LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 37
STENOGRAMA

2013 m. balandžio 11 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojas G. KIRKILAS

PIRMININKAS (G. KIRKILAS, LSDPF). Gerbiamieji kolegos, pradedame vakarinį posėdį. (Gongas) Gerbiamieji kolegos, šiandien mirė Edvardas Burokas, partizanas, politinis kalinys, Lietuvos laivės kovotojų sąjungos steigėjas, Vyčio Kryžiaus ordininkas.
E. Burokas gimė 1933 m. vasario 13 d. Ukmergėje. Ukmergės gimnazijoje subūrė pogrindinę antisovietinę organizaciją „Keršytojai už Tėvynę“, vėliau pavadintą „Lietuvos patriotas“. Ši organizacija teikė partizanams žinias apie kariuomenės judėjimą, aprūpindavo juos spausdinimo popieriumi bei vaistais. 1951 m. Kaune kartu su Kauno matininkų kursų klausytojais ir KMI Medicinos fakulteto studentais subūrė „Lietuvos patrioto“ pogrindinės organizacijos filialą. 1952 m. Vladivostoke E. Burokas buvo suimtas SSRS okupacinės valdžios, kalėjo Vilniaus KGB kalėjime, Vorkutos lageriuose, Vladimiro kalėjime, Intos lageryje, kur pradėjo leisti laikraštį „Varpas“, Taišeto, Mordovijos, Sosnovkos, Javo lageriuose. 1962 m. E. Burokas buvo paleistas ir kartu su kitais organizavo „Varpo“ laikraščio leidybą.
E. Buroko žymiausia knygų serija – „Pūtėme prieš vėją“ pasakoja apie sovietinės okupacijos baisumus ir kovą prieš okupantus.
Gerbiamieji kolegos, siūlau E. Buroko, partizano, politinio kalinio, Lietuvos laisvės kovotojų sąjungos steigėjo, Vyčio Kryžiaus ordininko, šviesų atminimą pagerbti tylos minute.

Tylos minutė

Ačiū. Tęsiame mūsų posėdį.

15.06 val.
Aplinkos apsaugos įstatymo 1, 7, 15 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 191 ir 192 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-33(2)ES, Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 4, 5 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-34(2), Aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės įstatymo 3 ir 30 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-36(2), Klimato kaitos valdymo finansinių instrumentų įstatymo 2, 5, 7, 8, 10, 121 straipsnių, penktojo skirsnio ir 2 priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-38(2)ES (svarstymas)

2-1a klausimas. (Balsai salėje) Registruojamės. Gerai, kol paskelbsiu, registruojamės. Aplinkos apsaugos įstatymo 1, 7, 15 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 191 ir 192 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIIP-33(2)ES. Pranešėjas – G. Mikolaitis. Prašom. Svarstymas. Taip pat, gerbiamasis pranešėjau, prašom pateikti ir projektus Nr. XIIP-34(2), Nr. XIIP-36(2) ir Nr. XIIP-38. Gerai? Ačiū. Iš karto.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Gerbiamasis Pirmininke, gerbiamieji kolegos, Aplinkos apsaugos komitetas svarstė šį įstatymą. Kadangi per pateikimą buvo išsamiai išklausinėta, tai aš ilgai nepristatinėsiu. Tai yra europinis projektas, kuris palengvina TIPK išdavimą. Buvo išduodama TIPK licencija, o dabar smulkioms ir mažoms įmonėms užteks taršos leidimo. Aš manau, tai yra labai sveikintinas dalykas, kad mūsų smulkaus verslo žmonėms reiks mažiau laiko, reikės mažiau pristatinėti pažymų, mažiau jie… Komitetas svarstė ir pritarė bendru sutarimu. Čia yra visi kiti lydimieji įstatymai, tai skėtiniai įstatymai, kurie pasikeičia automatiškai, jeigu buvo vienas, dabar du leidimai, tai Mokesčių įstatymas tą patį, ir Kontrolės įstatymas tą patį… Toliau lydimieji, keičiasi ta sistema, daugiau niekas nesikeičia. Ačiū.
PIRMININKAS. Visus? Ačiū. Nėra norinčių? Papildomi. Gerbiamasis kolega, o Nr. XIIP-34? Iš karto? Visi vienodi? Klausiančių nėra. Atsiprašau. Papildomi komitetai. Taip, taip, papildomi komitetai gali savo nuomonę išsakyti? K. Starkevičius, Kaimo reikalų komitetas.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Laba diena. Nėra čia taip gražu ir ne taip ta saulė šviečia, kaip čia pristatė, kad čia viskas palengvės. Iš tikrųjų mums Kaimo reikalų komitete kilo daug abejonių. Aš noriu perskaityti Kaimo reikalų komiteto siūlymus.
Siūlyti pagrindiniam komitetui įstatymo projektą tobulinti atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento ir specialiųjų tyrimų tarnybų pastabas. Kaimo reikalų komitetas siūlo pagrindiniam komitetui įvertinti ir įstatymo projekte numatyti, kad iki įstatymų įsigaliojimo dienos išduoti TIPK leidimai nebūtų privalomai keičiami, jei tai nenustatyta galiojančiame TIPK leidime. Taip pat siūlome ūkio subjektams, kuriems TIPK leidimas buvo išduotas iki naujo TIPK direktyvos reikalavimų įsigaliojimo pradžios, tačiau jei po minėtų reikalavimų įsigaliojimo ūkinei veiklai vykdyti jiems bus reikalingas taršos leidimas sudaryti sąlygas įskaityti išduotą galiojantį TIPK leidimą, kaip taršos leidimą, nenustatant papildomos administracinės ir finansinės naštos ūkio subjektams.
Antra. Siekiant užtikrinti efektyvią ūkio subjektų veiklą ir sumažinti administracinę naštą būtina sutrumpinti TIPK bei taršos leidimų išdavimo trukmę ir laikotarpį, per kurį negali būti išduodamas naujas TIPK ar taršos leidimas po jo panaikinimo. Taip pat atkreipti dėmesį, jog pasikeitus fiziniam ar juridiniam asmeniui, eksploatuojančiam įrenginį, jo dalį, kitus įrenginius…
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, prašau dėmesio!
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). …leidimų pakeitimo procedūra turėtų būti supaprastinta, nes tai tiesiogiai nedaro įtakos subjektų vykdomai ūkinei veiklai.
Ir trečia. Atkreipti dėmesį į tai, kad galiojančio Aplinkos apsaugos įstatymo 7 straipsnio nuostatos gana aiškiai nustato suinteresuotos visuomenės teises, todėl netikslinga išplėsti šį įstatymo projektą nuostata, kad visuomenė dar papildomai turėtų dalyvauti ir taršos integruotos prevencinės… ir kontrolės leidimų išdavimo ar pakeitimo procese. Tuo labiau kad Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastaboje nurodoma, kad įstatymo projekte šios nuostatos nėra aiškios. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu už.
PIRMININKAS. Ačiū. A. Mitrulevičius, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Prašom.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, kaip papildomas komitetas, nagrinėjo Aplinkos apsaugos įstatymo 1, 7 ir 15 straipsnių pakeitimo ir papildymo, įstatymo papildymo 1911 ir 192 straipsniais įstatymo projektą. Komiteto sprendimas – siūlyti pagrindiniam komitetui tobulinti įstatymo projektą Nr. XIIP-33 atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pasiūlymus. Balsavimo rezultatai: už – 9, prieš ir susilaikiusių nėra. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Dėl Nr. XIIP-34 – A. Palionis, Biudžeto ir finansų komitetas. Ar yra A. Palionis? Nėra A. Palionio. Kas nors iš Biudžeto ir finansų komiteto galėtų? (Balsai salėje) Gal pirmininkas galėtų? Ačiū, pirmininke. Dėl įstatymo projekto Nr. XIIP-34, mokesčio už aplinkos teršimą 4, 5, 9 straipsnių. Prašom. Komiteto pirmininkas B. Bradauskas.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, komitetas svarstė šį klausimą ir pritarė bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Ačiū. Dar kviečiame G. Mikolaitį į tribūną dėl šių pataisų ir papildymų. Prašom. 4 straipsnis. Siūloma Aplinkos ministerijos įgaliotą instituciją apie gautą paraišką ir t. t. (…) komiteto nuomonei nepritarti. Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas siūlo nepritarti. Jūsų nuomonė.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Tuoj atsiversiu, atsiprašau. Ten yra perteklinis variantas, ten jie prašo, kad būtų pateikta informacija net savivaldybėms apie tuos, kurie gauna TIPK leidimą. Mes manome, kad savivaldybės žino apie savo įmones, o jeigu nori, internete yra paskelbta ir gali pažiūrėti, nebūtina čia pateikti.
PIRMININKAS. Klausiu A. Mitrulevičiaus, gal jie nereikalautų balsuoti? (Balsai salėje) Balsuojame. Dabar, kolegos, balsuosime už šio straipsnio pataisą, už Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto siūlomą pataisą. Balsuojame. Kas už siūlomą pataisą, balsuoja už, kas nepritaria, balsuoja prieš arba susilaiko.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Komitetas nepritaria.
PIRMININKAS. Komiteto nuomonė – nepritarti.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Komiteto nuomonė – nepritarti. (Balsai salėje) Prieš! (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Prašom neagituoti iš tribūnos, gerbiamasis kolega.
Balsavo 67 Seimo nariai: už – 21, prieš – 19, susilaikė 27. Nepritarta.
Kita pozicija. Ar galime, kolegos… Gerbiamasis kolega Mitrulevičiau, dėl kito jūsų siūlomo sprendimo pritarti iš dalies. Ar galite atsiimti savo pasiūlymą, ar reikalausite balsuoti?
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Balsuojam.
PIRMININKAS. Reikalauja balsuoti. Gerai. Komitetas.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Mes manome, kad tai perteklinis siūlymas, ir siūlau pagal komiteto nuomonę – pritarti iš dalies. Prašom balsuoti.
PIRMININKAS. Komiteto pirmininkas siūlo pritarti komiteto nuomonei. Nėra norinčių už ir prieš. Tie, kas pritaria, balsuoja už, kas nepritaria, balsuoja prieš arba susilaiko. Prašom balsuoti. Už pasiūlymą. (Balsai salėje) Komitetas nepritaria.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Iš dalies.
PIRMININKAS. Kitaip sakant, pritaria iš dalies. (Balsai salėje)
Gerbiamieji kolegos, balsavo 68 Seimo nariai: už – 27, prieš – 2, susilaikė 39. Nepritarta. Lieka, kaip siūlė pagrindinis komitetas.
Prašom. Replika po balsavimo.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Ne replika po balsavimo, o dėl vedimo tvarkos. Buvo kolegos A. Mitrulevičiaus pataisa ir pritarta iš dalies. Kolega A. Mitrulevičius nesutiko, bet ir nepristatė tos pataisos.
PIRMININKAS. Pristatė.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Pirmininke, nepristatė, aš negirdėjau, kad jis žodžiu būtų pristatęs. Aš noriu jūsų paprašyti, kad kiekviena pataisa, kuriai komitetas nepritarė, būtų pristatyta žodžiu.
PIRMININKAS. Pagrindinis komitetas pristato, o visi kiti, kurie turėjo papildymus, taip pat pristatė savo… (Balsai salėje) Einam toliau, gerbiamieji kolegos.
Kitas 34. Komiteto nuomonė – pritarti iš dalies. Minutėlę! Mes norėtume paklausti Biudžeto ir finansų komiteto nuomonės dėl 4 straipsnio baigiamųjų nuostatų. Komiteto nuomonė – iš dalies pritarti. Tenkina? (Balsai salėje) Tenkina. Balsuoti nereikalaujate, galime pritarti.
Kolegos, turime dar vieną Seimo nario A. Salamakino pasiūlymą. Siūloma pakeisti šio projekto 3 straipsnį ir 7 straipsnio 3 dalį išdėstyti taip: „Orlaivio naudotojo pagal Europos Sąjungos teisės aktų nustatytus reikalavimus parengtas ir (…) Aplinkos ministerijos įgaliotos institucijos patvirtina šiltnamio efektą sukeliančių dujų stebėsenos planą, suteikia teisę išmesti šiltnamio efektą sukeliančias dujas šiame stebėsenos plane nustatyta tvarka ir sąlygomis.“ Komiteto nuomonė – pritarti. Kalbame apie projektą Nr. XIIP-38. Galim pritarti? Komiteto nuomonė – pritarti. Galim? Pritarėm.
Dar yra siūlymas dėl 121 straipsnio papildymo 51 dalimi. Seimo narys A. Salamakinas siūlo papildyti šiuo įstatymo projektu ir išdėstyti taip: „Aplinkos ministerijos įgaliota institucija, vadovaudamasi teisingumo ir protingumo kriterijais, gali priimti sprendimą nesustabdyti atestato galiojimo, jei pažeidimai, atsižvelgiant į šio įstatymo 5 dalies 1 ir 2 punktuose nurodytas aplinkybes, yra mažareikšmiai.“ Komiteto nuomonė – pritarti iš dalies. Gal tenkina? Gerbiamasis Salamakinai? Tenkina. Nereikia balsuoti, nereikalaujate? Nereikalauja.
Dabar, gerbiamieji kolegos, ar yra norinčių kalbėti dėl visų po svarstymo? Tuoj, minutėlę, pažiūrėsime, ar yra norinčių kalbėti. Kompiuteriai atsilieka. Nėra norinčių kalbėti. Yra tiktai norintys balsuoti. Yra? Atsiprašau. Prieš norėtų kalbėti K. Starkevičius. Prašom.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš noriu atkreipti dėmesį, kadangi čia yra dabar svarstymo stadija, kad vis dėlto būtų įsiklausyta, ne tik iš dalies pritarta Kaimo reikalų komiteto siūlymams.
PIRMININKAS. Būkite geras, kalbėkite per mikrofoną.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Kaimo reikalų komitetas siūlė įvertinti, įstatymo projekte numatyti, kad nuo įstatymo įsigaliojimo dienos išduoti TIPK leidimai nebūtų privalomai keičiami, jei tai nenustatyta galiojančiame TIPK leidime. Taip pat siūlėme ūkio subjektams, kuriems TIPK leidimas buvo išduotas iki naujos TIPK direktyvos reikalavimų įsigaliojimo pradžios, tačiau jeigu po minėto reikalavimų įsigaliojimo ūkinei veiklai vykdyti jiems bus reikalingas taršos leidimas, sudaryti sąlygas įskaityti išduotą galiojantį TIPK leidimą kaip taršos leidimą.
Pagrindinis komitetas iš dalies atsižvelgė, tačiau tas iš dalies atsižvelgimas sukels daug kolizijų įgyvendinant šį įstatymą. Ir ten yra numatytas, pavyzdžiui, visuomenės dalyvavimas, svarstant tuos leidimus. Jis daugeliu atvejų yra perteklinis ir nėra aiškumo, kada jis reikalingas, kada jis nereikalingas. Šituos dalykus, manau, dar iki priėmimo mes turėsime patikslinti. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis. Už norėtų kalbėti B. Bradauskas. Prašom, kolega.
B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Apskritai tapus aplinkos apsaugos ministru V. Mazuroniui labai džiaugiamės, kad matyti labai dideli postūmiai biurokratizmo mažinimo ir kitokių reiškinių, kurie visiškai trukdo vystytis verslui ir t. t. Todėl ir šio įstatymo pataisos yra nukreiptos prieš biurokratizmo mažinimą, prieš tą nereikalingą vaikščiojimą ir varstymą visokių durų. Todėl aš tikrai sveikinu tą iniciatyvą ir laukiame iš ministro ir kitų pasiūlymų, kuriuos jis žadėjo pateikti dėl teritorijų planavimo ir kitų dalykų. Tikrai reikia sveikinti ministerijos veiklą. Aš siūlau pritarti.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis kolega. Vienas – prieš ir vienas… Gerai, dar duodame prieš kalbėti S. Bucevičiui, kadangi čia yra keturi projektai. Prašau.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke, dar kartą aš noriu paprašyti jūsų dėl pirmininkavimo. Nebuvo duota teisė išsakyti, pristatyti savo pataisas kolegoms Seimo nariams. Kažkaip greitai suvėlėme, papasakojome ir t. t. Ir kolega B. Bradauskas dabar sako, lyg ir bus palengvinta, ir t. t., bet į Kaimo reikalų komiteto išvadas, aš supratau, nebuvo atsižvelgta. Kaip mes galime tada pritarti ir kalbėti, kad kas nors bus palengvinta. Jeigu iš dalies atsižvelgta, tai apie kokią dalį… Gerbiamasis pirmininke, ar iš dalies statutinis yra toks mūsų pasakymas, kad iš dalies pritarta. Ar tai statutiška, ar nestatutiška?
PIRMININKAS. Taip, statutiška, komitetai pritaria, nepritaria, gali iš dalies pritarti.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Pirmininke, aš dar kartą kreipiuosi į jus ir prašau. Mes dabar kalbame apie statutinius dalykus, aš Statute tokio dalyko iš tikrųjų nesu perskaitęs – iš dalies pritarti.
PIRMININKAS. Pavartykite komitetų sprendimus, pamatysite labai daug tokių sprendimų. Gerai, kolegos, savo nuomones visi pareiškėte. Ar galime balsuoti dėl pataisų po svarstymo? Galime. Kas už šias pataisas, balsuoja už, kas prieš, balsuoja prieš arba susilaiko. Prašom balsuoti.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 81 Seimo narys: už – 51, prieš – 2, susilaikė 28. Pritarta po svarstymo.

