LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 80
STENOGRAMA

2013 m. rugsėjo 19 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojai
I. DEGUTIENĖ ir A. SYSAS

     PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Labas rytas, gerbiamieji kolegos! Paprašysiu užimti vietas. Pradėsime šių metų rugsėjo 19 d. rytinį plenarinį posėdį. (Gongas)
    Registracija.
    Užsiregistravo 90 Seimo narių.

10.02 val.
    Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. rugsėjo 19 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

    Gerbiamieji kolegos, svarstome 1 darbotvarkės klausimą - šios dienos darbotvarkės tvirtinimas. Seniūnų sueigoje yra pasiūlyta išbraukti 2-1 klausimą - Viešųjų pirkimų įstatymo kai kuriuos... (Balsai salėje) Seniūnų sueiga siūlo Seimui apsispręsti, ar išbraukti Viešųjų pirkimų įstatymą ir ar įtraukti į Seimo posėdžių darbotvarkę nutarimą "Dėl valstybės biudžeto subalansavimo ir lygiateisiškumo principo įgyvendinimo".
    Gerbiamieji kolegos, siūlau balsuoti. Pirmiausia balsuojame dėl Viešųjų pirkimų įstatymo išbraukimo. Vyksta balsavimas. Balsuojame, ar išbraukti Viešųjų pirkimų įstatymą iš šios dienos darbotvarkės.
    Už balsavo 33, prieš - 48, susilaikė 11. Lieka.
    Balsuojame dėl Seimo nutarimo "Dėl valstybės biudžeto subalansavimo ir lygiateisiškumo principo įgyvendinimo" projekto įtraukimo į darbotvarkę. Vyksta balsavimas. Kas už tai, kad įtrauktume į darbotvarkę, balsuoja už, turintys kitokią nuomonę spaudžia kitus mygtukus.
    Už balsavo 34, prieš - 54, susilaikė 9. Neįtraukta.
    Matau, yra dar vienas pasiūlymas. I. Šiaulienė.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Socialdemokratų frakcijos vardu prašau išbraukti iš darbotvarkės 2-2 klausimą - Nacionalinio radijo ir televizijos įstatymą, nes tai gali prieštarauti Konstitucijai ir yra neigiama Vyriausybės išvada. Šiandien nedaryti priėmimo.
     PIRMININKAS. Taip, reikalavimas teisėtas. Balsuojame. Siūlymas išbraukti 2-2 klausimą iš darbotvarkės. Kas už, balsuoja už, turintys kitokią nuomonę balsuoja kitaip.
    Pritarta išbraukimui. Už balsavo 79, prieš - 12, susilaikė 10.
    Ar galime bendru sutarimu pritarti pakoreguotai darbotvarkei? Pritarta.
    Pradedame svarstyti.

10.06 val.
    Valstybės tarnybos įstatymo 25 straipsnio, 1 priedo pakeitimo ir kai kurių su jais susijusių įstatymų pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIIP-994(2), Teisėjų atlyginimų įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-995(2), Teisėjų atlyginimų įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-996(2), Specialiųjų tyrimų tarnybos statuto 30 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-997(2), Tarnybos Kalėjimų departamente prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos statuto pakeitimo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-998(2), Civilinės krašto apsaugos tarnybos statuto 20 straipsnio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-999(2), Lietuvos Respublikos valstybės tarnybos įstatymo 25 straipsnio, 1 priedo pakeitimo ir kai kurių su jais susijusių įstatymų pripažinimo netekusiais galios įstatymo, Lietuvos Respublikos teisėjų atlyginimų įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos teisėjų atlyginimų įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos specialiųjų tyrimų tarnybos statuto 30 straipsnio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos tarnybos Kalėjimų departamente prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos statuto pakeitimo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos civilinės krašto apsaugos tarnybos statuto 20 straipsnio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo įgyvendinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1000(2) (svarstymas)

