamąjį A. Butkevičių.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamasis Seimo Pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, Vyriausybės nariai, pirmiausia sveikinu visus su atėjusiu pavasariu, nors ir šaltu, su nauja Seimo darbų sesija ir su artėjančia Kovo 11-ąja – mūsų Nepriklausomybės atkūrimo diena.
Noriu jus informuoti apie XVI Vyriausybės svarbiausias veiklos kryptis, o konkrečias pertvarkas ir darbus įgyvendins ir įteisins teikiami svarstyti įstatymų projektai. Vykdydama savo programą Vyriausybė 2013 metais didžiausią dėmesį skirs ekonomikos augimui ir finansiniam tvarumui užtikrinti, naujoms darbo vietoms kurti ir socialinei atskirčiai mažinti. Konkrečiais projektais sieksime didinti energetinį efektyvumą, kuris leistų kuo plačiau panaudoti atsinaujinančios energetikos išteklius, garantuotų energijos šaltinių įvairovę. Sau keliame ne mažiau svarbų uždavinį garantuoti aukštą švietimo ir mokslo kokybę, kultūros atsigavimą ir sveikatos paslaugų prieinamumą, nesvarbu, kur – didmiestyje ar atokiame kaime – gyventų žmogus. Viena iš svarbiausių Vyriausybės darbotvarkės aktualijų – Lietuvos pasirengimas ir pirmininkavimas Europos Sąjungos Tarybai bei krašto gynybos ir saugumo reikalai. Įgyvendindama šiuos prioritetus, Vyriausybė teikia Seimui pavasario sesijoje svarstyti 311 įstatymų projektų, iš kurių 140 yra pagrindiniai įstatymų projektai ir 171 lydimieji įstatymų projektai. Šiame darbe tikimės Seimo paramos ir konstruktyvumo.
Trumpai pristatysiu parengtus ir dar rengiamus teisės aktų projektus. Teiksime svarstyti labai reikalingas Teritorijų planavimo įstatymo pataisas, supaprastinę ir efektyviau organizavę teritorijų planavimo procesą, išsklaidytume biurokratines painiavas ir galėtume iš esmės pagerinti sąlygas investicijoms ir verslui. Laisvųjų ekonominių zonų plėtrai bus palankios Laisvųjų ekonominių zonų pagrindų įstatymo pataisos, kurios aiškiau reglamentuos ekonominės zonos teritorijos nuomą. Taip pat Vyriausybė siūlo svarstyti Seime jau registruotus projektus, kurių esmė – akcinių bendrovių ir uždarųjų akcinių bendrovių valdymo tobulinimas, atvertos galimybės teikti finansinę pagalbą bendrovės akcijoms įsigyti, tai yra Akcinių bendrovių įstatymo pakeitimo projektas.
Bus nustatytos priemonės, leidžiančios įvertinti su nemokumu susijusių nesąžiningų verslo subjektų veiksmus ir reglamentuojančios civilinės atsakomybę asmenų, kurie tyčia privedė įmonę prie bankrotų, t. y. Įmonių bankroto įstatymo pakeitimo projektas.
Svarbus Vyriausybės veiklos akcentas – užimtumo didinimas ir socialinės atskirties mažinimas. Seimui bus pateiktas svarstyti Užimtumo rėmimo įstatymo pakeitimo projektas, kuris leis taikyti naują bedarbių profesinio mokymo modelį. Profesinis mokymas turi tapti patrauklesnis ir darbdaviams, ir darbo ieškantiems žmonėms, ir profesinio mokymo organizatoriams.
Atsižvelgdama į piniginės socialinės paramos pertvarką ir savivaldybių sukauptą gerąją patirtį, Vyriausybė teiks įstatymų projektus, tobulinančius dabartinį paramos nepasiturintiems gyventojams teisinį reguliavimą. Socialinių pašalpų mokėjimas bus perduotas savivaldybėms ir taps savarankiška jų funkcija, tai yra Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo pakeitimo įstatymo projektas.
Finansiniam tvarumui užtikrinti skiriamas didelės apimties įstatymų pataisų paketas – Stabilizuojamosios biudžeto politikos įstatymo ir Valdžios sektoriaus finansų tvarumo konstitucinio įstatymo bei su jais susiję įstatymų projektų paketai. Priėmus šiuos įstatymus, bus sukurtas ilgalaikis pagrindas išlaikyti tvarius valstybės finansus, vykdoma apdairi biudžeto politika. Ir svarbiausia – esant palankioms ekonominėms sąlygoms būtų reguliariai kaupiamas stabilizavimo rezervas, garantuojamas žmonių pajamų augimas ir darbo vietų kūrimas, būtų sumažinta infliacijos didėjimo grėsmė. Taip pat bus įtvirtinti automatiniai koregavimo mechanizmai, kurie padės įgyvendinti subalansuoto biudžeto taisyklę. Jei Lietuvą priims į euro zoną, bus galima išvengti baudų, numatytų Europos Sąjungos stabilumo ir augimo pakte.
Siūlome Seimui svarstyti centralizuotai valdomo valstybės turto valdytojų įstatymo projektą. Šis teisės aktas sudarys sąlygas įgyvendinti efektyvesnį valstybės turimo turto valdymą ir leis pradėti įmonės, valdysiančios šį turtą, veiklą. Teiksime įstatymų projektus, kurie suvaržys sąlygas šešėlinei ekonomikai ir korupcijai. Kelių įstatymų pataisos aiškiai nustato atsakomybės už kontrabandą ir neteisėtą disponavimą akcizais apmokestinamomis prekėmis teisinį reguliavimą. Baudžiamojo kodekso keitimo įstatymo projektas užtikrina korupcijos priežasčių atskirose viešojo sektoriaus srityse veiksmingą šalinimą.
Taip pat siūlome svarstyti projektus, kurie didintų viešųjų įstaigų veiklos skaidrumą ir supaprastintų jų steigimo procedūras, užtikrintų viešųjų pirkimų skaidrumą ir mažintų administracinę naštą, leistų smulkiajam ir vidutiniam verslui daug palankesnėmis sąlygomis dalyvauti viešuosiuose pirkimuose. Pirmi žingsniai jau padaryti – CPO jau atiduota Ūkio ministerijai ir jau kitą mėnesį dalis viešųjų konkursų bus organizuojama per šią instituciją. O nuo 2014 metų visi viešieji pirkimai turės būti vykdomi per CPO centralizuotu būdu, kas leis išvengti ir mažinti korupciją, didins viešumą, skaidrumą ir atskaitomybę.