15.25 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 512 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-419 (pateikimas)

Darbotvarkės 2-1e klausimas – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 512 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-419. Pateikimas. Pranešėjas – A. Salamakinas, Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkas. Prašom, kolega.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, noriu pasakyti dėl Kaimo reikalų komiteto nuogąstavimo. Pone pirmininke, į jūsų faktiškai visus siūlymus dėl prieš tai svarstyto įstatymo buvo atsižvelgta. Jūsų išvados yra tikrai įvertintos, bet net negalėjome visiškai, kaip jūs siūlote, be jokio leidimo, tikrai to negalima leisti.
Šio įstatymo pataisa yra dėl Administracinių teisės pažeidimų kodekso 512 straipsnio pakeitimo įstatymo, tai yra lydimasis variantas, nes atsiranda nauja leidimo rūšis, tai yra taršos leidimas be integruotos prevencijos ir kontrolės leidimo. Nebuvo numatyta atsakomybės. Jeigu pažeidžiamas įstatymas arba neturi leidimo, tai mes siūlome įvesti, ir Teisės departamentas padarė pataisą, kad turi būti tokia atsakomybė. Siūlome tokią administracinę atsakomybę kaip ir dėl integruotos prevencijos ir kontrolės leidimo neturėjimo ar pažeidimo. Ačiū.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti A. Dumbrava.
A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, čia yra dvi leidimo formos. Prašau pasakyti, kuo jos skiriasi? Ar čia nebus kaip nors painiojamos įmonės, ar reikia tų dviejų, jos labai panašios? Ačiū.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Reikia. Kolega B. Bradauskas kalbėdamas apie tai pasakė, kad vienas dalykas yra gauti integruotos prevencijos ir kontrolės leidimą, tai yra kur kas sudėtingesnės sąlygos, ir kur kas lengviau – taršos leidimą. Tai yra palengvinta verslui, jeigu, sakysime, jo funkcija yra kur kas paprastesnė, jis galės prašyti to leidimo ir gauti jį gerokai lengvesnėmis sąlygomis nei prieš tai mano minėta.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, nėra norinčių kalbėti už ir prieš. Ar galime pritarti bendru sutarimu po pateikimo? Galime. Ačiū.
Siūlomi komitetai: pagrindinis – Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas – Kaimo reikalų komitetas. Galime pritarti? Galime. Ačiū.

15.28 val.
Seimo nutarimo „Dėl pritarimo skirti Danguolę Martinavičienę Lietuvos apeliacinio teismo teisėja“ projektas Nr. XIIP-420 (pateikimas)

Darbotvarkės 2-2 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl pritarimo skirti Danguolę Martinavičienę Lietuvos apeliacinio teismo teisėja“ projektas Nr. XIIP-420. Pateikimas. Pranešėja – Lietuvos Respublikos Prezidento vyriausioji patarėja Rasa Svetikaitė. Prašom, kolege.
R. SVETIKAITĖ. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, šiandien esu įpareigota pristatyti jums du Respublikos Prezidentės dekretus, kuriais, vadovaujantis Lietuvos Respublikos Konstitucija ir Teismų įstatymu, gavus Teisėjų tarybos patarimą, yra prašoma jūsų pritarimo Klaipėdos apygardos teismo Civilinių bylų skyriaus teisėjos Danguolės Martinavičienės ir profesorės Egidijos Tamošiūnienės skyrimui Lietuvos apeliacinio teismo teisėjomis.
Visų pirma dėl gerbiamosios teisėjos D. Martinavičienės. D. Martinavičienė yra ilgametė, net 26 metų darbo patirtį turinti teisėja. Klaipėdos apygardos teisme teisėja dirba jau 17 metų ir nagrinėja civilines bylas. Prieš tai teisėja yra vadovavusi Plungės rajono apylinkės teismui ir buvo vertinama kaip principinga, reikli ir sąžininga teisėja. Atrankos komisija, atsižvelgdama į gerus kandidatės vertinimus pagal atskirus atrankos kriterijus, darbo veiklos rodiklius, asmenines savybes, principingumą ir motyvaciją, vienbalsiai išskyrė gerbiamąją D. Martinavičienę, kaip labiausiai patyrusią teisėją, kuri šiandien galėtų stipriai pagelbėti Apeliaciniam teismui spartinant civilinių bylų nagrinėjimą. Atsižvelgusi į tai, Prezidentė prašo pritarimo dėl D. Martinavičienės skyrimo Lietuvos apeliacinio teismo teisėja. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Kviečiame pretendentę ponią D. Martinavičienę į tribūną prisistatyti. Jums skiriama 10 min. Prašom.
D. MARTINAVIČIENĖ. Laba diena, gerbiamasis Seime. Gerbiamasis posėdžio pirmininke…
PIRMININKAS. Prašom arčiau mikrofono.
D. MARTINAVIČIENĖ. Gerbiamasis Seime, Seimo nariai, posėdžio pirmininke, iš tikrųjų šiandien, kaip ir girdėjote, iš esmės mano biografiją ir darbo patirtį pristatė Prezidentės vyriausioji patarėja, todėl prašyčiau pritarti Prezidentės išreikštam pasitikėjimui mane skirti Apeliacinio teismo teisėja. Iš tikrųjų dirbu atsakingai, domiuosi ir naujais teisės aktais, stengiuosi sąžiningai išnagrinėti visas bylas, nes kiekviena byla yra savotiškai sudėtinga, kiekviena byla turi individualias tos bylos savybes. Kaip teisingai paminėjo, galbūt mano patirtis padės paspartinti…
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos!
D. MARTINAVIČIENĖ. …Apeliaciniame teisme iš tikrųjų susidariusius didelius bylų darbo krūvius. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamoji kolege. Dar pabūkite tribūnoje. Jūsų nori klausti keletas kolegų Seimo narių. Pirmiausia I. Degutienė. Prašom, gerbiamoji kolege.
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamoji pretendente į Apeliacinio teismo teisėjus, pirmiausia noriu pasidžiaugti, kad daugiau moterų įsitraukia į teisėjų darbą ir kyla karjeros laiptais. Su tuo ir sveikinu. Tačiau noriu jūsų labai paklausti, jeigu galite, atsakykite. Jūs tokia kukli ir taip tyliai kalbate. Kaip jūs susitvarkysite su Apeliacinio teismo teisėjo darbu?
D. MARTINAVIČIENĖ. Jeigu tiek metų susitvarkiau, galbūt teisėjui būdinga rami kalba, kai mes išklausome bylos dalyvius, netrukdys ir toliau dirbant man teisėja.
PIRMININKAS. Mano požiūriu, kuklumas – ne yda. S. Bucevičius. Prašau.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamoji pretendente, sakykite, jūs pretenduojate į šias pareigas, galbūt į naujas ir jums aiškiai žinomas. Koks jūsų pirmas darbas arba kaip jūs manytumėte, ką norėtumėte atėjusi matyti kitaip jūsų naujoje darbo vietoje?
D. MARTINAVIČIENĖ. Pirmiausia aš turėčiau iš tikrųjų susipažinti su apeliacinės instancijos tam tikromis naujomis darbo sąlygomis, nes vis dėlto Apygardos teismo darbas šiek tiek skiriasi nuo apeliacinės instancijos teismo. Pirmiausia susipažinsiu su darbo organizavimo tvarka, aišku, su bylom. Aišku, kokia nors specifika bus, bet aš manau, kad viską galima išspręsti.
PIRMININKAS. Ačiū. Dėkojame poniai D. Martinavičienei.

15.33 val.
Seimo nutarimo „Dėl pritarimo skirti Egidiją Tamošiūnienę Lietuvos apeliacinio teismo teisėja“ projektas Nr. XIIP-421 (pateikimas)