Vienas iš XVI Vyriausybės prioritetų – energetinio efektyvumo didinimas, todėl itin didelį dėmesį skirsime visuotinei daugiabučių namų renovacijai. Seimui teikiami svarstyti įstatymų projektai skatina savivaldybių tarybas rengti ir įgyvendinti energetinį efektyvumą didinančias programas, tobulina socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams teikimo tvarką ir sudaro palankesnes sąlygas įgyvendinti daugiabučių namų atnaujinimo programą, tai yra Valstybės paramos būstui įsigyti ar išsinuomoti ar daugiabučiams namams atnaujinti (modernizuoti) įstatymo pakeitimo ir Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo pakeitimo įstatymų projektai.
Šiuo metu nepaprastai didelis dėmesys yra skiriamas šilumos ūkio gamybos pertvarkai. Analizuojama pagal kiekvieną atskirą savivaldybę, kokia šiuo metu yra situacija su šilumos ūkio gamyba, kokia yra šilumos ūkio gamybos kaina, savikaina, po to bus sudaryta atskira programa, kaip sumažinti šilumos ūkio gamybos kaštus naudojant 2014–2020 metų finansinės perspektyvos lėšas. Tikimės, kad tas tikslas turi būti įgyvendintas per artimiausius dvejus trejus metus.
 Švietimo ir mokslo paslaugų kokybei gerinti skirtas Valstybinės švietimo 2013–2022 metų strategijos projektas. Jis konkretizuoja kai kurių strateginių nuostatų įgyvendinimo kryptis, kurios atspindi pedagoginei bendruomenei svarbias aktualijas ir naujausius teisės aktus, padeda spręsti švietimo problemas.
Parengsime ir Seimui teiksime asmenų, priklausančių tautinėms bendrijoms, įstatymo projektą, kuris reglamentuos tautinėms bendrijoms priklausančių asmenų sampratą, jų teisių ir laisvių apsaugą. Kartu siūlome svarstyti įstatymų projektus, demokratizuojančius valstybinių muziejų ir bibliotekų valdymą, keičiančius jų veiklos finansavimą. Tai garantuotų geresnį viešųjų paslaugų valdymą, tai yra Muziejų įstatymo pakeitimo ir Bibliotekų įstatymo pakeitimo įstatymų projektai.
Numatome siūlyti įstatymų pakeitimų užsienio reikalų ir gynybos srityje. Ketiname patvirtinti valstybės saugumo stiprinimo ilgalaikių programų rengimo planą, nustatyti principinę kariuomenės struktūrą 2014 metams ir planuojamą 2019 metams. Numatoma valstybės sienos apsaugos tarnybų ir jai pavaldžių įstaigų pareigūnams suteikti įgaliojimus taikyti organizuoto nusikalstamumo prevencinę poveikio priemonę – oficialų perspėjimą, taip pat galimybę inicijuoti teismo įpareigojimų skyrimą ir kontroliuoti, kaip vykdomi paskirti teismo įpareigojimai, kad būtų užkardyta nusikalstamų susivienijimų ir organizuotų grupuočių nusikalstama veikla.
Seimo pavasario sesijos darbotvarkę papildys dar apie 70 įstatymų projektų, susijusių su Lietuvos naryste Europos Sąjungoje.
Gerbiamieji, tarp mano paminėtų įstatymų pataisų yra dalis dokumentų, kuriuos parengė buvusi Vyriausybė. Savo programoje esame pabrėžę, kad imsimės tvarių ir ilgalaikių sprendimų, įvertindami tai, kas buvo atlikta, ir taisydami tai, kas būtina pakeisti. Vadovaudamiesi šiuo principu, neskirstėme padarytų darbų į savus ir svetimus, peržiūrėję stalčiuose rastus projektus, teikiame juos svarstyti Seimui. Savo veiklos dar nebaigė sudarytos darbo grupės dėl Energetikos strategijos, mokesčių įstatymų peržiūros, gyventojų užimtumo didinimo.
Pažadu, šioje sesijoje bus pateiktas dar vienas netrumpas įstatymų projektų sąrašas. Baigdamas dėkoju už dėmesį ir dar kartą sveikinu su artėjančiąja Kovo 11-ąja. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju gerbiamajam Ministrui Pirmininkui. Gerbiamasis premjere, gal užimkite čia vietą. Bus klausimų. Seimo nariai norės užduoti klausimų. O gerbiamąjį vicepirmininką kviesčiau į tribūną. Gali būti klausimų ir pavaduotojui, ir premjerui. Taigi pirmasis klausia R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Mano klausimas būtų premjerui. Jūs čia taip kukliai paminėjote, kad yra dalis senos Vyriausybės projektų. Bet aš suskaičiavau, kad naujos Vyriausybės projektų yra ne daugiau kaip penktadalis. Tikrai jūs labai nedaug mus apkraunat, man ypač kelia nerimą socialinė sritis. Nes dabar niekaip nesuprasi, ko čia reikėtų klausyti, ar ministerijos, ar komiteto pirmininkės, ar pono A. Syso, ar S. Jakeliūno dėl klausimų, liečiančių pensijų reformą. Tik dabar, atrodo, aiškėja, kad jums reikės tam pinigų, nors tai buvo visą laiką aišku, galų gale niekam nebuvo paslaptis. Tiesiog suskaičiuoti, kiek reikia pinigų, užtrunka porą minučių, kalkuliatorių paėmus. Klausimas mano būtų toks. Sprendžiant pagal programą, tik birželio mėnesį išvysime tuos projektus, o dabar jau žmonės turi apsispręsti. Kodėl taip delsiate?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Visus projektus iki birželio 1 d. jūs tikrai išvysite. Dalis yra derinama. Mes elgiamės ne taip, kaip praeitą kartą buvo surašyti projektų pavadinimai, o jų neišvydome per visus ketverius metus.
Dabar dėl pensijų reformos. Jokių apskaičiavimų nebuvo. Mes atlikome apskaičiavimus atsižvelgdami į tam tikrus mūsų finansinius įsipareigojimus kitais metais, ir netgi atlikti apskaičiavimai, aišku, su tam tikromis prognozėmis bendrojo vidaus produkto augimo iki 2020 metų, ir šiandien galime drąsiai netgi pasakyti, aišku, ta prognozė gali turėti tam tikrą paklaidą, kad mes esame tvirti ir žinome, kiek, pavyzdžiui, vadinamoji antrosios pakopos pensijų reforma mums kainuos. Mes šitai programai šiuo metu turėdami aiškius skaičius pritarėme, ir ji bus antradienį, bus paskelbta viešai.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega K. Glaveckas. Gerbiamasis Kęstuti…
K. GLAVECKAS (LSF). Labai ačiū. Du klausimai. Pirmas ponui Seimo Pirmininko pavaduotojui. Sakykite, pateiktos programos pirmojoje dalyje, kur kalbama apie ekonomikos augimą, užimtumą, skurdą ir kitas problemas, kurios iš tikrųjų labai aktualios Lietuvoje, yra įtraukta iš esmės 13 pozicijų, bet 10 iš jų yra dar neregistruotos. Tai žinant visą tą virtuvę įstatymų svarstymo, priėmimo, diskusijų, viešų diskusijų, ar yra tikimybė, kad iš tikrųjų jie išvys šviesą ir visiškai bus apsvarstyti iki šios sesijos pabaigos?
Ir antras klausimas finansų ministrui. Be abejo, kad finansų stabilumas, viešųjų finansų stabilumas ir biudžeto subalansavimas yra vienas iš svarbiausių dalykų. Mes žinome, kad jūs sudarėte tas darbo grupes dėl naujos fiskalinės politikos, dėl mokesčių politikos. Sakykite, ar nebūtų tikslinga gegužės mėnesį, vėliausiai, informuoti Seimą arba surengti diskusiją apie jūsų rengiamas finansinės fiskalinės politikos korekcijas, apie tuos mokesčius, kuriuos jūs siūlote, taip pat laukiamas 2014 metų biudžeto projekcijas, nes tai visiems mums yra labai reikšminga, ir žmonėms, ir Seimo nariams? Ačiū.
V. GAPŠYS (DPF). Atsakau į pirmąjį. Manau, didžioji dalis tikrai pasieks parlamentą ir pereis visas reikiamas procedūras. Tačiau, žinoma, kai kurie turbūt bus bent pateikimo stadijos. Nes, kaip jūs matote, koks svarstymo mėnuo, yra surašyta. Ir jeigu birželis, tai puikiai suprantate, kad greičiausiai, pavyzdžiui, vienas iš tokių Laisvųjų ekonominių zonų pakeitimo ir papildymo įstatymas yra numatytas birželį, greičiausiai bus tik pradėta procedūra, tačiau komitetai galės darbuotis ištisą laikotarpį. Taigi, kad jų pateikimai įvyks šią sesiją – taip, kad kai kurie nebaigs procedūrų – natūralu, taip būna, bet pradėti vis tiek reikia.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia A. Kubilius. (Balsai salėje: „Antras klausimas.“) A, reikia papildyti. Finansų ministras.
R. ŠADŽIUS. Gerbiamasis profesoriau, jūsų pasiūlymas tikrai labai geras ir, be abejo, priimtinas.
PIRMININKAS. Dėkoju. A. Kubilius klausia.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Labas rytas. Aš gal gerbiamajam premjerui noriu užduoti pusantro klausimo. Sakykite, štai žiūrime į statistiką. Dabar sesijai yra pateikti 177 dar mūsų Vyriausybės parengti įstatymų projektai, 26 – jūsų Vyriausybės parengti įstatymų projektai, 26 – per tris mėnesius, ir dar 186 be pavadinimų, kitaip sakant, neparengti. Kaip jūs manote, tokiais tempais dirbant, jeigu per tris mėnesius parengti 26 projektai, kokiu būdu iki sesijos pabaigos bus parengti 186, kai iki sesijos pabaigos yra likę 3,5 mėnesio?
Ir antroji klausimo dalis apie darbo rezultatus ir planus. Jūs sakėte iš tikrųjų labai teisingus žodžius, kad svarbiausias rūpestis bus darbo vietų kūrimas. Sakykite, ar jūs esate iš tikrųjų matęs, ar jus supažindino jūsų patarėjai ir Socialinės apsaugos ir darbo ministerija su Statistikos departamento duomenimis, kaip atrodo nedarbo mažėjimo arba nedarbo kaitos tendencijos? Aš noriu jus informuoti, kad per jūsų trijų mėnesių valdymo laikotarpį ta tendencija, kuri iki tol buvo matyti, kai nedarbas nuo 2010 metų antros pusės buvo pradėjusi nuosekliai mažėti, dabar paskutinių trijų mėnesių tendencija yra tokia, kad nedarbas nebemažėja. Tai kur gali nuvesti kiti trys mėnesiai jūsų darbo ir jūsų rūpesčio kuriant darbo vietas? Ar nebus taip, jog matysime, kad darbo vietų mažėjimo tempai darosi vis didesni ir didesni, o nedarbas tiesiog pradeda augti?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Pirmiausia aš jums noriu pasakyti, kad kai kurie įstatymų projektai, kuriuos jūs priskiriate sau, tai dar buvusios ankstesnės Vyriausybės – socialdemokratų? (Balsai salėje: „Taip.“) Jeigu jūs norite, aš jums galėčiau išvardinti labai daug. Matote, visada politikų ir Vyriausybės darbas yra vertinamas pagal pasiektą rezultatą. Jeigu jis nėra priimtas, tai rezultato nėra.