Vėl kviečiame Prezidentės vyriausiąją patarėją R. Svetikaitę į tribūną dėl Seimo nutarimo „Dėl pritarimo skirti Egidiją Tamošiūnienę Lietuvos apeliacinio teismo teisėja“ projekto. Pateikimas. Prašom.
R. SVETIKAITĖ. Dėkoju, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, kita kandidatė būtų Egidija Tamošiūnienė. Ji turi 15 metų teisinio darbo patirtį, kurią įgijo dirbdama tiek privačiame sektoriuje advokate, tiek mokslinį ir vadovaujamąjį darbą Mykolo Romerio universitete. Šiuo metu kandidatė eina Mykolo Romerio universiteto Teisės fakulteto Civilinės justicijos instituto direktorės pareigas, yra profesorė. Profesorės mokslinių tyrimų sritys tiesiogiai yra susijusios su teismo darbu. Ji yra parašiusi daktaro disertaciją tema „Teismo vaidmuo vykdymo procese“. Pretendentė aktyviai dalyvauja darbo grupėse, kurios rengia teisės aktų pakeitimus ir papildymus, teikia išvadas dėl įstatymų ir kitų teisės aktų projektų, yra teikusi išvadą Konstituciniam Teismui dėl Civilinio proceso kodekso nuostatų atitikties Konstitucijai. Teisingumo ministro gerbiamojo J. Bernatonio įsakymu E. Tamošiūnienė yra paskirta Civilinio proceso kodekso priežiūros komiteto nare. Visos šios aplinkybės lėmė tai, kad atrankos komisija ją pripažino viena iš tinkamiausių pretendentų į Lietuvos apeliacinį teismą.
Taip pat norėčiau pažymėti, kad kandidatės – tiek pirmoji, tiek antroji – perėjo vieną sudėtingiausių atrankos procedūrų. Jų kvalifikaciją, darbą, asmenines savybes, daugelį kitų veiksnių vertino ne viena ir ne kelios institucijos, aukštesnieji teismai ir komisijos, kol galiausiai įvyko teisėjų atrankos komisijos (ji susideda iš trijų teisėjų ir keturių visuomenės atstovų) posėdis, kuris ir lėmė atrankos komisijos pasiūlymą Prezidentei šias dvi teisininkes laikyti tinkamiausiomis pretendentėmis eiti Apeliacinio teismo teisėjų pareigas. Todėl prašytume pritarti ir gerbiamosios E. Tamošiūnienės kandidatūrai į Apeliacinį teismą. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Dabar kviečiame pretendentę profesorę E. Tamošiūnienę į tribūną kalbėti ir po to atsakyti į Seimo narių klausimus. Prašom, kolege. Kalbėti skiriama 10 minučių, atsakymams į klausimus, jei prireiks, 15 min. Prašom.
E. TAMOŠIŪNIENĖ. Laba diena, gerbiamieji Seimo nariai. Taip, kaip ir buvo pristatyta, esu Egidija Tamošiūnienė, Vilniaus universiteto absolventė. Šiuo metu dirbu Mykolo Romerio universitete profesore. Mano mokslinių interesų kryptys yra tiesiogiai susijusios su tuo teismu, į kurį pretenduoju. Tai yra būtent civilinės teisės civilinio proceso sritis. Kaip mokslininkei, manau, irgi yra naudinga pabandyti tas mokslines žinias, kurias aš esu įgijusi kaip mokslininkė, pritaikyti praktiškai, nes būtent civilinio proceso sritis vis dėlto yra tiesiogiai susijusi su teismo darbu. Tikiuosi, kad tas savo žinias galėsiu taikyti nagrinėdama, jeigu bus išreikštas man toks pasitikėjimas, bylas, išreikšdama savo platų mokslininkės požiūrį ir kartu siekdama teisingumo kiekvienoje civilinėje byloje. Tikiuosi to teisingumo siekti ne vien formaliais pagrindais. Trumpai būtų tiek.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamoji kolege. Jūsų nori paklausti keletas kolegų Seimo narių. Pirmiausia A. Paulauskas. Prašom.
A. PAULAUSKAS (DPF). Laba diena! Gerbiamoji pretendente, jūs taip pat pasakėte, kad turite ir akademinio darbo patirties, mokslinį laipsnį. Todėl aš noriu jūsų paklausti, ar Lietuvos teisinėje sistemoje reikalingas Apeliacinis teismas? Ar jums neatrodo, kad jis taip ir netapo organine teisinės sistemos dalimi, nes šiandien Apeliacinio teismo laukti tenka daugiau kaip metus, o kai kurių procesų net ir daugiau kaip dvejus? Ar ne puikiausiai tą funkciją galėtų atlikti apygardos teismai? Kokia jūsų nuomonė?
E. TAMOŠIŪNIENĖ. Dėkoju už klausimą. Pirmiausia turbūt reikėtų paminėti, kad apskritai teisminės sistemos modelio pasirinkimas vis dėlto priklauso ne nuo teismo, ne nuo mokslininkų, o būtent tai yra valstybės apsisprendimas. Manau, kad pats pasirinktas modelis iš esmės nedaro įtakos bylos nagrinėjimo trukmei, nes, kiek man yra žinoma, apygardų teismuose apeliacinis procesas užtrunka tikrai ne mažesnį laikotarpį, o galbūt netgi ir didesnį, jeigu spręstume iš bylų nagrinėjimo statistikos.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti kolega R. Ačas. Prašau.
R. AČAS (MSNG). Gerbiamoji pretendente, kiek girdėjau, jūs esate daugiau akademinės visuomenės atstovė, nors iš esmės turbūt yra be galo svarbu, kad teisėjas būtų daug ragavęs ir praktinio darbo, nes dažniausiai taip paskui išeina, kad atsiranda ir dvasios, ir kiti dalykai. Sakykite, ar tai, kad jūs esate akademinės visuomenės narė ir turite, sakyčiau, mažą praktinio darbo patirtį, jums netrukdys tinkamai eiti šias pareigas?
E. TAMOŠIŪNIENĖ. Taip, aš iš tiesų pretenduoju į šias pareigas kaip akademinės bendruomenės atstovė, tačiau aš praktinio darbo stažą turiu nuo 1997 m. Taip pat yra 12 metų advokatės darbo stažas. Tiesiog suderintos šios dvi pozicijos.
PIRMININKAS. Ačiū. Ačiū, gerbiamoji kolege. Daugiau nėra norinčių klausti. Gerbiamieji kolegos, kaip žinote, pagrindinis komitetas turi būti Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Taip pat manau, kad bus suderintas grafikas, kada gerbiamosios pretendentės susitiks su Seimo frakcijomis.

15.40 val.
Rinkliavų įstatymo 1, 6 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo priedu įstatymo projektas Nr. XIP-3811ES (pateikimas)

Kitas 2-4 klausimas yra europinis – Rinkliavų įstatymo 1, 6 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo priedu įstatymo projektas Nr. XIP-3811. Pranešėjas – viceministras Elvinas Jankevičius. Pateikimas. Prašom, viceministre.
E. JANKEVIČIUS. Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, įstatymo projekto tikslas, atsižvelgiant į didėjantį nemokamai išduodamų dokumentų skaičių, piktnaudžiavimą teise nemokamai gauti abu dokumentus, taip pat įvertinant tai, kad Lietuvos Respublikos piliečiai jau gali turėti tik vieną dokumentą, nustatyti, kad ir iš šiuose punktuose nurodytų asmenų valstybės rinkliava neimama, tik už vieną dokumentą asmens pasirinkimu arba paso, arba asmens tapatybės kortelės išdavimą bei keitimą ir tik bendra tvarka per 30 dienų. Taip pat siekiama suderinti Rinkliavų įstatymo ir Vizų kodekso nuostatas.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti kolega Seimo narys J. Razma. Prašom. J. Razma. Prašom.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, jūs projekte rašote, kad socialiai remtini žmonės galėtų pasirinkti ar pasą, ar kortelę. Suprantama, kad esant tokiam atvejui visi rinksis pasą, kuris yra bene dešimt kartų brangesnis pagal gamybos kaštus, na, ne visai gal. Kaip vis dėlto jūs žiūrėtumėte į tai, kad nemokamai būtų duodama tik kortelė, nes ji Lietuvoje yra pakankamas dokumentas, Europos Sąjungoje kiekvienoje šalyje tinkamas, retas kuris turi poreikį vykti į trečiąsias šalis, kai tas pasas reikalingas. Sutaupytumėte pinigų policijai, kur vis skundžiatės, kad neturite.
E. JANKEVIČIUS. Ačiū, gerbiamasis Seimo nary. Iš tikrųjų manau, kad galėtume pritarti šiam pasiūlymui, sutaupytume dar daugiau pinigų, bet reikėtų diskutuoti komitetuose.
PIRMININKAS. Daugiau klausiančiųjų nėra. Ar yra norinčių kalbėti už ir prieš? Ačiū pranešėjui.
E. JANKEVIČIUS. Ačiū.
PIRMININKAS. Nėra norinčių. Galime balsuoti ar pritariame bendru sutarimu? Balsuojam. Gerbiamieji kolegos, kas pritariate šiam įstatymo projektui, balsuojate už, kas nepritariate, balsuojate prieš arba susilaikote. Balsuojame. Po pateikimo.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 72 Seimo nariai: už – 62, prieš nėra, susilaikė 10. Po pateikimo pritarta. Siūlomi komitetai: pagrindiniu – Biudžeto ir finansų komitetas, papildomais – Aplinkos apsaugos ir Informacinės visuomenės plėtros komitetai. Ar yra dar pasiūlymų dėl papildomų? Galime pritarti? Ačiū. Pritarta.

15.44 val.
Rinkliavų įstatymo 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4063 (pateikimas)

Gerbiamieji kolegos, 2-5 klausimas – Rinkliavų įstatymo 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4063. Pranešėjas viceministras Audrius Bitinas. Viceministre, prašom į tribūną. (Balsai salėje)
A. BITINAS. Laba diena, gerbiamasis posėdžio pirmininke.
PIRMININKAS. Atsiprašau pranešėjo. Noriu pasakyti, kad suklydau prieš tai dėl papildomo komiteto, ne Aplinkos apsaugos komitetas, o Audito komitetas. Atsiprašau. Prašom, viceministre.
A. BITINAS. Dar kartą laba diena, gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai. Aš labai trumpai. Iš tikrųjų gana trumpas ir, manau, visuomenės pakankamai pozityviai turėtų būti vertinamas įstatymo pakeitimas, kurio tikslas – užtikrinti neįgaliųjų lygias galimybes ir teises vienodai naudotis teisės aktų nustatytomis lengvatomis. Principas yra toks – pakeisti Rinkliavų įstatymo nuostatas, įtvirtinant, kad vietinė rinkliava nebūtų imama už automobilių, kurie pažymėti specialia automobilių statymo kortele, statymą savivaldybių nustatytose vietose, kurios yra skirtos automobiliams statyti. Jeigu trumpai, tai esmė ta, kad kiekviena savivaldybė nustato tam tikras zonas, kur gali būti taikomos vietinės rinkliavos, ir mes mokame už statymą. Šiandien yra tokia situacija, kad kai kurios savivaldybės nustato specialias normas, kad neįgalieji turi turėti tam tikrus, dar papildomus, dokumentus. Mūsų tikslas yra unifikuoti, kad yra bendra europinė automobilių statymo kortelė ir su šia kortele visoje Lietuvoje, be išimties, neįgalieji galėtų statyti automobilius nemokamai. Šiandien dar galioja toks ženklas „Neįgalusis“, kurį galima įsigyti bet kuriame kioske, ir su Neįgaliųjų reikalų taryba mes esame sutarę, kad po truputėlį plėsime tą unifikuotą europinį dokumentą, automobilių statymo kortelę, kad būtų visur vienoda ir kad nebūtų tam tikrų išimčių. Pavyzdžiui, Vilniuje, Klaipėdoje, Šiauliuose, Palangoje yra viskas gerai, o kai kurios kitos savivaldybės taiko skirtingus reikalavimus. Tai tiek.
Dabar apie tą mano minėtą neįgaliųjų kortelę. Ją išduoda Nedarbingumo nustatymo tarnyba ir dabar yra išduota apie 10 tūkst. tokių dokumentų. Po truputį skaičius didėja. Manau, kad atėjus laikui iš tikrųjų bus vienas dokumentas. Tokia yra esmė.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamasis kolega, jūsų nori paklausti keletas kolegų Seimo narių. Pirmiausia E. Šablinskas. Prašom.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Aš tiesiog ne klausti, o kalbėti norėjau ta tema.
PIRMININKAS. Tuomet vėliau. Kolega M. Zasčiurinskas. Dabar klausimai.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, sveikintinas jūsų pasiūlymas. Mano klausimėlis yra toks, sakykite, ar tas pažymėjimas neįgaliajam kainuos, jeigu kainuos, tai kiek? Ir ar savivaldybės nesugalvos pareikalauti kompensuojamų pinigų taip, kaip daro, pavyzdžiui, su keleivių pervežimu autobusais? Du klausimai: pažymėjimo kaina ir savivaldybės kompensacijos.
A. BITINAS. Dėl savivaldybių kompensacijų negalėčiau pasakyti, nes mes įstatyme siekiame įtvirtinti nuostatą, kad būtų statoma nemokamai. Šiuo metu neteko girdėti, kad iš neįgaliųjų yra reikalaujama kažkokių kompensacijų. O kaina? Tai yra išduodama kortelė. Kiek jinai kainuoja, irgi dabar negaliu pasakyti. Patikslinsiu, kokia tiksli kaina.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega D. Jankauskas.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Jūs iš dalies jau atsakėte atsakydamas kolegai M. Zasčiurinskui dėl savivaldybių. Tik gal galėtumėte patikslinti, ar projektas su Savivaldybių asociacija kokia nors forma buvo derinamas ar ne?
A. BITINAS. Projektas buvo derinamas su Neįgaliųjų reikalų taryba. O dėl Savivaldybių asociacijos irgi negalėčiau atsakyti.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolegė I. Degutienė.
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, aš norėčiau paklausti dar ir kitaip. Turbūt ta rinkliavų problema yra ne pirmą dieną, kai iš neįgaliųjų imami pinigai. Kodėl tik dabar yra teikiamas toks įstatymo projektas?
Ir antra šio klausimo dalis panaši, kaip ir klausė M. Zasčiurinskas. Vis dėlto nieko nemokamo nėra, tai ta kortelė kažkiek kainuos. Kiek jinai kainuos, ar yra paskaičiuota suma? Iš kokių pinigų? Jūs jau lyg ir sakėte, kad iš buvusios Invalidų reikalų tarybos. Ar tai biudžete yra numatyta?
A. BITINAS. Pirmas dalykas, kodėl iš tikrųjų vėliau. Projektą rengti paskatino Seimo kontrolieriaus pono R. Valentukevičiaus 2011 m. birželio mėnesį atliktas tyrimas, kuriame jis tyrė, kaip įvairiose savivaldybėse laikomasi neįgaliųjų teisių ir laisvių vienodumo. Buvo atskleistas būtent šitas dalykas. Gavę išvadas mes iš karto pradėjome rengti. Tiesiog užtruko per Vyriausybę, po to keitėsi politinės partijos ir Seimo dauguma. O kitas dalykas, iš tikrųjų tos kortelės, kadangi išduodamos palaipsniui, tai didelių finansinių išteklių… taip, jų gamyba kainuoja, bet didelių finansinių išteklių nepareikalaus, viskas yra numatyta biudžete. Papildomų lėšų nereikės.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti kolega J. Razma. Prašom.
J. RAZMA (TS-LKDF). Jūs sakėte, kad šis klausimas dabar gerai Vilniuje yra išspręstas. Man kaip tik atrodo, kad Vilniuje yra daug abejotinų atvejų, kai galima pamatyti prabangius automobilius, užsidėjusius neįgaliųjų ženklą, ir nelabai galima patikrinti, ar tai tikrai realaus neįgaliojo automobilis. Tai aš norėčiau klausti, ar šitos jūsų čia įrašytos asmens automobilių statymo kortelės kiekviena turės unikalų numerį, pagal kurį policija kontroliuodama gali patikrinti, kam tai priklauso, ar jos bus tiesiog vienodos, be unikalaus identifikavimo numerio?
A. BITINAS. Norėčiau pasakyti, kad tokia kortelė yra griežtos atskaitomybės dokumentas, joje yra asmens nuotrauka. Kaip jau sakiau, papildomų lėšų nepareikalaus, o kiekvienas žmogus… Čia yra valstybės išlaidos. Žmogui išduodama nemokamai. Ir ta kortelė yra tiesiog unifikuota pagal Europos Tarybos 1998 m. rekomendaciją. Yra griežtos atskaitomybės dokumentas su tam tikrais rekvizitais.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į visus klausimus. Gerbiamieji kolegos, kaip suprantu, E. Šablinskas norėjo kalbėti už ar prieš? Iš tribūnos? Šiaip norite kalbėti? Prašom.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Gerbiamieji, labai skaudu ir gaila, kad šitaip neparengtas klausimas pristatomas iš tribūnos. Pradžioje jums parodau visiems tuos du ženklus: vienas – neįgalusis, kitas – sugalvota kortelė. Istorija paprasta. Šitos kortelės atsirado maždaug prieš penkerius metus, kai mūsų lietuviukai buvo pradėti bausti visoje Europoje, nes ten šis ženklas negalioja. Sugalvota šita stovėjimo kortelė buvo išvažiuojantiesiems, bet praeitoje kadencijoje labai gudriai buvo sugalvota, įkišta tokia kortelė ir dalinama visiems iš eilės. Įvairios savivaldybės prisiderino ir pasakė: su šituo ženklu mokėti nereikia, tai yra reikia, o turint šitą kortelę nereikia. Sukeltas chaosas. Dabar mano mašinoje yra trys kortelės pagal kelių eismo taisyklę: priekyje ir gale – neįgalusis, o dar priekyje numetu vieną su šituo štai ženklu. Kiek dar galima neįgaliesiems prigalvoti popierių?
Kita vertus, niekas Lietuvoje, net policija, nežino, kaip iš tikrųjų elgtis. Turiu aš Kelių eismo taisykles, kurios vienu metu daugiau padeda neįgaliesiems, kitu atveju kortelių turėtojams.
Manyčiau, kad šitą aktą reikėtų atidėti ir kartu su neįgaliaisiais Susisiekimo ministerijoje ir Socialinės apsaugos ir darbo ministerijoje peržiūrėti ir palikti tik vieną kortelę, kad neapsunkintume neįgaliųjų. Kita vertus, pinigų reikia Neįgalumo, darbingumo nustatymo tarnybai. Juos laminuoti, taip, tai griežtos apskaitomybės, tai kainuoja kaštus. Aš žinau, kad jie ten pyksta, verkšlena, bet kol kas papildomai lėšų negauna. Reikia pripažinti, kad tam lėšų reikės. Dėkui.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, jūs jau galite palikti tribūną. Norite atsakyti? Prašom.
A. BITINAS. Labai trumpai. Šito įstatymo tikslas ir yra unifikuoti, padaryti vieną dokumentą. Jūs teisingai pastebėjote, dabar galioja įvairūs dokumentai. Įvedus labai aiškią sąvoką, kad yra tik viena kortelė, visoje Lietuvoje nebūtų jokių kalbų. Čia ir yra šitas tikslas.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, už norėtų kalbėti R. J. Dagys. Jau nenorite. Nepaisant įvairių išsakytų nuomonių, aš manau… Ar galime bendru sutarimu? Galime. O po to, po pateikimo, gerbiamais Eduardai, bus galima komitetuose pasiginčyti. Siūlomi komitetai – Biudžeto ir finansų komitetas. Atsiprašau. Biudžeto ir finansų komitetas. Audito komitetas, Socialinių reikalų ir darbo komitetas – papildomi. Ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. (Balsai salėje) Prašau? Socialinių reikalų ir darbo komitetą siūlote pagrindiniu? Prašom, kolega M. Zasčiurinskai.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Aš siūlau, kad pagrindiniu komitetu būtų Socialinių reikalų ir darbo komitetas vien dėl to, kad teikia socialinių reikalų ir darbo viceministras.
PIRMININKAS. Logiška. Gerbiamasis B. Bradauskas neprieštarauja, matau. Pagrindiniu siūlome Socialinių reikalų ir darbo komitetą, o Biudžeto ir finansų komitetą nukeliame į papildomus, bet svarstymas vis tiek bus toks kokybiškas, tikiuosi. Taip? Bendru sutarimu pritarta po pateikimo. Ačiū pranešėjui.
Gerbiamieji kolegos, 2-6 klausimas – Rinkliavų įstatymo 13 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-2268. Pranešėjas – K. Daukšys. Bus vėliau.
Tada pereiname prie 2-7 klausimo – Rinkliavų įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto. A. Dumčiaus taip pat nematau. Vėliau.
2-8 klausimas – Rinkliavų įstatymo 12 ir 13 straipsnių papildymo įstatymo projektas. Pranešėjas – P. Auštrevičius. Taip pat nematau.

15.56 val.
Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-299 (pateikimas)

Mėginsime imti iš darbotvarkės galo. 2-15 klausimas – Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-299. Pristato L. Talmontas. Leonardai, prašom. Gerbiamasis kolega! L. Talmontas, komiteto pirmininkas. Jūsų klausimas. Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas. Jūs pranešėjas kartu su kitais čia paminėtais. Pateikimas. Prašom.
L. TALMONT (LLRAF). Gerbiamieji Seimo nariai, įstatymo projekte siūloma į atmintinų dienų sąrašą įtraukti Lietuvos tautinių bendrijų dieną, nustatyti, kad sausio 25-oji – Lietuvos tautinių bendrijų diena. Priėmus įstatymą būtų siekiama ugdyti tokį požiūrį į Lietuvos istoriją bei jos kultūrinį paveldą, kuris skatintų pagarbą kultūrų įvairovei, pabrėžtų įvairių religijų, etninių grupių bei idėjų teigiamą tarpusavio įtaką Lietuvos istorijos raidoje.
Lietuva, kaip ir kitos Europos šalys, yra daugiakultūrė valstybė. Joje nuo seno gyvena įvairių tautybių, skirtingų kultūrų, religijų, papročių žmonės. Nuo Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės laikų Lietuvos sostinė Vilnius buvo įvairių tikėjimų ir skirtingų kultūrų atstovų traukos centras. Įvairių tautinių bendrijų atstovai sudaro beveik penktadalį Lietuvos gyventojų. Jų gyvenimo mūsų šalyje laikas svyruoja nuo 1000 iki 100 metų ar kelių dešimtmečių. Lietuvos tautinių bendrijų atstovai įvairiais istorijos laikotarpiais aktyviai dalyvavo Lietuvos dvasingumo kūrimo ir įtvirtinimo procesuose, todėl būtų tikslinga minėti Lietuvos tautinių bendrijų dieną.
Tautinių bendrijų dieną kaip atmintiną geriausiai įprasmintų sausio 25-oji, kada dar 1323 m. Gediminas išsiuntė žinią Liubeko, Zundo, Bremeno, Magdeburgo, Kelno ir kitų miestų piliečiams, įvairių profesijų ir amatų atstovams, kviesdamas juos atvykti į Lietuvą apsigyventi. Čia jiems žadėjo sudaryti kuo palankiausias gyvenimo ir darbo sąlygas. Šis laiškas simbolizuoja toleranciją, draugišką įvairių tautų sugyvenimo dvasią Lietuvoje per daugelį amžių.
Lietuvos Respublikos atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą parengti paskatino Tautinių bendrijų tarybos kreipimasis. Ačiū, gerbiamieji.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis kolega. Jūsų paklausti nėra norinčių. Mes jums dėkojame. Gerbiamieji kolegos, ar galėtume bendru sutarimu?.. (Balsai salėje) Siūlote balsuoti. Norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Balsuojame. Kas pritaria po pateikimo Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui, balsuoja už, kas nepritaria, balsuoja prieš arba susilaiko.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 61 Seimo narys. Už – 50, prieš nėra, susilaikė 11. Po pateikimo pritarta.
Siūlomi komitetai: pagrindiniu – Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas, papildomu – Žmogaus teisių komitetas. Pritariame? Pritariame. Ačiū.

16.00 val.
Peticijų įstatymo 9 ir 11 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-1540, Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto papildymo 1421 straipsniu“ projektas Nr. XIP-1541 (pateikimas)

Gerbiamieji kolegos, matau vieną iš galimų pranešėjų. Tai yra 2-10b klausimas – Seimo statuto „Dėl Seimo statuto papildymo 1421 straipsniu“ projektas Nr. XIP-1541. 2-10a ir 2-10b klausimai. D. Kuodytė. Petrai, prašom nepabėgti. D. Kuodytė. Prašom abu. Peticijų įstatymo 9 ir 11 straipsniai ir Statuto. 2-10a – Peticijų įstatymo… Čia pateikimas.
D. KUODYTĖ (LSF). Gerbiamieji kolegos, nepraėjo nė penkeri metai, kai turiu galimybę pristatyti jums labai paprastą klausimą. Klausimas yra susijęs su peticijos teisės įgyvendinimu, kuris yra numatytas Konstitucijoje. Projektų tikslas yra sutrumpinti Peticijų įstatyme numatytus kreipimosi pripažinimo peticija ir peticijų priėmimo nagrinėjimo bei peticijų išnagrinėjimo terminus, taip pat pagreitinti įstatymų, kaip numatyta Peticijų įstatyme, parengimo terminus. Prašau pritarti po pateikimo.
Komitete šie projektai greičiausiai galėtų būti sujungti su naujai parengta Peticijų įstatymo redakcija. Kadangi šie projektai yra rengti 2009 m., Peticijų įstatymo naujoji redakcija parengta 2010 m., manau, kad komitete visi tie projektai galėtų labai dailiai sugulti į vieną projektą, kuris išspręstų dar vieną žmogaus teisių realizavimo klausimą dėl dalyvavimo valdant valstybę. Ačiū.
PIRMININKAS. Taip pat dėl Seimo statuto dar ką nors norite? Ne. Abu pristatėt iš karto. Jūsų nori paklausti keletas kolegų Seimo narių. Pirmoji – V. M. Čigriejienė. Prašom. Nematau. M. Petrauskienė. Prašom, kolege.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Norėčiau pranešėjos paklausti, kuo remdamasi jūs inicijavote šitą pataisą? Ar kas nors jus paskatino, ar iš kur nors ta informacija? Nes aš dirbu Peticijų komisijoje trečia kadencija ir dabar žiūriu, kad per tokį laiką, kurį jūs siūlote, būtų labai sudėtinga tą padaryti. Ačiū.
D. KUODYTĖ (LSF). Šiuos projektus paskatino būtent pilietinė visuomenė, žmonės, kurie rengia ir pasirašinėja peticijas. Jų manymu, žmonių nuomone, turi būti į ją reaguojama greitai, efektyviai ir nevilkinant tų klausimų metų metais, ypač kai kalbama apie projektus, įstatymų projektus, kurie turi būti parengiami pagal pripažintą peticiją.
PIRMININKAS. P. Čimbaras.
P. ČIMBARAS (DPF). Aš truputį pakartosiu dėl to, kodėl jūs norite sumažinti terminus? Jūs motyvuojate, kad čia pilietinė visuomenė taip nusprendė. Norėčiau paklausti, kiek yra nusiskundimų dėl peticijų vilkinimo, kad reiktų trumpinti terminą?
D. KUODYTĖ (LSF). Žinote, man atrodo, kad žmonės kartais jau ir nebesiskundžia, nes nelabai tikisi tais savo skundais kažko pasiekti. Tačiau man atrodo, kad niekam ne paslaptis, kad tie terminai iš tiesų yra labai ilgi, jų gal ne visada ir laikomasi. Aš manau, vėlgi sujungiant tuos projektus su Peticijų įstatymo naująja redakcija, kuri, kiek suprantu, šiandien irgi turėtų būti pristatyta, galima tuos terminus iš tiesų pasižiūrėti. Bet man atrodo, kad visi turime sutikti su tuo, kad visuomenės nepasitikėjimas valdžia arba atotrūkis, arba netikėjimas, kad galima ką nors pakeisti, yra tam tikra dalimi susijęs ir su šiuo įstatymu.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamoji kolege. Ačiū. Prieš norėtų kalbėti… Nematau V. M. Čigriejienės. M. Petrauskienė. Prašom, Milda.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Aš nebūčiau galbūt kategoriškai prieš, bet ta procedūra… Visų pirma reikia pripažinti pareiškimą peticija. Toliau, jei pripažįstama peticija, yra procedūros, kai yra paklausimai įvairioms institucijoms. Reikia sulaukti atsakymų. Toliau kviečiami pareiškėjai į posėdį, suderinti datas reikia. Iš tikrųjų gal esmė ne ta, bet skubotai nagrinėjant kokybė tikrai nebus geresnė. Ačiū.
PIRMININKAS. P. Čimbaras – taip pat prieš.
P. ČIMBARAS (DPF). Siūlyčiau projektą atmesti, nes per tokius terminus neįmanoma bus peticijų komisijoms išspręsti nurodytus klausimus, per 10 darbo dienų priimti sprendimą dėl kreipimosi pripažinti peticija ir jos priėmimo nagrinėti, taip pat per 45 kalendorines dienas išnagrinėti peticiją iš esmės. Mano kolegė jau pasakė savo nuomonę, tai siūlau tą atmesti.
PIRMININKAS. Kolega R. Šimašius – už. Prašom.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Kolegos, neplanavau šnekėti, bet kai pamačiau tiek užsiregistravusių prieš, tai noriu pasakyti, kad man atrodo, kad yra labai daug logikos tame įstatymo projekte. Visų pirma tai ne prie procedūrų reikėtų terminus derinti, bet vis dėlto, jeigu piliečiai spėjo nusivilti ir užmiršti savo prašymą, galbūt procedūras reikėtų kaip nors pakeisti ir pagreitinti. Tai yra vienas dalykas. O antras – būkime atviri sau. Kiek Seimo narių čia yra pasirašę įvairius įstatymų projektus, kuriuos kas nors inicijuoja, atneša. Jie yra pasirašomi kartais ir tą pačią dieną. Suteikti galimybę, kai žmogus iš šalies, ne per Seimo narį, inicijuoja tam tikro teisės akto pakeitimą, kad jis būtų bent svarstomas… Man atrodo, mums tiesiog nereikėtų per daug užsisvarstyti įvairiose komisijose, bet vis dėlto duoti žalią šviesą, kad mes rimtai nagrinėtume pilietines iniciatyvas. Aš manau, kad tai būtų labai geras tokio proceso katalizatorius, todėl kviečiu palaikyti.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, nuomonės yra priešingos, tai yra įvairios. Turime balsuoti. Kviečiu balsuoti dėl abiejų įstatymų projektų – ir Peticijų įstatymo, ir čia siūlomų Statuto pataisų. Kas balsuoja už, pasisako už, kas prieš, balsuoja prieš arba susilaiko. Balsuojame. Pateikimas. Balsuojame po pateikimo.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 68 Seimo nariai. Už – 21, prieš – 16, susilaikė 31. Nepritarta. Ar galime bendru sutarimu grąžinti tobulinti? (Balsai salėje) Gerai, nėra bendros nuomonės. Balsuojame alternatyviai. Tie, kas už tai, kad grąžintume tobulinti, balsuoja už, kas už tai, kad atmestume, balsuoja prieš. Susilaikiusieji neskaičiuojami. Prašom balsuoti.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 65 Seimo nariai. Už – 29, prieš – 36. Atmesta.