Dėl nedarbo. Jūsų informacija yra šiek tiek neteisinga. Jeigu reikia… Aš žinau, reikia analizuoti ją atskirais pjūviais ir atskirais mėnesiais. Pavyzdžiui, sausio mėnesį, palyginti su praeitų metų sausio mėnesiu, įdarbinta 3400 darbuotojų daugiau. Reikėjo šiokią tokią sezoniškumo analizę irgi pasidaryti. Tikriausiai jūs žinote, Vyriausybėje yra dar vienas žmogus, kuris tą analizę labai puikiai atlieka. Jeigu jūs norėsite, aš, ateidamas, kiek žinau, į jūsų frakciją antradienį, atsinešiu išsamią analizę ir galėsime konkrečiai pasikalbėti. Jūs pamatysite, kad iš konteksto paimti tam tikri skaičiai nerodo tiesos.
PIRMININKAS. Dėkoju, premjere. Klausia I. Degutienė.
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Laba diena. Norėčiau paklausti irgi gerbiamojo premjero. Tarpsesijiniu laikotarpiu iš tiesų valdančiosios koalicijos, ir Seimo narių, ir Vyriausybės narių, girdėjome labai kontroversiškus pasisakymus, kai nelabai gali suprasti, kur yra ta tikroji tiesa. Bet, aišku, mes stengiamės įsiklausyti į Vyriausybės vadovo pareiškimus. Tikrai yra sveikintinas tiek jūsų, gerbiamais premjere, tiek finansų ministro siekinys įsivesti eurą ir dėl to griežtai laikytis fiskalinės drausmės įstatymų. Tačiau vienoje diskusijoje per televiziją teko girdėti tiek Socialdemokratų partijos, tiek Darbo partijos, tiek „Tvarkos ir teisingumo“ partijos atstovų, kad jie ketina didinti minimalią algą iki 1,5 tūkst. Mes jau ir dabar turime tam tikrus rodiklius, ką jau ir A. Kubilius kalbėjo apie minimalios algos įvedimo pasekmes. Ar tas padidinimas tikrai neatsilieps būtent didesniam deficitui?
Ir kitą pavyzdį galiu pasakyti. Iš tikrųjų keistai nuskambėjo, nors programoje, atrodo, labai tvarkingai parašyta tęsti valstybinio socialinio draudimo ir pensijų sistemos reformą, kai kurių Seimo narių kalbos apie tai, kad ta reforma yra stabdoma arba grįžtama atgal. Kaip reikėtų tikėti tuo, kas yra pateikiama šioje programoje, ar ji atitinka subalansuotą jūsų bendrą koalicijos poziciją, ar Vyriausybės pozicija yra vienokia, o Seimo koalicijos Seimo narių yra kitokia? Ačiū už atsakymą.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Pirmiausia dėl minimalios mėnesinės algos didinimo. Tikriausiai nebuvo pasakyta, kuriais metais bus padidinta. Gerėjant ekonominei situacijai, aš manau, kad minimali mėnesinė alga irgi bus didinama, bet šiandien negaliu pasakyti kada. Šiandien yra pagrindinis uždavinys padidinti pirmiausia tiems tarnautojams ar paslaugiečiams, kurių darbo užmokestis yra labai žemas. Jeigu mes kalbėsime apie Policijos departamentą, Muitinės departamentą, Priešgaisrinės apsaugos, Valstybės sienos apsaugos tarnybas ir biudžetiniame sektoriuje dirbančius žmones, tai mūsų pagrindinis tikslas būtų pirmiausia kitais metais, esant finansinėms galimybėms, tai kategorijai žmonių padidinti atlyginimus.
Dėl pensijų reformos. Aiškiai buvo pasakyta ir Vyriausybėje tuo metu, kad būtų išsklaidytos visos abejonės, tas kelias, kuris yra pasirinktas, bus tęsiamas. Bet mes dirbame kitaip. Mes nesirenkame Graikijos kelio, kur pirma būdavo priimami politiniai sprendimai, po to galvojama, kiek kainuos tie priimti sprendimai. Mes vadovaujamės ekonomine logika, turi būti aiškiai paskaičiuota, įvertinus visus ekonominius finansinius aspektus. Mes šiandien galime pasakyti, kad net 2020 metais, pavyzdžiui, dėl antrosios pensijų reformos, įvertinus, jeigu dalyvaus 75 % dirbančiųjų ir vidutinis darbo užmokestis didės, lyginant su bendrojo vidaus produkto prognozėmis, tai viešiesiems finansams kainuos 900 mln. Lt. Mes irgi manome, kad tai yra pakeliama. Bet tai yra garantuota skaičiavimais, tu tvirtai žinai prognozuodamas, ką ir profesorius K. Glaveckas sakė, kitų metų tam tikrus perspektyvinius finansinius rodiklius.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, norėčiau tik paprašyti, kad klausti – viena minutė, atsakyti, jeigu neužteks dviejų minučių, galima šiek tiek ir išsiplėsti. Klausia gerbiamoji I. Šiaulienė.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Norėčiau klausti premjero. Galima suprasti opozicijos priekaištavimus dėl minimalios mėnesinės algos pakėlimo, bet kažkaip jie pamiršta, kai buvo įvykdyta naktinė mokesčių reforma, tai verslas išgyveno. O dabar, kai žmonės gauna šimtu litų daugiau, tai lyg ir atrodo, kad Lietuvoje turėtų viskas pablogėti, nors visos apklausos rodo, kad labai teigiamai yra vertinamas šis žingsnis.
Gerbiamasis premjere, jūs, pristatydamas sesijos programą, išdėstėte daugelį prioritetinių dalykų, kurie iš vienos pusės, iš finansinės, socialinės, ekonominės pusės, veiks mūsų valstybės gyvenimą. Bet, sakykite, dėl ko jums labiausiai šiuo metu skauda širdį ir dėl ko bus sudėtingiausia priimti optimalų, teisingą sprendimą?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Didžiausia problema yra energetikos sektorius. Energetikos sektorius yra valdomas chaotiškai. Ta savivaldybė, kuri turi kompetentingą merą, dar savarankiškai sugebėjo pertvarkyti šilumos ūkio gamybą, sumažindama kainą, kartu tai teigiamai atsiliepė žmonių piniginėms. Valstybiniu lygiu šis sektorius buvo visiškai nereguliuojamas, nes pagal įstatymus yra lyg ir pateisinimas, kad tai yra savivaldybių turtas. Mes, kaip sakiau, rengiame atskirą viziją. Šiuo metu darome analizę pagal kiekvieną savivaldybę, kiek maždaug kainuotų šilumos ūkio gamybos pertvarka panaudojant Europos Sąjungos finansinę paramą, kiek galėtų pati savivaldybė finansiškai prisidėti ir kokios galimos skolintos lėšos.
Kitas labai aktualus klausimas, kuris tapo tarptautinis, – Ignalinos atominės elektrinės uždarymas. Buvau priblokštas, kai lankiausi vietoje ir pamačiau bendrovės valdymo „kompetenciją“. Reikia įsivaizduoti, kai bendrovės valdybos nariai pasitarimo metu vienas kitam beria kaltinimus, vienas kitą kaltina, o dar gražiau, kad meluoja, kodėl nėra generalinio rangovo tame pasitarime, taip pat skleidžia informaciją, kad premjeras atvykdomas pareiškė, kad kai kurių nenori matyti ir su jais bendrauti. Bet aš manau, visi tie klausimai bus sprendžiami, ir manau, kad šis energetikos sektorius artimiausiu metu bus sutvarkytas, nes visiškai nesuprantu, kaip galima liberalizuoti tam tikras monopolinės paslaugos paslaugas. Tiesiog paprastai pasakius, jeigu yra poreikis tam tikros energijos, tai reikia žinoti, kiek gali investuoti, kad tą kiekį ir pagamintum.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia V. Stundys. Ruošiasi E. Šablinskas.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju. Šiek tiek reaguodamas į minimalios algos temą, tegaliu priminti, kad su didžiausia finansine problema, keliant minimalią algą, susiduria savivaldybės. Joms stinga nei daug, nei mažai – daugiau kaip 40 mln. Lt. Tiesa, jie neva buvo į biudžeto skaičius įtraukti, įkalkuliuoti, bet akivaizdu, kad savivalda susidurs metų antroje pusėje su rimtu iššūkiu ir tai bus, be abejo, ir centrinės valdžios iššūkis.
Bet mano klausimas švietimo ministrui. Pavasario darbų sesijoje yra Valstybinės švietimo strategijos projektas. Ar jūs jį teikiate patikslintą ir įvertinantį naujus europinius dokumentus, tarkime, tokius kaip Europos Komisijos komunikatą, švietimo persvarstymus, ar tos pačios institucijos jaunimo iniciatyvų rekomendaciją, ar jūs visai pirštų nekišate prie XV Vyriausybės pateikto projekto?
D. PAVALKIS. Ačiū už klausimą. Galiu pasakyti, kad skubotai paskutiniame ar priešpaskutiniame Vyriausybės posėdyje priimtą Švietimo strategiją mes norime perskaityti iš naujo, taip pat ir tų dokumentų, kuriuos jūs minite, kontekste. Dėl pateikimo pavasario sesijoje aš nesu tikras. Nes jeigu mes padarysime bent vieną ar du pakeitimus, mums bus vėl reikalingas derinimas su visais socialiniais partneriais ir t. t. Ypač daug darbų pridėti į tą etapą, kai yra planuojamas pirmininkavimas Europos Sąjungoje, būtų visiškai neprotinga ir netgi neatsakinga, nes vėl mes turėsime produktą ne visai tokį, kokio laukia iš mūsų Lietuva. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia gerbiamasis E. Šablinskas. Ruošiasi V. M. Čigriejienė.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui gerbiamajam Pirmininkui. Mano klausimas būtų arba finansų ministrui, arba premjerui. Žinant, kad per paskutinį trumpą laikotarpį bankrutavo du bankai, taip pat girdint tai, kad lyg ir tveriamas naujas lietuviškas bankas, ar nemanytų Vyriausybė dalyvauti jame kaip svarus dalininkas, nes, kiek žinau, nenori kurti valstybinio atskiro banko ir laikyti ten savo lėšų, ir turėti svarų indėlį ir sprendžiamąjį balsą, kad taip išvengtų problemų, kurios jau dabar buvo?
R. ŠADŽIUS. Aš turbūt atsakysiu. Klausimas iš tikrųjų geras. Įvykiai su bankais – ir su „Snoro“, ir su Ūkio banku mus paskatino galvoti, kaip toliau mes galėtume tobulinti valstybės lėšų skirstymą asignavimų valdytojams ir kaip galėtume iš asignavimų valdytojų atimti galimybę savavališkai manevruoti šiomis lėšomis formuojant indėlius ar dar ką nors. Šita kryptimi mes dirbame.
Dėl to valstybinio banko aš matyčiau prasmę ir mes esame pradėję darbus turėti tam tikrą panašią į banką finansinę instituciją, kuri būti naudojama manevruoti ir disponuoti lėšomis, ateinančiomis iš tarptautinių viešųjų fondų, pavyzdžiui, iš Europos investicijų banko, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko ir kitų panašių finansinių institucijų. Tas lėšas mes naudojame kofinansuoti, sakykime, Europos Sąjungos lėšomis finansuojamus viešuosius projektus. Tai čia mums tos finansinės inžinerijos įrankių reikėtų ir aš manau, kad šioje srityje tas grynai valstybinio darinio buvimas pasiteisintų. Mažmeninėje bankininkystėje vargu.