16.09 val.
Rinkliavų įstatymo 12 ir 13 straipsnių papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4562 (pateikimas)

Kadangi neturėjome kai kurių klausimų pranešėjų, vėl grįžtame prie 2-8 klausimo – Rinkliavų įstatymo 12 ir 13 straipsnių papildymo įstatymo projekto. Pateikimas. Pranešėjas – P. Auštrevičius. Prašom, gerbiamasis kolega.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). …teisingam teismui Rinkliavų įstatymo 12 ir 13 straipsnių įstatymo projektą. Dvi pataisos trumpai ir aiškiai. Pirmoji yra apie tai, kad vietinės rinkliavos, kaip mes žinome, yra neišvengiama ir būtina savivaldos finansų ir mokestinės politikos dalis. Tačiau aš esu giliai įsitikinęs, kad yra naudinga, kada vietos bendruomenė žino, kaip panaudojamos surinktos rinkliavų lėšos. Aš tikrai nemanau, kad tai bus didžiulė administracinė našta bet kuriai savivaldybei, nes žinome, kad rinkliavos mokamos koduotai, jos patenka į tam tikras sąskaitas ir žinome, kiek jų surenkame, tai padaro kompiuterizuota sistema. Tačiau jeigu vietos valdžia, nustačiusi tvarką, kaip tai padaryti, kiekvienais metais informuotų vietos bendruomenę, kaip buvo panaudotos surinktos lėšos, nuo to būtų visiems geriau, nuo to būtų papildoma paskata vietos bendruomenės žmonėms mokėti rinkliavas reikiamu būdu ir laiku ir manau, kad savivaldybė įgytų dar daugiau vietos bendruomenės pasitikėjimo.
Kolegos, antroji pataisa yra susijusi su dar paprastesniu dalyku. Kaip žinome, nacionaliniu mastu mokesčiai įsigalioja per šešis mėnesius. Tokia yra taisyklė. Arba mokesčių pataisos, arba nauji mokesčiai pateikiami kartu su kitų metų biudžetu. Šeši mėnesiai yra logiškas dalykas, kai verslas ir kiti subjektai turi pasiruošti mokėti naujus mokesčius. Mano pasiūlymas yra, kad savivaldos vietinei rinkliavai galiotų trijų mėnesių taisyklė. Kitaip tariant, jeigu taryba ir nusprendė, kad reikalinga vietinė rinkliava, ji įsigaliotų po trijų mėnesių. Kitaip tariant, vietos verslas, vietos subjektai pasiruoštų, prisiderintų, suprastų pagaliau tą dalyką ir tikrai niekas nuo to nenukentėtų. Kolegos, reikia išmokti, matyt, gyventi su tam tikra planavimo atsarga, pasiruošiant šitam dalykui ir nustatant tam tikras procedūras. Tikiuosi jūsų pritarimo.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis kolega. Jūsų nori paklausti keletas kolegų Seimo narių. Pirmasis – K. Kuzminskas. Prašom, gerbiamasis kolega.
K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, jūsų mintys labai geros ir kilnios. Noriu jūsų paklausti, kaip jūs visa tai įgyvendinsite – nustato atsiskaitymo už lėšų, surinktų iš vietinių rinkliavų, panaudojimo savivaldybės bendruomenei tvarką. Kaip tą tvarką organizuoti? Aš dirbau savivaldybėje ir nežinau, kaip tai savivaldybėje būtų galima įgyvendinti. Ar nebus labai didelė našta? Ačiū.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Kolega, iš karto turiu jums ir pasiūlymą arba atsakymą, būtų galima, tarkime, kad gal ir nelaukdamos šitų pataisų kai kurios Lietuvos savivaldybės galėtų tą dalyką daryti. Aš neabejoju, kad kai kurios daro, bet ne iki galo. Pavyzdžiui, savivaldybės tinklalapyje nurodytą kitų metų dieną ar laikotarpį pasirodo informacija, kaip panaudotos praeito laikotarpio, finansinio biudžetinio laikotarpio, surinktos lėšos iš vietinių rinkliavų. Paprasta, pigu, informatyvu. Tiems, kam reikia, būtinai susipažins, nekainuoja jokių lėšų. Aš tikrai kategoriškai nesutinku su kai kuriais pamąstymais, kad tai bus papildoma administracinė našta, bet skaidrumo ir aiškumo tikrai priduos.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti kolega S. Bucevičius. Prašom.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Garbusis Petrai, prašom pasakyti. Aš kažkaip bandau suprasti, lyg ir aiškiai aiškinote, bet paaiškinkite dar kartą, kad suprastume. Kiekviena rajono taryba galės nusistatyti, kokias rinkliavas jie nori rinkti. Ar aš teisingai suprantu? Ar mes turime nustatyti, bet jie tik keis trijų mėnesių laikotarpį?
Ir dar viena pastaba. Jūs sakote, kad vietos, taip sakant, mažoji politika, arba mažieji politikai, turėtų ateiti atsiskaityti rajono žmonėms. Ar reikia juos raginti netgi įstatymais? Gerbiamasis Petrai, jie taip pat yra renkami tų pačių žmonių, jie privalėtų ir be mūsų paraginimo arba be įstatymo tai padaryti. Aš nežinau, keletas tokių pastabų, ar jūs supratote, ko aš noriu paklausti? Jeigu nesupratote, tai aš tada perklausiu. Ačiū.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Gerbiamasis kolega, geri jūsų klausimai ir aš juos tikrai supratau. Aš kalbu apie rinkliavas, kurių, kaip sakant, teisinė bazė yra aiški, ir aš jos nekeičiu. Savivalda tikrai turi teisę įvesti vietines rinkliavas. Aš bandau atsakyti į jūsų pirmąją klausimo dalį. Tačiau jeigu būtų priimtas atitinkamas tarybos sprendimas, jis įsigaliotų po trijų mėnesių. Kitaip tariant, vietos verslas ir mokesčių subjektai pasiruoštų tai naujai rinkliavai reikiamu būdu ir panašiai.
Kodėl aš tą pataisą teikiu? Būta nekokių pavyzdžių – priima sprendimą prieš savaitę ir po savaitės faktiškai įsigalioja, ypač su kurortinių miestų rinkliavomis. Aš manau, kad tai tikrai negeras pavyzdys netgi savivaldos lygiu. Mes visi turime duoti pasiruošimo laikotarpį.
Jūsų antras klausimas. Matote, aš nenoriu savivaldai, kuri turi prigimtines savarankiškumo teises, primesti reikalavimo, kad tai turi būti raštiškai, internetu ir panašiai. Aš siūlau, kad jie patys nustatytų tą tvarką. Ar meras perskaitytų vieną kartą pranešimą per metus taryboje, ar tai būtų informacija, pateikta internetiniame puslapyje. Tegul savivalda turi laisvas rankas nuspręsti, bet mes jiems patarkime, kad darytų tai, nes kol kas tokio imperatyvinio reikalavimo mes neturime nė viename teisės akte.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega A. Nesteckis.
A. NESTECKIS (LSDPF). Gerbiamasis kolega, aš dar dėl 2 punkto, dėl trijų mėnesių laikotarpio nustatymo po įsigaliojimo, manyčiau, kad yra logikos ir galėtume iš tikrųjų pagrįsti. Tačiau nenoriu sutikti dėl 1 punkto dėl atsiskaitymo. Noriu pasakyti, kad savivaldybės meras ir administracija kas metai privalo pateikti ataskaitą ir atsiskaityti. Aš niekaip nesuprantu, kai mes patenkam į Seimą, manome, kad mes esame protingesni už visus, ten visi kiti nežino, ką daryti. Šita tendencija, matau, eina per visus, ir mes pradedame reglamentuoti iki smulkmenų: gali nusipirkti šluotą savivaldybė ar negali nusipirkti, ar privalo šluoti gatvę, ar neprivalo šluoti gatvės. Manyčiau, kad toks smulkus prižiūrėjimas, tuo labiau kad ministerijos reglamentuoja labai daug įstaigų, kaip turi būti, o lėšų mes skirti tai neskiriame… Manyčiau, kad bendras savivaldos atsiskaitymas, ką ir daro, atsiskaito meras ir administracijos direktorius, yra visiškai pakankamas. Ar jūs šitaip nemanote?
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Kolega, aš norėčiau tikėti, kad taip turi būti ir taip yra, tačiau iš tikrųjų tikrovė yra kiek kitokia. Aš jums pasakysiu tam tikrą mano pirmo pasiūlymo priešistorę. Kiek anksčiau aš esu bandęs įtikinti kolegas, kad apskritai vienas iš klasikos ekonomikos mokestinių principų yra, kad mokesčiai turi būti tiksliniai. Jeigu mokesčiai surenkami iš tam tikros srities, tai surinktos lėšos būtinai turi būti naudojamos tos srities viešajam interesui užtikrinti, pagerinti situaciją ir panašiai. Konkrečiai buvo rinkliavos už gyvūnus. Aš siūliau, kad būtų tiksliau reglamentuota, kad tos lėšos skirtos tam. Tačiau buvo gal ir pagrįstų nuomonių, aš į jas įsiklausiau ir teikiu šitą pasiūlymą kaip savotišką kompromisą, galbūt nutolimą nuo mano pirminių idėjų, bet, siūlydamas įtvirtinti aiškesnį atsiskaitymą, aš nemanau, kad mes pažeisime teises, nemanau, kad mes sukursime daugiau biurokratizmo, bet tiesiog priminsime vietos žmonėms, kad jie domėtųsi, o valdžia turėtų įpareigojimą, įstatymo įpareigojimą tai daryti. Kolegos, skaidrumo mums tikrai dar niekad nebuvo per daug.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega, jūs atsakėte į visus klausimus. Yra norinčių kalbėti už. R. Žemaitaitis. Prašom.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tiesų man keista, kodėl tas įstatymo projektas negimė praėjusios Vyriausybės laikotarpiu, buvo daroma mokesčių reforma, kalami įstatymai, jeigu galima taip ūkiškai pasakyti, ir verslininkas nespėjo įvertinti nei savo finansų, nei galimybių. Tikrai turėtumėte, gerbiamasis Petrai, prisiimti, kad ana Vyriausybė padarė versle absoliutų chaosą. Dabar, kai opozicijoje, gal ir lengva tokius įstatymus pateikti ir vienareikšmiškai, ko gero, reikėtų pritarti. Mano siūlymas iš viso būtų, kad bet koks mokestinis įstatymas įsigaliotų nuo ateinančių metų sausio 1 d., kad verslas galėtų įvertinti savo riziką, finansus, pajamas ir išlaidas. Čia mes turėtume būti patys atsakingi. Kolegos, kviečiu pritarti tokiam pateiktam pasiūlymui.
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš – A. Nesteckis.
A. NESTECKIS (LSDPF). Aš iš tikrųjų irgi, kaip sakiau, sutikčiau dėl to 2 punkto, kuris kalba apie terminus, apie tai, kad ir verslas, ir žmonės būtų informuojami, ir žinotų, kokia yra rinkliava. Tačiau dėl smulkmenų, reglamentavimo lėšų, aš noriu pasakyti, kad savivaldybėms ir taip nėra kaip skirstyti biudžeto lėšų, nes viskas jau yra paskirstyta tiek ministerijų, tiek Seimo. Žiūrėdami, kad krepšelis būtų paskirstytas, kiekvienais metais mes vis daugiau reglamentuojame ir faktiškai nieko nebelieka. Gal iš viso tada nebeskirstykime savivaldybės biudžeto, o padarykime valstybės biudžetą ir finansuokime, tada prisiimkime ir atsakomybę už visas prievoles, funkcijas, kurias mes deleguojame savivaldybėms. Todėl žiūrėdamas į tą sprendimo projektą ir galvodamas, kad vienas punktas lyg ir teigiamas, o kitas neigiamas, aš susilaikysiu.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, nuomonės skirtingos. Reikėtų balsuoti po pateikimo. Prašom. Kas pritaria Rinkliavų įstatymo 12 ir 13 straipsnių papildymo įstatymo projektui Nr. XIP-4562, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. Prašom. Balsuojame.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 65 Seimo nariai: už – 44, prieš nėra, susilaikė 21. Pritarta po pateikimo.
Siūlomi komitetai: pagrindiniu – Biudžeto ir finansų komitetas, papildomu – Audito komitetas ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Dar kitų reikia? Užteks? Galime pritarti? Pritarta. Ačiū. Siūloma svarstyti šių metų gegužės 7 d. Ačiū.