PIRMININKAS. Dėkoju. klausia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi V. Kamblevičius.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju. Mano klausimas gerbiamajam premjerui. Premjere, norint užtikrinti energetinę nepriklausomybę, nemažą reikšmę turi suskystintųjų dujų terminalas, kuris pagal anos Vyriausybės programą turėjo pradėti veikti 2014 m. pabaigoje. Dabar procesas stringa. Prašom pasakyti, ar jums neatrodo, kad reikia kokių nors skubių papildomų teisės aktų, kad būtų galima esamą padėtį atkurti ir terminalas pradėtų veikti taip, kaip numatyta?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju, profesore, už klausimą. Strigimas, aš manau, yra tik dėl vieno viešojo konkurso. Kaip žinote, buvo paskelbti trys viešieji konkursai, du jau sėkmingai įvykę ir po vieno viešojo konkurso jau prasidėjo gilinimo ir valymo darbai. Dėl pirso statybos, statybiškai inžineriškai pasakius, irgi turi prasidėti ateinančią savaitę. Tas konkursas, kuris pagal Viešųjų pirkimų tarnybos raštą, buvo pažeistas. Manau, „Klaipėdos naftos“ direktorius per daug pasitikėjo dalyvaujančiais konkurse, keičiant konkurso sąlygas vykstant konkursui. Bet po to buvo ištaisyta klaida, ir praeitą savaitę, kaip žinote, jau tas konkursas įvyko. Aš manau, kad jau turėtų būti kontraktas, o skundimosi, aš manau, mes visada neišvengsime. Bet galiu garantuoti, kad viskas bus daroma pagal planą. Ir 2014 metų gruodžio mėnesį turi būti užbaigta statyba, o antradienį mes Vyriausybėje turime pasitarimą kaip tik dėl šito terminalo statybos darbų ir tam tikrų kitų klausimų. Taip, vienas įstatymo projektas bus pateiktas dėl žemės paėmimo dujotiekio tiesimui išimties tvarka, kaip dėl valstybės strateginio projekto, atsiskaitant su tais žemės savininkais pagal Lietuvos galiojančius įstatymus.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia V. Kamblevičius. Ruošiasi D. Jankauskas.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Klausimą norėjau užduoti gerbiamajam Ministrui Pirmininkui. Pavasario sesijos metu yra numatyta keliems projektams pripažinti ypatingos valstybės svarbos statusą. Jūsų nuomone, ar nereikėtų šito dalyko padaryti ir su namų renovacija?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Turiu pasakyti, kad šito klausimo tikrai nesvarstėme. Bet jau yra pateikti įstatymų projektai, tai aš manau, bus suteikta ir tam tikra informacija, kad negalima piktnaudžiauti, žinant tam tikrus strateginius planus, kuriose vietovėse bus tiesiami keliai ar geležinkeliai, ar bus įgyvendinami kiti mūsų valstybei svarbūs projektai.
Dėl gyvenamųjų namų renovacijos, aš manau, bus geranoriškas sutarimas su gyventojais savivaldybės tarybos lygmeniu priimant sprendimus.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega D. Jankauskas. Ruošiasi R. Kupčinskas.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Noriu paklausti Ministro Pirmininko, gal socialinės apsaugos ir darbo ministrė papildys, jeigu reikės. Jūs šiandien patikinote, kad piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams teikimas bus perduotas visoms savivaldybėms. Su tuo iš tikrųjų noriu sveikinti, juolab kad Savivaldybių asociacija jau nuo šių metų pradžios buvo pareiškusi sutikimą ir norą perimti šią funkciją. Tai iš tikrųjų džiugina.
Noriu paklausti dėl socialinio būsto valstybės politiką reglamentuojančio įstatymo. Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos toks projektas yra parengtas, jo iš tikrųjų laukia ir savivaldybės, ir gyventojai, socialinio būsto dalies nuomos mokesčio kompensavimo, socialinio būsto fondo plėtros, privatizavimo (…) suteikti iki 2003 metų. Taigi ar toks įstatymo projektas ateis į Seimą per šią pavasario sesiją, gal galite pasakyti?
Dar kartą dėl pensijų sistemos reformos. Ministre Pirmininke, ar jūs tikrai aiškiai ir nedviprasmiškai patvirtinate, kad ji bus tęsiama taip, kaip numato šiandien Seime priimti įstatymai, nes sumaišties pastarosiomis dienomis tikrai daug, ir gyventojai yra šiek tiek sunerimę ir sutrikę? Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Matote, Lietuvoje trūksta pozityvo. Jeigu pažiūrėtume į tą dieną, kai aš daviau interviu po Vyriausybės posėdžio, mano pirmas sakinys buvo, kad pensijų antrosios pakopos reforma bus tęsiama, bet kažkodėl tai nebuvo parodyta. Čia yra Lietuva, matyt, bet ką padarysi. Dar turime tobulėti, mokytis.
Dėl kito klausimo tikriausiai ministrė atsakys.
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū, gerbiamasis Seimo nary, už klausimą. Iš tiesų jūs turbūt puikiai žinote, kad dėl būsto projektas ministerijoje jau kaip ir yra startuojantis. Iš tiesų mes vedame derybas, pristatome ir savivaldybėms. Tačiau yra keletas dar diskusinių klausimų, kuriuos reikėtų išspręsti. Savivaldybės tikrai pozityviai žiūri į šį projektą, ir tikėtina, kad mes teiksime siūlymus.
PIRMININKAS. Dėkoju. Taigi paskutinis, kuris turi galimybę paklausti, gerbiamasis R. Kupčinskas. Prašom.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Laba diena. Aš norėčiau pateikti klausimą gerbiamajam premjerui. Gerbiamasis premjere, aš norėčiau, kad jūs truputį plačiau apibūdintumėte situaciją, kai Vyriausybė teikia Asmenų, priklausančių tautinėms bendrijoms, įstatymo projektą, kol kas jis neregistruotas, o kai kurie Seimo nariai ir viena frakcija teikia Tautinių mažumų įstatymo projektą. Mano požiūriu, šita sritis, veiklos galimybės, teisės, pareigos, atsakomybė, puikiai, labai gerai apibrėžtos dabar egzistuojančiuose mūsų teisės aktuose. Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkui. Jūs žinote, yra ekspertų specialistų grupė, kuri šiuo metu svarsto visus pasiūlymus. Tie pasiūlymai, žiūriu į teisingumo ministrą, turi būti lyg ir užbaigti, nes konkrečiai vadovauja Kultūros ministerijos viceministras. Tie visi pasiūlymai bus pateikti artimiausiu metu Strateginio komiteto posėdyje. Strateginio komiteto posėdžio metu bus nutarta, gal taip pasakyčiau, kuriuos pasiūlymus pateikti Seimui, ir jūs artimiausiu metu juos pamatysite. Šiandien yra labai daug pasiūlymų. Dėl dalies jų buvo ekspertų ir specialistų grupėje diskutuota, kai kuriems buvo pritarta, kai kuriems buvo nepritarta. Šiandien man konkrečiai kalbėti apie atskirus pasiūlymus šiek tiek būtų neteisinga, nes jiems dar nebuvo pritarta nei Vyriausybės lygmeniu, nei Strateginio komiteto posėdyje.