16.22 val.
Peticijų įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2323, Lobistinės veiklos įstatymo 4 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-2324 (pateikimas)

Gerbiamieji kolegos, darbotvarkės 2-9a ir 2-9b klausimai – Peticijų įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2323, Lobistinės veiklos įstatymo 4 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-2324. Kviečiame į tribūną teisingumo viceministrą G. Mozūraitį. Prašom.
G. MOZŪRAITIS. Gerbiamieji Seimo nariai, jums teikiamas Lietuvos Respublikos peticijų įstatymo pakeitimo įstatymo projektas ir Lietuvos Respublikos lobistinės veiklos įstatymo 4 straipsnio papildymo įstatymo projektas. Peticijų įstatymo projektu, kuriuo galiojantis Peticijų įstatymas dėstomas nauja redakcija, siekiama, kad peticijų teisės įgyvendinimas taptų lankstesnis ir veiksmingesnis, mažėtų administracinės sąnaudos peticijų teisėms įgyvendinti, būtų mažiau biurokratinių kliūčių visuomenės atstovams reikšti teisėkūros iniciatyvas.
Pagrindiniai pokyčiai yra tokie. Pirmiausia išsiplečia asmenų, kurie galės teikti peticijas, grupė. Šiandien peticijas gali teikti tik fiziniai asmenys, o pataisose siūloma išplėsti, kad peticijas galėtų teikti ir juridiniai asmenys.
Taip pat išsiplečia asmenų, kurie nagrinės peticijas ir turės teisę priimti sprendimus, grupė. Šiandien dėl peticijų galutines išvadas priima Seimas, Vyriausybė ir savivalda, o siūloma įstatymo redakcija numato platesnę subjektų grupę, įtraukiant ir prezidentūrą, taip pat kitas valstybės įstaigas, kurios priima norminius teisės aktus.
Vietoj dviejų peticijų nagrinėjimo pakopų lieka viena, tai yra atsisakoma peticijų komisijų. Taip pat yra trumpinami terminai – nuo dabar galiojančio 90 kalendorinių dienų iki 60 kalendorinių dienų, be to, numatoma galimybė peticijas pateikti elektroninio ryšio priemonėmis.
Lobistinės veiklos įstatymo projekte siūloma įtvirtinti lobisto pareigą informuoti įstaigą apie tai, kad jis peticiją teikia kaip lobistas, atitinkamai lobisto siūlomas kitų teisės aktų pataisas nagrinėti Peticijų įstatymo nustatyta tvarka. Tokios pataisos būtų numatytos Lobistinės veiklos įstatymo projekte. Dėkoju už dėmesį.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti keletas Seimo narių. Pirmoji – V. M. Čigriejienė. Prašom.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis viceministre, kodėl jums kilo idėja keisti Peticijų įstatymą, pagal kurį jau trylika metų dirba Seimo Peticijų komisija, Vyriausybės Peticijų komisija, taip pat savivaldybių peticijų komisijos? Ar pagal siūlomą projektą šių komisijų neliktų? Prašau pasakyti, ar jums taip kardinaliai viską pakeitus bus nuo to geriau, kai iš pagalbinių institucijų mes nesugebame gauti taip, kaip jūs numatote įstatyme, greito atsakymo?
G. MOZŪRAITIS. Na, pirmiausia įstatymas buvo parengtas atsižvelgiant į koncepciją, taip pat atsižvelgiant į Teisės instituto parengtą kitų valstybių apžvalgą. Dėl peticijų komisijų reikėtų pažymėti, kad dėl pačių peticijų komisijų galbūt pačių peticijų nagrinėjimo procesas užtrunka, kadangi Peticijų komisija tampa lyg ir tarpininkas tarp piliečio ir tos valstybinės institucijos, kuri priima galutinį sprendimą dėl pareikštos peticijos.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolegė M. Petrauskienė.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Aš norėčiau paklausti pranešėjo. Ar iš tikrųjų jums neatrodo, kad šiame projekte yra klaidingai suprantamas ir pateikiamas pačios peticijos sąvokos apibrėžimas? Jis neatitinka peticijos teisės sampratos, kuri išdėstyta Konstitucinio Teismo nutarime. Konstitucinė peticijos teisė – viena iš teisių, kurias įgyvendindami piliečiai gali dalyvauti valdant šalį. Projekte pateiktos peticijos sąvokos apibrėžimas susipina su kita piliečių konstitucine teise – piliečių įstatymų leidybos teise, kai yra surenkama 50 tūkst. parašų. Ir tikrai didelių abejonių kelia projekto nuostata, suteikianti politinę peticijos teisę užsienio valstybių piliečiams, Lietuvos Respublikoje veikiantiems užsienio šalių juridiniams asmenims ir kitų organizacijų padaliniams.
Tikrai čia kyla įvairių minčių, ar tai atitinka Lietuvos valstybės suverenitetą ir nacionalinį saugumą? Galbūt čia būtų tikslinga kreiptis ir į tam tikras tarnybas? Ačiū.
G. MOZŪRAITIS. Dėkui už klausimą. Iš tikrųjų Peticijų įstatyme dėl subjektų grupės išplėtimo būtų galima diskutuoti komitetų svarstymo metu. Kadangi užsienio šalių juridiniai asmenys, jeigu jie veikia Lietuvoje ir čia moka mokesčius, natūralu, kad jie gali turėti vienų ar kitų pasiūlymų, kuriuos gali teikti ir įstatymų leidėjui arba kitam subjektui, kuris turi teisę priimti teisės aktus.
Dėl sampratos. Pritariame Teisės departamento pateiktai išvadai. Sutinkame su pastabomis, tačiau norime pažymėti, kad tos pastabos yra techninio ir redakcinio pobūdžio, ir tikrai jas galima ištaisyti komitete, kai bus svarstomas įstatymo projektas.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega P. Čimbaras. Prašom.
P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamasis pranešėjau, pagal šį dabar siūlomą projektą peticijos nebepasiektų Seimo, Vyriausybės, savivaldybių tarybų, nes peticijas nagrinėtų Seime dirbantys komitetai, komisijos pagal tai, kokios srities teisės aktą siūloma keisti. Kyla visokių minčių dėl tokių pasiūlymų. Gal net reiktų kreiptis į Valstybės saugumo departamentą dėl tokių siūlymų atitikties valstybės suverenitetui ir nacionaliniam saugumui. Taip pat būtų tikslinga kreiptis ir į Specialiųjų tyrimų tarnybą dėl šio projekto įtakos korupcijai. Ką jūs apie tai manote?
G. MOZŪRAITIS. Matote, pati idėja yra tokia, kad subjektas, kuris nagrinės peticiją, teises aktu… šiuo atveju Seimas, tvirtindamas Seimo statutą, be jokios abejonės, numatys peticijų nagrinėjimo ypatumus. Kitas subjektas numatys kitu teisės aktu. Visos šitos jūsų paminėtos grėsmės tikrai galėtų būti sprendžiamos Seimo statute.
PIRMININKAS. Ačiū, kolega. R. Šimašius. Prašom.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Aš esu maloniai nustebintas, kad šitas projektas, kuris 2,5 metų pragulėjo Seime, dabar yra pateikiamas. Tikrai sveikinu su tuo ryžtu ir linkiu sėkmės tam projektui.
Noriu paklausti. Iš tikrųjų 2,5 metų praėjo nuo to, kai pats pasirašiau ir siunčiau tą projektą į Seimą. Atsižvelgę į tai, kad per tą laiką buvo priimtas Teisėkūros pagrindų įstatymas ir kai kurie su juo susiję lydimieji, ar jūs atlikote analizę, pažiūrėjote, ar viską suderinote, ar nereikia dar kokių nors dalykų pakeisti, nes diskusija buvo intensyvi ir svarbūs dalykai buvo pakeisti per Teisėkūros pagrindų įstatymą, o peticijos teisė vis tiek vienaip ar kitaip yra tiesiogiai susijusi su teisėkūra?
G. MOZŪRAITIS. Kaip aš jau iš pradžių minėjau, iš tikrųjų pirmiausia yra pateikta Teisės departamento išvada, kurioje yra daug pastabų. Į tas pastabas, be jokios abejonės, bus atsižvelgta.
Kalbant apie lyginamąjį aspektą, tai šiuo metu galbūt nėra tokių esminių sankirtų su kitais teisės aktais, dėl ko reikėtų šitą įstatymą tobulinti iš esmės, o nebūtų galima jo koreguoti komitetuose.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega P. Auštrevičius. Nematau. Kolega E. Vareikis. Prašom.
E. VAREIKIS (TS-LKDF). Labai jums ačiū. Iš pradžių gal pasakysiu nedidelę repliką. Žinot, kartais, kai visi gali pateikti peticijas, ypač užsienio subjektai, peticijos jau virsta ultimatumais, ir tai yra labai pavojinga.
Mano klausimas yra toks. Jeigu jūs naikinate Peticijų komisiją, kuri yra demokratiška struktūra iš įvairių frakcijų, tai kas bus tas žmogus, kuris nuspręs, ar peticiją reikia duoti tam komitetui, ar kitam, ar trečiam, ar prezidentūrai? Negi jūs manote, kad visą laiką bus aišku iš peticijos, kad aš noriu, kad Prezidentė nuspręstų? Jeigu mes naikiname šitą komisiją, mums turbūt reikia sukurti kokią nors kitą struktūrą, kuri tada skirstytų peticijas, bet svarbiausia, aš įsivaizduoju, kad mes sulauksime peticijų iš „Gazpromo“, iš įvairių užsienio juridinių asmenų.
G. MOZŪRAITIS. Ačiū už klausimą. Pagal įstatymo siūlomą redakciją numatoma, kad peticiją galima teikti tai institucijai, kuri priėmė konkretų teisės aktą ir kurios kompetencijai priklauso pakeisti teisės aktą, priimti arba pripažinti jį negaliojančiu. Todėl natūralu, kad jeigu institucija, priėmusi peticiją, mato, kad jos kompetencijai nepriklauso šis klausimas, ji pagal įstatymo nuostatas perduoda tai institucijai, kurios kompetencijai priklauso peticijos nagrinėjimas. Institucija, kuriai yra atsiųsta peticija.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega E. Šablinskas. Prašom.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui. Mano klausimą jau paklausė ponas Egidijus, bet matau, kad atsakymas yra susuktas, tapo dar neaiškiau. Ačiū.
PIRMININKAS. Ar norite atsakyti? Ne? Ne. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, yra norinčių kalbėti už ir prieš. Dėkojame pranešėjui.
G. MOZŪRAITIS. Dėkui.
PIRMININKAS. Prieš – V. M. Čigriejienė. Prašom, kolege.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū, gerbiamasis pirmininke. Teisės departamento išvadoje dėl šio projekto yra pateiktos 36 pastabos. Tai yra labai daug. Tai rodo, kad šis projektas turi labai daug trūkumų, gerbiamasis pranešėjau, o dalis jų yra esminiai ir prieštarauja Konstitucijai. Todėl manyčiau, kad šitą projektą reikia atmesti. Tai aišku iš to, ko Seimo nariai klausė. Galėjo patobulinti dabar galiojantį Peticijų įstatymą, o ne kurti kažkokį chaosą. Todėl siūlau palaikyti mano nuostatą ir atmesti šitą įstatymą. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Už norėtų kalbėti kolega R. Šimašius. Prašom.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, aš pagal Seimo nuotaiką jau jaučiu, kad projektas, deja, yra palaidotas. Pasakysiu, labai liūdna, kad jis yra palaidotas iš esmės todėl, kad mes visi dabar saugome savo darželį: kam patinka dirbti Peticijų komisijoje, kas nenori keistis, kas dar ko nors. Bet iš tiesų man labai keista girdėti argumentus, kai sakoma, kad jeigu juridiniai asmenys galės pateikti peticiją, tai Lietuvos saugumui bus kokia nors problema. Atsiprašau, kokią mes sistemą turime dabar? Fizinis asmuo gali pateikti peticiją, bet asociacija negali. Apie ką mes čia šnekame? Arba įmonė negali. Ar ji turi samdyti lobistą, ar direktorius (…), ar savininkas būtinai turi pasirašyti? Kas čia per sistema?
Aš pasakysiu paprastą dalyką, kodėl tą sistemą reikia keisti. Tai yra iš tikrųjų sisteminiai pakeitimai. Sistemą reikia keisti todėl, kad peticija šiandien yra suprantama per siaurai. Konstitucijoje yra įtvirtinta peticijos teisė. Kai pažiūrime į realybę, matome, kad didžioji dalis peticijų arba Seime, arba Vyriausybėje, ypač Vyriausybėje, yra atmetama dėl formalių reikalavimų neatitikimų pagal dabartinį reglamentavimą. Žmogus rašo laišką buitine kalba, kad man nepatinka toks ir toks reglamentavimas, norėčiau, kad būtų reglamentuojama kitaip, ir pasako kaip, bet kadangi neužrašyta antraštėje, kad tai yra peticija, peticija yra atmetama. Iš tikrųjų vargu ar galima pasakyti, kad ta sistema yra logiška.
Lygiai taip pat su Peticijų komisija. Jeigu žmogus rašo laišką, tarkime, iš įkalinimo įstaigos, kad jam reikia leisti įsigyti ventiliatorių ar barzdaskutę, ar dar ką nors turėti, tai ką gali Vyriausybės Peticijų komisija dėl to pasakyti? Iš esmės keliauja į Teisingumo ministeriją ir svarstoma. Kas būtų blogai, jeigu su žmogaus teisėmis susijęs klausimas, koks nors susirinkimų laisvės ar koks, atkeliautų tiesiai į Žmogaus teisių komitetą ir būtų svarstomas?
Aš, tiesą sakant, manau, kad taip, pakeitimai yra sisteminiai, taip, juos reikia suderinti su per tą laiką – 2,5 metų – pasikeitusia teisine baze, bet rimtą diskusiją dėl šio klausimo, manau, mes turėtume turėti. Todėl labai kviečiu nepasiduoti pirmam impulsui ir bent jau rimtai padiskutuoti apie tai Seime. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis kolega. Kadangi du klausimai, dar prieš leisime kalbėti M. Petrauskienei. Prašom, kolege.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū. Aš kai kuriems kolegoms tikrai siūlyčiau pasidomėti Seimo Peticijų komisijos darbu. Ši komisija dirba 13 metų. Tiesiog iš kai kurių paklausimų aišku, kad jūs nelabai suprantate ir nesate įsigilinę į tą klausimą. Galbūt reikėtų šį įstatymą tobulinti, bet aš tikrai siūlyčiau nepritarti šitam projektui. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Įvairios nuomonės. Turime apsispręsti balsuodami. Gerbiamieji kolegos, kas pritaria po pateikimo abiem siūlomiems įstatymų projektams, t. y. Peticijų įstatymui ir Lobistinės veiklos įstatymui, balsuoja už, kas nepritaria, balsuoja prieš arba susilaiko. Prašom balsuoti.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 67 Seimo nariai: už – 14, prieš – 16, susilaikė 37. Nepritarta. Ar galime bendru sutarimu grąžinti tobulinti? Ne.
Tada balsuojame alternatyviai. Kas už tai, kad grąžintume tobulinti, balsuoja už, kas už tai, kad atmestume, balsuoja prieš. Balsavimas alternatyvus. Balsuojame! Nėra susilaikančių. Tiktai už arba prieš. Balsavimas alternatyvus.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 62 Seimo nariai: už – 27, prieš – 35. Atmesta. Man sako, kad 36 reikia atmesti. Taigi grąžiname tobulinti. Pasisekė iniciatoriams. Tobulinkime. Linkime sėkmės.