PIRMININKAS. Dėkoju Ministrui Pirmininkui, dėkoju Pirmininko pirmajam pavaduotojui V. Gapšiui už pristatytą Seimo nutarimą ir už atsakytus klausimus.
Rezervinis klausimas… Atsiprašau, reikia balsuoti. Viena nuomonė – už, viena nuomonė – prieš. Prašau. Taigi nuomonė prieš – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Tikrai dabar sutrikau, kaip čia už sesijos darbotvarkę balsuoti. Keturi iš penkių projektų, kuriuos pateikė Vyriausybė, yra senos Vyriausybės projektai, iš vienos pusės, iš kitos pusės – na, tie 20 kažkokių naujų ateina. Bet nežinau, kokios bus kokybės. Nes ką tik išgirdau iš premjero, kad pensijų reforma bus tęsiama, viskas gerai. Jie ilgai skaičiavo pinigus ir suskaičiavo kažkokią sumą 90… mln. Tas skaičiavimas, kad visi suprastų, yra labai paprastas, kadangi premjeras pasakė, kad 75 % dalyvaus, tai yra vidutinė alga 2150, dvylika mėnesių – 1 mln. 200 tūkst. draudžiamų ir 1 % nuo to, ir 75 %, tai išeina nei daug, nei mažai, – 240 mln. Taigi ir visas skaičiavimas. Tiesiog tai yra politinis apsisprendimas, ar mes pensijos reformą toliau tęsime, arba mes tiesiog norime pinigus kažkokiems kitiems projektams – žvakių fabrikėliams permesti. Tikrai abejoju dėl tos kokybės, todėl dėl šitos visos programos aš susilaikysiu, nes tokios kuklios programos sesijos dar mes neturėjome. Taip jau atsipalaidavę turime dirbti. Čia ne kokybės klausimas, o tiesiog neturėsime ką svarstyti be Seimo narių iniciatyvų, kurių bus įvairiausių, o Vyriausybės pozicijos mes kaip ir nematome.
PIRMININKAS. Nuomonė už – gerbiamasis G. Kirkilas.
G. KIRKILAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Jeigu konservatoriai domėtųsi šiek tiek savo istorija kituose kraštuose, pavyzdžiui, pasidomėtų, ką kartą yra pasakęs Čerčilis, kalbėdamas, kai jo radikalusis sparnas liepė ir bandė, kai jis tapo premjeru grįžęs į valdžią, sunaikinti viską, ką prieš tai darė leiboristai, tai Čerčilis yra pasakęs: mes dirbame Britanijai ir tęsiame daugelį projektų, ką darė ankstesnės Vyriausybės. Taip elgiasi ir ši Vyriausybė. Ji nėra priešiškai nusiteikusi, ką darė ankstesnė Vyriausybė. Jeigu tai yra geri projektai, jie bus tęsiami. Todėl itin keista, kad opozicija nebalsuoja net už darbotvarkę. Aš pasisakau už, aš manau, kad yra pakankamai naujų projektų pasiūlyta. Jų bus pasiūlyta dar daugiau. Yra ir tęstiniai, kurie labai svarbūs. Yra kelios sritys kaip energetika, manau, kad Lietuvai bendros. Jeigu ankstesnių Vyriausybių projektai nebūtų naikinami, tai mes daug kur būtume pasistūmėję ir galbūt neturėtume pavojingų projektų šalia mūsų sienų. Todėl aš kviečiu Seimo narius balsuoti už Seimui pateiktą Vyriausybės darbotvarkę. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, buvo pasakytos nuomonės už ir nuomonės prieš dėl Seimo nutarimo. Taigi kviečiu visus balsuoti. Kas pritariate Seimo nutarimo „Dėl Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos“ projektui, balsuojate.
PIRMININKAS. Taigi, gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus. Už – 77, prieš – 1, susilaikė 29. Seimo nutarimui po pateikimo yra pritarta. Siūlomi komitetai – visi komitetai svarstys programą. Siūloma svarstyti kovo 14 d. Ar galime pritarti dėl komitetų ir dėl svarstymo datos? Bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta bendru sutarimu. Taigi po pateikimo šį nutarimo projektą baigiame svarstyti.

11.00 val.
Savaitės (nuo 2013-03-11) – 2013 m. kovo 12 d. (antradienio) ir 14 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės pateikimas ir tvirtinimas

Rezervinis klausimas (r-1) – savaitės, prasidedančios kovo 11 diena, plenarinių posėdžių darbotvarkės tvirtinimas. Pranešėjas – Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. Gapšys.
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju. Kadangi darbotvarkės jums yra išdalintos, tai tik trumpai pristatysiu, kas numatoma kitą savaitę, yra įrašyta. Pirmiausia pradėsime Seimo nutarimu „Dėl Lietuvos radijo ir televizijos komisijos nuostatų patvirtinimo“, po to seks projektai, susiję su Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymu, Įdarbinimo per laikino įdarbinimo įmones įstatymu, Administracinių teisės pažeidimų kodeksu, kaip ir buvo šiandien minėta, kad yra Seimo nutarimai dėl projekto „Via Baltica“ pripažinimo ypatingos svarbos projektu. Teisės aktai, susiję su Draudimo įstatymu, Kolektyvinio investavimo subjektų įstatymu bei lydimieji teisės aktai; Vidaus tarnybos statuto reglamentavimas; Priešgaisrinės saugos įstatymo daugelio straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas; Vadovybės apsaugos įstatymo daugelio straipsnių pakeitimo įstatymo projektas; Branduolinės energetikos įstatymas; Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymo pakeitimo įstatymo projektas ir lydimieji teisės aktai; Europos Sąjungos teisės aktų įgyvendinimo projektai; Civilinio kodekso ir lydimųjų teisės aktų pakeitimo įstatymai; Advokatūros, Administracinių bylų teisenos įstatymas, Teismų įstatymas bei lydimieji teisės aktai ir daug Administracinių teisės pažeidimų kodekso susikaupusių pataisų.
Ketvirtadienio darbotvarkėje yra numatyta toliau dirbti dėl Seimo II (pavasario) sesijos darbų programos tvirtinimo; Smulkiojo ir vidutinio verslo plėtros įstatymas; Šilumos ūkio įstatymo pataisos; Darbo kodekso pataisos, nemažai Lietuvos Respublikos Prezidento teikiamų teisės aktų projektų. Tą dieną turėsime nemažai projektų, susijusių su Baudžiamojo kodekso ir Baudžiamojo proceso kodekso pataisomis, ir tarptautinių sutarčių ratifikavimu. Trumpai tiek. Pasiruošęs atsakyti į klausimus.
PIRMININKAS. Dėkoju. Keturi Seimo nariai nori jūsų paklausti. Klausia gerbiamoji D. Kuodytė. Ruošiasi V. A. Matulevičius.
D. KUODYTĖ (LSF). Gerbiamasis pranešėjau, ketvirtadienio darbotvarkėje 2-8c klausimas yra Operatyvinės veiklos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas, pateikimas. Tačiau šis įstatymas, kaip žinom, nustojo galioti tada, kai buvo priimti Žvalgybos ir Kriminalinės žvalgybos įstatymai. Aš manau, kad turbūt per neapsižiūrėjimą atsirado šis projektas.
V. GAPŠYS (DPF). Atsižvelgsime, kadangi tai yra lydimasis projektas, turbūt visą bloką surašė, bet į jūsų pastabą atsižvelgsime. Tikrai labai ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia V. A. Matulevičius, ruošiasi gerbiamasis J. Olekas.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis Pirmininko pavaduotojau, aš prašyčiau įtraukti į šios savaitės darbotvarkę Politinių partijų įstatymo 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Klausimas yra labai susijęs su laiko aktualijomis ir iš esmės kalba apie vieną partiją, kuri reorganizuodamasi bando išvengti baudžiamosios atsakomybės ir gauti valstybės asignavimus, kurie yra sulaikyti, sustabdyti jos atžvilgiu. Jeigu ši pataisa nebus laiku įtraukta į darbotvarkę, traukinys nuvažiuos. Prašyčiau atsižvelgti į tai. Ačiū.
V. GAPŠYS (DPF). Kaip ir kiekvienas Seimo nario projektas yra įtraukiamas Seimo Statuto numatyta tvarka, taip bus ir šiuo atveju. Kadangi tai yra Seimo nario registruotas projektas, yra eilės tvarka, kaip jie yra įtraukiami, žinoma, turite kitas statutines priemones, kaip tai galite padaryti, tai yra rinkdami parašus.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia gerbiamasis J. Olekas. Ruošiasi V. Saulis.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Ačiū, gerbiamasis pranešėjau, aš norėčiau tokį mažą prašymą. Ketvirtadienį nuo 15 val. yra kompleksinis Krašto apsaugos įstatymų paketukas, jeigu būtų galima jį į rytinį posėdį perkelti, man tiesiog būtų parankesnė darbotvarkė pristatyti. Ačiū.
V. GAPŠYS (DPF). Manau, kad pavyks suderinti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia V. Saulis.
V. SAULIS (LSDPF). Gerbiamasis Pirmininko pavaduotojau, Seimo nutarimu sausio 15 d. sudaryta komisija dėl N. Venckienės klausimų kreipėsi į Seimo vadovybę įtraukti į darbotvarkę klausimą dėl suteikimo galimybės rengti uždarus Seimo komisijos posėdžius. Mes jau pagal savo darbų programą esame susiplanavę ateinantį trečiadienį daryti vieną iš pagrindinių posėdžių ir mes norėtume, kad būtent 12 d. buvo pateiktas šis klausimas Seimo sprendimui priimti. Ačiū.
V. GAPŠYS (DPF). Gerai, atsižvelgsime. Manau, kad galėsime. Čia turbūt protokoliniu nutarimu. Jeigu protokoliniu nutarimu, tai tikrai nėra poreikio įrašyti į darbotvarkę, bet šią situaciją žinome, buvome informuoti, todėl tikrai atsižvelgsime į jūsų prašymą ir kovo 12 d. apsvarstysime tą klausimą.
PIRMININKAS. Dėkoju Pirmininko pavaduotojui už pristatytą darbotvarkę. Noriu paklausti, gal bendru sutarimu galime patvirtinti kitos savaitės posėdžių darbotvarkę? Nėra kitaip mąstančių? Bendru sutarimu pritarta.
Kviečiu į tribūną J. Oleką. Matau, su suvenyrais, su prizais. Seimo komanda kažką vėl iškovojo.
J. OLEKAS (LSDPF). Gerbiamasis Seimo Pirmininke, gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų aš prisidedu prie Ministro Pirmininko sveikinimų su artėjančia Kovo 11-ąja ir noriu informuoti, kad Seimo futbolo klubas per tą tarpelį, kada nebuvo plenarinių posėdžių, tikrai nesnaudė. Kol kas tik vyrai. Negaliu pasakyti, vyrai ir moterys, bet kviestume prisijungti ir moteris. Mes praeitoje kadencijoje turėjome sirgalių, bent futbolo klubo. Jie kovojo keliuose turnyruose ir štai turnyre, skirtame Vasario 16-ajai, Seimo futbolo komanda laimėjo 3-ią vietą, o turnyre vakar, skirtame Kovo 11-ajai dienai, laimėjo 1-ą vietą. Dėkoju klubo nariams M. Basčiui, A. Anušauskui ir kitiems, kurie buvo aktyvūs tų turnyrų dalyviai, ir prašysime Seimo Pirmininką toliau saugoti mūsų prizus gražiose jiems skirtose vietose. Labai ačiū visiems. (Plojimai)
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, jūsų vardu sveikinu futbolo komandą, linkime futbolo entuziastams ir toliau sėkmingai kovoti, ir ginti Lietuvos Respublikos Seimo garbę. O visų kitų noriu paprašyti užsiregistruoti.
Gerbiamieji kolegos, noriu baigiantis posėdžiui visų paprašyti. Rytoj Kovo 11-oji – ypatinga diena mūsų valstybei, Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo diena, bus labai daug renginių. Visus kviečiu labai aktyviai dalyvauti visuose renginiuose, programą turite. Iškilmingas posėdis prasidės 10 valandą.
O šiandien skelbiu posėdį baigtą. (Gongas) Geros kloties visiems. Geros dienos.