16.37 val.
Rinkliavų įstatymo 13 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-2268 (pateikimas)

Gerbiamieji kolegos, kitas klausimas (grįžtame prie rinkliavų) – Rinkliavų įstatymo 13 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-2268. Pranešėjas – K. Daukšys. Gerbiamasis Kęstuti, prašom į tribūną. Pateikimas.
K. DAUKŠYS (DPF). Gerbiamieji kolegos, teikiu Rinkliavų įstatymo 13 straipsnio papildymo įstatymo projektą, kuriame būtų nustatoma, kad vietinės rinkliavos dydis už leidimo įrengti išorinę vaizdinę reklamą ne ant savivaldybei priklausančių ar valdytojo teise valdomų objektų išdavimą yra ne didesnis kaip 1000 Lt ir apskaičiuojamas atsižvelgiant į išorinės reklamos plotą ir paslaugos suteikimo tiesiogines išlaidas, kurias sudaro išlaidos darbui, susijusios su paslaugos suteikimu, juridinę galią turinčio dokumento blanko pagaminimu ir teisės aktų nustatytų reikalavimų įvykdymo patikrinimu. Toks trumpas pakeitimas.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti keletas kolegų. Pirmiausia E. Jonyla. Prašom, gerbiamasis kolega. Nėra. A. Nesteckis.
A. NESTECKIS (LSDPF). Dėkui pirmininkui. Gerbiamasis kolega, aš irgi turiu tą patį, nes priėjome prie tų rinkliavų ir mes ten viską dabar smulkiai reglamentuojame. Arba mes kiek nors pasitikime savivaldybėmis, arba tada visiškai reglamentuokime, Seimas prisiima kontrolę arba įkuria kokią nors papildomą instituciją, kuri galėtų ir priimti, nes nelieka savivaldybei nieko spręsti. Viską mes už ją reglamentavome, susakėme, lieka tiktai administruoti, ir kaltiname, kad blogai prižiūri reklamą.
K. DAUKŠYS (DPF). Tikrai nesiginčiju, nesakau, kad savivaldybės blogai ką nors daro ir prižiūri. Bėda yra ta, kad rinkliava už tokio paties dydžio reklamos pakabinimą ant savo pastato verslui viename mieste kainuoja, pavyzdžiui, 2 tūkst. Lt, o kitame mieste tokia pati reklama kainuoja 10 tūkst. Lt. Manyčiau, kad kartais galbūt ir savivaldybė nesusigaudo, ką reikia daryti. Čia nekalbame apie savivaldybės pastatus, nekalbame apie tuos pastatus, kurie yra visuomeniniai. Kalbame apie pastatus, kurie yra tos pačios įmonės, kuri reklamuojasi.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis kolega, jūs atsakėte į visus klausimus. Yra tik norinčių kalbėti už. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Pritarta po pateikimo. Siūlomi komitetai: pagrindiniu – Biudžeto ir finansų komitetas, papildomais – Audito ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetai. Ar reikia kitų? Nereikia. Galima pritarti? Pritariame. Siūlome svarstyti gegužės 7 dieną.

16.40 val.
Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 2, 3 ir 4 priedėlių papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-161 (pateikimas)

2-12 klausimas – Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 2, 3 ir 4 priedėlių papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-161. Pranešėjas – kolega E. Masiulis. Gerbiamasis kolega, kviečiame į tribūną. Pateikimas.
E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, grupė Seimo narių teikiame įstatymo pakeitimo projektą, kurio esmė yra tokia, kad Lietuvos Respublikoje ir užsienio šalyse, tarp jų Europos Sąjungos valstybėse narėse, įregistruotomis sunkiasvorėmis transporto priemonėmis (jų junginiais), kurių maksimali bendroji leistina masė – ne didesnė kaip 44 tonos, su sąlyga, kad važiuojant su kroviniu ar be jo nebūtų viršyta leistina ašies apkrova bei aukščio, pločio, ilgio matmenys, neapsiribotų vien tik konteinerių vežimu, bet taip pat šitas limitas būtų taikant tokias pačias sąlygas kombinuoto vežimo jūrų transportu per Klaipėdos uostą atveju. Noriu atkreipti dėmesį, kad daugelyje šalių, su kuriomis bendradarbiauja Lietuvos vežėjų kompanijos (Skandinavija, Beniliukso šalys, Jungtinė Karalystė, Prancūzija, Italija, Vokietija), kombinuoto vežimo bendrosios masės maksimali ribinė norma sujungtai transporto priemonei, t. y. vilkikui su puspriekabe, yra 44 tonos. Šiuo metu Lietuvoje, kaip minėjau, yra 40 tonų. Todėl mes siūlome tomis 4 tonomis padidinti leistiną masę. Tas iš tikrųjų paskatintų aktyviau naudoti kombinuotus bendrosios masės vežimus kelių, jūrų ir geležinkelių transportui pritaikytomis puspriekabėmis. Kiek žinau, vakar Vyriausybė posėdyje svarstė analogišką klausimą, kiek man yra žinoma, taip pat yra pritarta tokiam sprendimui. Tai tikrai pagerintų mūsų vežėjų situaciją, galėtų kroviniai būti vežami efektyviau, kartu būtų sprendžiamos taršos problemos, tiesiog reikėtų mažiau transporto tam pačiam krovinių kiekiui nugabenti. Mes kviestume po pateikimo pritarti šiam įstatymo projektui. Yra neatitikimų, nes jis buvo registruotas anksčiau. Įsigaliojimo data numatyta kovo 1 d., kuri jau praėjo, čia, aišku, svarstant komitete, būtų galima tas detales patikslinti.
PIRMININKAS. Ačiū. Jūsų nori paklausti keletas kolegų. Pirmasis – B. Pauža. Prašom.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, kur 44 tonos tose valstybėse, tai viskas gerai, kad padidinsime, bet yra valstybių, kur mūsų vežėjai veža, kur leistina 40 tonų. Kaip čia bus? Bet mano pagrindinis klausimas yra dėl Lietuvos kelių. Kadangi mūsų pagrindai nėra skaičiuoti tokioms masėms, kaip čia bus? Ačiū.
E. MASIULIS (LSF). Ačiū už klausimą. Aš noriu pasakyti, kad šiandien intensyviausiai naudojami maršrutai, kur būtent yra taikomas kombinuotas krovinių vežimas, yra būtent iš ten, kur Klaipėda turi krovininių keltų linijas. Krovininių keltų linijos, kaip jūs žinote, yra į Vokietiją ir Švediją. Būtent tiek Vokietijoje, tiek Skandinavijos šalyse galioja tas 44 tonų apribojimas. Taigi čia problema neegzistuoja. Čia būtų viskas koordinuota.
O kalbėdamas apie mūsų kelių būklę, tai vėlgi noriu pasakyti, kad vežimas magistraliniais keliais… tikrai magistralinių kelių būklė ir jų kokybė pagal specifikacijas gali atlaikyti ir turi atlaikyti ne 44 tonų, o kur kas didesnį svorį. Taigi, mes tikrai manome, kad tiek pinigų investuojant į pagrindinius mūsų magistralinius kelius, jeigu tie keliai yra daromi kokybiškai ir atitinka visus nustatytus techninius reikalavimus, jokios žalos keliams nebūtų padaryta.
PIRMININKAS. Ačiū. E. Jonylos nematau. Kolega R. Kupčinskas. Prašom.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, galbūt aš galėčiau prisiminti, kad tokia tema jau buvo svarstoma ir ankstesnėse kadencijose. Suprantu, kad čia ir kolegai B. Paužai iškilo įvairių klausimų dėl šitos temos, dėl šito projekto. O ar čia nėra susiję, tarkim, su miško kirtimu ir medžiagos išvežimu iš miškų, miško kelių būkle, juo labiau kai būna šiltesnės žiemos ir panašiai, kai tie keliai yra labai rimtai ardomi ir, aišku, daroma žala aplinkai? Ar čia nėra susieta su iškirstos miško medžiagos išvežimu iš kirtaviečių? Ačiū.
E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū. Tikrai suprantamas susirūpinimas. Aš tik noriu atkreipti dėmesį, kad mūsų įstatymo pataisa yra orientuota tiktai į kombinuotus vežimus tuo atveju, jeigu tai vyksta jūrų transportu per Klaipėdos uostą. Taip ir skamba formuluotė, kad „vežant triašiu vilkiku su triaše puspriekabe kombinuoto vežimo atveju jūrų transportu per Klaipėdos uostą.“ Kitaip tariant, tai visiškai atskiras klausimas, neapimantis miškovežių.
Dėl miškovežių, kaip žinome, Seimas vieną kartą jau apsisprendė ir buvo padidinta leistina norma nuo 40 iki 48 tonų. Pagal savivaldybės ir Kelių direkcijos suderintas schemas turėjo būti tie vežimai daromi. Bet vėlgi vakar pasižiūrėjęs Vyriausybės sprendimą matau, kad lyg ir apsispręsta grįžti prie 40 tonų. Artimiausiu metu tas projektas, matyt, pasieks Seimą ir mes galėsime diskutuoti dėl miškovežių. Bet čia kalbama tikrai ne apie miškovežius, o apie kombinuotą krovinių vežimą jūrų transportu.
PIRMININKAS. Ačiū. Kolega S. Bucevičius.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Ministre, jūs kalbate – kombinuota, liaudiškai pasakykite, apie kokias transporto priemones mes kalbame, kas prašo arba kas yra iniciatoriai? Aš nemanau, kad jūs, ministre, turite transporto įmonę ir žinote visas subtilybes. Manau, kad yra kokia nors verslo grupė ir atitinkamai joms reikalingos būtent tos 4 tonos. Bet kitaip paklausiu. Jūs visą kadenciją buvote ministras. 4 tonos – kiek žalos padarys mūsų keliams? Matyt, tie skaičiavimai privalo būti, teikiant tokį įstatymo projektą, nes priešingu atveju aš, pavyzdžiui, niekaip negalėsiu pritarti, jeigu jūs tų skaičių nežinote. Kelių mokesčio forma, kiek jie didesnį mokestį mokės, ar tai atsipirks?
E. MASIULIS (LSF). Jūs čia uždavėte labai daug klausimų. Pirmiausia noriu pasakyti, kad jeigu skaitėte aiškinamąjį raštą, tai čia mes nieko neslepiame. Yra Krovinių vežėjų asociacijos kreipimasis, būtent tų vežėjų, kurie šiandien dirba su kombinuotais vežimais. Kombinuotas vežimas yra tada, kai, sakykim, keltu ar laivu atplaukia konteineris, kurį gali iš karto uždėti ant vilkiko ir tuo vilkiku tą konteinerį toliau vežti sausuma. Šiuo atveju konteineriai yra 20, 25, 30, 35 ir 40 pėdų iš esmės. Jeigu yra limituojama iki 40 tonų, pavyzdžiui, tu negali uždėti ant vieno vilkiko triašės puspriekabės 20 ir 25 pėdų konteinerių, nors fiziškai jie telpa. Gali vežti tik 20 pėdų konteinerį, o tai reiškia, kad važiuojama su puse svorio, kiek tu galėtum iš karto nuvežti. Šiuo atveju, man atrodo, jeigu mes kalbame apie mūsų vežėjų didesnį konkurencingumą, apie tai, kad jie mažesniais kaštais ir sąnaudom galėtų transportuoti krovinius, gauti daugiau užsakymų, tai tikrai atneš kur kas didesnes pajamas ir į mūsų valstybės biudžetą, kai tos įmonės galės konkuruodamos uždirbti. Kalbant apie padaromą žalą keliuose, tai šiandien didžioji žala, kuri yra padaroma keliuose, yra padaroma dėl nelegalaus viršsvorio, kai yra vežami kroviniai Lietuvos keliais. Čia, aišku, yra pirmiausia Valstybinės kelių transporto inspekcijos užduotis kontroliuoti, kad visi tokie nelegalūs vežimai, apvažiuojant stacionarias svėrimo vietas, būtų iš tikrųjų eliminuoti. Tam, kiek aš žinau, yra suplanuota pirkti kilnojamąsias svarstykles įvairiuose Lietuvos keliuose. Šiuo atveju manau, kad artimiausiu metu mes labai stipriai sumažinsime galimybes nelegaliai vežti viršsvorius Lietuvos keliais.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis pranešėjau, jūs atsakėte į visus klausimus. Yra norinčių kalbėti už ir prieš. Už – K. Daukšys. Atsisako. Prieš – S. Bucevičius.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Vis dėlto buvęs ministras man taip ir neatsakė į klausimą ir aš turiu teisę pasilikti balsuoti… prieš galbūt nebalsuosiu, susilaikysiu.
Gerbiamasis Eligijau, klausimas buvo labai paprastas. Kiek bus padidintas mokestis ir ar atsipirks vis dėlto tas mūsų prašymas? Šiandien aš to nematydamas… Kad mūsų verslas, aš suprantu, kad reikia, bet puikiai žinome, kiek mes kelių priežiūrai, ministre arba buvęs ministre, turime finansų. Šiandien į Kauną… Yra pavyzdys, aš, pasistatęs savo lengvąją transporto priemonę, turiu draugo paprašyti, kad atvažiuotų mane vidury centro atsivežti iki savo namų. Tai apie kokį mes galime kalbėti įstatymo projektą, jeigu mes iš tikrųjų nežinome detalaus skaičiavimo, kiek keturios tonos padaro žalos mūsų keliams?
PIRMININKAS. Nors ne pagal Statutą, bet trumpai, pabandykite atsakyti, aš manau, kad…
E. MASIULIS (LSF). Aš gerbiamajam Sauliui galiu atsakyti. Akivaizdžiai tai ir įstatymo projekte parašyta, kad vienkartinis tarifas vežant tokį krovinį yra numatytos ribos nuo 3340 Lt iki 6690 Lt. Tai yra vieno vežimo leidimas, o, kalbant apie metines pajamas, tai šiuo metu, kai buvo padidinti tarifai, surenkama suma yra panašiai apie 80–85 mln. Lt į Kelių fondą.
PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, kadangi bendro sutarimo nėra, tai kviečiu balsuoti po pateikimo. Kas už tai, kad būtų pritarta Kelių priežiūros plėtros programos finansavimo įstatymo projektui, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 51 Seimo narys: už – 31, prieš nėra, susilaikė 20. Pritarta po pateikimo.
Pagrindiniu siūlomas Biudžeto ir finansų komitetas. Papildomą kokį galėtumėte pasiūlyti, gerbiamasis pranešėjau? Ar reikia? Kol kas siūlomas tik Biudžeto ir finansų komitetas. Nereikia papildomų komitetų? Ekonomikos komitetas? Papildomas – Ekonomikos komitetas. Galime sutikti su tuo. Ačiū. Siūloma svarstyti gegužės 30 d.

16.53 val.
Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-2614 (pateikimas)

Gerbiamieji kolegos, kitas mūsų darbotvarkės klausimas 2-14 – Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Kviečiu į tribūną kolegą V. Gapšį. Prašom.
V. GAPŠYS (DPF). Siūloma papildyti atmintinų dienų sąrašą, įtraukiant ir klasės susitikimo dieną. Ją siūloma padaryti rugsėjo pirmąjį šeštadienį, kad būtų vienijanti klasiokus, buvusius klasiokus, yra galimybė dar kartą susitikti, prisiminti mokyklą, bendruomenę, yra būtent ta vieta, kur žmogus brendo, todėl manau, kad tai būtų gražus gestas paminėti ir parodyti žmonėms, kad bendravimas, bendruomeniškumas net ir baigus mokyklą, mokytojų prisiminimas tą dieną dar kartą būtų bendruomenės stiprinimo įrodymas.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis pranešėjau. Jūsų nori paklausti keletas kolegų. R. Šimašius.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamasis Seimo vicepirmininke, aš noriu paklausti. Nežinau, žiūrint į tą datą, gal jūs su klasiokais kokiame susitikime susilažinote, kad jūsų susitikimo data bus taip paminėta, ar ką? Bet man iš tikrųjų kyla vienas paprastas klausimas, o kas bus, jeigu mes nepatvirtinsime tokios datos? Ar nuo to bus mažiau bendrystės tarp klasiokų? O kita vertus, gal reikia tada ir gupiokų datos ar dar kokios? Kas pasikeis, jeigu nepritarsime? Toks klausimas.
V. GAPŠYS (DPF). Kaip ir dėl kiekvienos atmintinos dienos, lygiai taip pat galima visą sąrašą išbraukti. Kalėdas vis tiek švęstume, jeigu ir iš švenčių sąrašo išbrauktume. Tai lygiai taip kiekvienas toks projektas yra, puikiai suprantate, simbolinis veiksmas, tai nėra jokiu būdu kažkas privaloma, kad privalai tą dieną susitikti ar tą dieną švęsti. Tačiau kiekvieną sykį manęs klausia, jau prieš daug metų buvo įtraukta Tarptautinė jaunimo diena. Ir visada sakydavo, ar tikrai būtina? Ar būtina ją minėti būtent tą dieną? Juo labiau kad tarptautinės organizacijos siūlo kelias dienas. Tačiau vienos dienos atsiradimas pritapo ir greitai tapo tradicija, tai yra žiniasklaida dar kartą atkreipia dėmesį, kad tai yra dar viena proga turėti teigiamą žingsnį į priekį. Tai yra vienijantis dalykas, todėl tikrai niekas nepasikeis. Aš visiškai sutinku, kad tai nėra tas projektas, kuris pakeistų Lietuvos valstybės ateitį ar klasiokų susitikimo tradicijas, bet tai rodo bendruomeniškumą ir dar kartą galimybę priminti, kad tai yra vienas iš būdų bendrauti.
PIRMININKAS. Kolega A. Vidžiūnas.
A. VIDŽIŪNAS (TS-LKDF). Pirmininke Vytautai, ar jūs rimtai čia tribūnoje? Tai pirmas klausimas. Antras. Ar aš galiu manyti, kad šitas projektas yra dalykinės ir teisinės dabartinės valdančiosios daugumos potencijos ženklas?
V. GAPŠYS (DPF). Atsakysiu rimtai, nes iš Seimo tribūnos visada kalbu rimtai, nes manau, kad šią tribūną reikia gerbti. Bet galiu pasakyti, kad mes turime sąrašą daugiau negu 50 įvairiausių dienų. Jeigu ten pažiūrėsite, iš pirmo žvilgsnio gal jums sukels šypseną kokie 10–20 tų punktų, bet kalbama ne apie tai, kalbama apie tai, kad šį projektą registravau praėjusioje kadencijoje ir buvau jaunųjų parlamentarų grupėje. Tai aš, kaip jaunas parlamentaras, kaip žmogus, kuris gerbia tradicijas, kuris siūlo, kad bendruomeniškumo dvasia būtų didesnė, manau, kad šitas projektas tikrai nekenkia. Jeigu pažiūrėsime, kiek esame balsavę, kad siūlytume atkeisti, išbraukti ar ištaisyti, tai aš beveik tikras, kad tai nebus tas projektas, dėl kurio po to ginčysimės, ar jį vis dėlto reikėtų išbraukti. Manau, tai būtų gražios tradicijos graži pradžia.
PIRMININKAS. Kolegė V. M. Čigriejienė. Prašom.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Gerbiamasis vicepirmininke, jūs esate Seimo narys, tai kodėl jūs klasiokų susitikimą siūlote įamžinti, o kodėl neįamžinti Seimo narių susitikimo, buvusių ir esamų, neįamžinti partijos perėjūnų klausimo? Irgi galima įamžinti. Ką? Siūlyčiau tai. Ačiū.
V. GAPŠYS (DPF). Dėl partijų perėjūnų bus registruojamos Konstitucijos pataisos, kur galėsime ir apie juos pakalbėti ir pažymėti ne taip garbingai kaip klasiokus. Tačiau, kaip jums ir sakiau, galime rodyti ir šypsotis iš tos dienos ir panašiai, bet Lietuvoje mes turime suprasti, kad kuo toliau, tuo mažiau bendruomeniškumo išlieka. Tai, kad mes įrašysime, aš tikiu, kad tai nebus vienintelis būdas paskatinti susitikti. Nesakau, kad būtent tik tą dieną galės susitikti, bet mes parodysime gražią iniciatyvą, kad mes prisimename klases, prisimename draugus ir pažįstamus. Tikiu, kad į tai bus atkreipiamas ir žiniasklaidos dėmesys. Paminima. Tai dažnai primins ir klasiokams, kad galbūt aš šiandien ir negaliu susitikti, bet galiu paskambinti. Jeigu mes kalbame apie tai, kad turime svarstyti ne tik tuos projektus, kurie ypač svarbūs Lietuvos ekonomikai, bet kaip parlamentas turime skatinti ir toleranciją, kaip šiandien buvo diskutuota, ir turime skatinti bendruomeniškumą ir bendravimą, tai šis projektas tikrai nekenkia. Tai yra mažas žingsnelis, bet žingsnelis į priekį.
PIRMININKAS. Ačiū, gerbiamasis kolega. Jūs atsakėte į visus klausimus. Yra norinčių kalbėti už ir prieš. Už – S. Bucevičius. Prašom, kolega.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš manau, kad kolega V. Gapšys pristatė. Ir kai mes skaitėme, lyg ir su humoru priėmėme, bet Vytautas šiandien, matyt, rimtai ir, aš manau, oriai pristatė šį įstatymo projektą. Todėl be didelių diskusijų pritarkime ir, kaip Petras linksi galvą, visi dar kartą prisiminsime savo klasiokus.
PIRMININKAS. Vis dėlto yra norinčių diskutuoti. R. Šimašius – prieš. Prašom.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Aš suprantu, kad bendruomeniškumas yra gerai ir klasiokai yra gerai, klasės draugai yra gerai, bet turiu du argumentus, dėl ko yra blogai pritarti būtent tokiam sprendimui. Vienas argumentas. Jeigu Seimas ir toliau dalyvaus tose lenktynėse, ir visus svarbius dalykus jis pasakė, tai nežinia, koks tas sąrašas bus šios Seimo kadencijos pabaigoje. Todėl aš tikrai siūlau šį labai svarbų klausimą palikti Moksleivių parlamentui. Jeigu Moksleivių parlamentas priimtų tokią rezoliuciją, tai būtų tikrai labai sveikintina iniciatyva. Tikrai, manau, jo verta, ir būtų labai garbinga ir gražu.
Kitas dalykas. Nežinau, gal jūs priimsite nerimtai, bet čia yra daug rimtumo. Tiesą sakant, kai aš važiuoju į klasiokų susitikimus, kažkaip tradicija įsivyravo važiuoti su šeimomis. Mano žmona nėra mano klasiokė. Tai kai dabar visi darys susitikimus būtent tą šeštadienį, tai aš tik apeliuoju į kolegas konservatorius. Tai yra šeimų ardymo diena, nes šeimos negalės dalyvauti savo sutuoktinių klasių susitikimuose. O dar jeigu kokios nors ten senos aprūdijusios meilės rūdys bus nubrauktos, tai dar, žiūrėk, gali ir liūdnai baigtis. Tai aš tikrai kviečiu tą aspektą įvertinti ir pagalvoti, ar tikrai verta taip smarkiai rizikuoti.
PIRMININKAS. Ačiū, kolegos. Bendro sutarimo nėra. Kviečiu balsuoti. Po pateikimo kas pritaria šiam įstatymo projektui, balsuoja už, kas nepritaria, balsuoja prieš arba susilaiko.
Balsavo 45 Seimo nariai. Už – 26, prieš – 4, susilaikė 15. Po pateikimo pritarta.
Gerbiamieji kolegos, siūlomas Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas. Ar reikia kitų? Nereikia. Siūloma svarstyti birželio 13 d.

17.03 val.
Informaciniai pranešimai

Gerbiamieji kolegos, turiu paskelbti jums pareiškimą dėl parlamentinės grupės įkūrimo. Šiandien įkurta Kurortų ir kurortinių teritorijų parlamentinė grupė. Posėdyje išrinktas pirmininkas A. Palionis. Sveikiname. Pavaduotoja – K. Miškinienė. Taip pat sveikiname. Ir yra 10 grupės narių, visi garbingi mūsų kolegos.
Mielieji kolegos, visus vakarinio posėdžio klausimus apsvarstėme ir skelbiu posėdžio… Gerai, registruojamės. Dar prieš pabaigą registruojamės. Prašom registruotis.
Užsiregistravo 45 Seimo nariai. Ačiū. Vakarinio posėdžio darbą baigėme. Gero vakaro! (Gongas)