    Darbotvarkės 1 klausimas - visas blokas įstatymų - Valstybės tarnybos įstatymo 25 straipsnio ir t. t. Pranešėja - K. Miškinienė, Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Gerbiamoji pirmininke, kalbėkite iš karto dėl visų.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, kolegos Seimo nariai! Gerbiamieji, vakar komitetas išsamiai išanalizavo Lietuvos Respublikos Vyriausybės skubos tvarka pateiktus Seimui svarstyti projektus, susijusius su Konstitucinio Teismo liepos 1 d. nutarimo įgyvendinimu.
    Posėdyje dalyvavo gerbiamasis finansų ministras R. Šadžius, kuris atsakė į visus komiteto narių klausimus. Noriu atkreipti jūsų dėmesį į tai, kad šis Konstitucinio Teismo nutarimas būtų įgyvendintas automatiškai, be jokių įstatymų pakeitimų. Bet ir suprantama, 2013 m. valstybės biudžete jokie asignavimai atkurti atlyginimus teisėjams, valstybės, statutinės tarnybos darbuotojams nebuvo numatyti, nes niekas nesitikėjo, kad būtent toks Konstitucinio Teismo nutarimas bus priimtas.
    Finansų ministras taip pat supažindino komiteto narius su dabar esama situacija teismuose. Pasirodo, į teismą jau kreipėsi daug minėtų asmenų su prašymais ne tik atkurti atlyginimus pagal Konstitucinio Teismo nutarimą, bet ir kompensuoti krizės metu sumažintą darbo užmokestį. Todėl ir parengti Vyriausybės minėti įstatymų projektai.
    Atsižvelgdamas į minėtus argumentus komitetas pritaria pateiktiems įstatymų projektams. Taip pat atsižvelgdamas į susidariusią situaciją valstybėje, kai iš tiesų pagal komiteto ir viso Seimo darbo prioritetus būtina spręsti ir kitus aktualius klausimus, komitetas pasiūlė Vyriausybei iki kitų metų gegužės 1 d. parengti ir pateikti Seimui valstybinio socialinio draudimo senatvės bei netekto darbingumo arba invalidumo pensijų ir valstybinių pensijų kompensavimo mechanizmą. Taip pat pasiūlė Vyriausybei iki šių metų spalio pabaigos parengti ir priimti atitinkamus nutarimus, kuriais būtų atkuriamos biudžetinių įstaigų ir organizacijų darbuotojų algos, mažinančios darbo užmokesčio disproporcijas viešajame sektoriuje. Komitete už šį sprendimą balsavo: 6 - už, 2 - prieš. Taigi prašau gerbiamuosius Seimo narius atsižvelgti į komiteto išdėstytus argumentus ir priimti Seime šiandien pakeistus įstatymų projektus.
     PIRMININKAS. Dėkoju pirmininkei. Gerbiamieji kolegos, kadangi buvo vienas pagrindinis komitetas, diskutuoti yra užsirašę 3 žmonės. Kviečiu K. Masiulį. K. Masiulį kviečiu į tribūną diskutuoti. Nėra. Kviečiu R. J. Dagį. (Balsai salėje) Dėl motyvų galima kalbėti. Užsirašykite dėl motyvų.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, svarstome komplikuotą klausimą. Jau ne vieną kartą mes esame kalbėję čia, šitoje salėje, apie visiškai protu nesuvokiamus, su priėmimo etika prasilenkiančius Konstitucinio Teismo sprendimus, kurie reikalauja sau įsakmiai atkurti atlyginimus nuo spalio 1 d., nors visi kiti gali būti atkuriami nuo sausio 1 d. Plėtodamas šitą doktriną, jis atveda mus į didelę aklavietę ir tiek iš vienos, tiek iš kitos pusės kalbėję kolegos pripažįsta, kad tai ekonominis absurdas, kai teisėjams ir aukštiems valdininkams atlyginimus galima tiktai didinti, o mažinti jų negalima.
    Jeigu mes eisime toliau, tai mes prieisime visišką aklavietę ir valstybė nieko negalės valdyti, arba tada nustatykime jiems nulį ir nieko nemokėkime. Tokio absurdo negali būti. Turėdami tą realybę - tokį Konstitucinio Teismo sprendimą - ar mes, kaip įstatymų leidėjai, iš tikrųjų pasinaudojam savo galiomis padaryti šitą sprendimą teisingesnį ir palankesnį žmonėms? Atmetę praėjusį kartą mūsų siūlymus, mes tuo keliu tikrai nenueiname ir nenueisime.
    Tas atsispindi ir Socialinių reikalų ir darbo komiteto sprendimuose. Mes galėjome nuo kitos dienos priimti kitą įstatymą, kuris normaliai sutvarkytų šitą koeficientų atkūrimą. Pasakojimai apie tai, kad mes sprendžiame 60 tūkst. tarnautojų atlyginimus, na, švelniai pasakius, prasilenkia su bet kokia tiesa, nes koeficientai buvo mažinami nuo 12 kategorijos, tai reiškia... 12 kategorija labai simboliškai 0,03... Iš esmės mes kalbame šiuo metu apie ketvirtadalį geriausiai mokamų valdininkų. Aš nesakau, kad jiems nereikia kelti atlyginimų, aš kalbu apie solidarumo principą, kurį kaip tokį iš principo mes paneigiame. Solidarumo principas, kuris buvo taikomas mažinant koeficientus, atkuriant koeficientus... Negalima to daryti. Ir čia kokia aplinka? Kai yra socialdemokratų valdžia! Vadinasi, mokesčių sistemą, progresinių mokesčių sistemą mes jau palaidojom, čia tik A. Sysas dėl jos išgyvena, Vyriausybė jau seniai nebeišgyvena. Liksit kaip vienas mohikanas šitoj salėj, visąlaik minės graudžiai, kad mokesčių solidariai... Va, dar ponas P. Gylys išgyvens dėl to, bet daugiau išgyvenančių nebus.
    Apie solidarumą ir socialinį teisingumą mes irgi jau pamirškime, nes taip, kaip mes priimame sprendimus, juo visiškai nekvepia. Tiesiog gaila, nes socialinio solidarumo principas ir mūsų frakcijoje yra viena iš programinių nuostatų ir vienas iš bazinių krikščioniškos socialinės doktrinos elementų. Mes turime savo sprendimais tą daryti. Kad mes negalim to daryti, tai netiesa. Aš jau minėjau, mes galėjom nuo kitos dienos pataisyti visus įstatymus, naujai sureguliuoti atlyginimus ir tą padaryti. Dar kartą pabrėžiu, tokio atkūrimo yda yra ta, kad mes niekaip neatkuriam ir iš esmės niekuo nepadedam patiems mažiausiems, mažiausias algas gaunantiems dviem trečdaliams.
    Su tokiu sprendimu yra susiję ir mokytojų, ir kitų atlyginimai, nes simetriškai visada tiek sutvarkoma valdininkų alga, tiek Vyriausybės nutarimu sureguliuojama ir viso valdžios sektoriaus alga: mokytojų, socialinių darbuotojų ir kitų. Vadinasi, ir jiems niekas nebus grąžinama. Pagal jūsų priimtus projektus jūs tiktai svarstysite kitų metų viduryje apie galimybę tą padaryti. Tiesiog dangstote savo nenorą spręsti problemą tuo, kad Konstitucinis Teismas priėmė sprendimus. Taip, Konstitucinis Teismas priėmė, mano galva, neišmintingą sprendimą, bet negi mes šioje salėje išminties nebeturim?
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu K. Glavecką.
     K. GLAVECKAS (LSF). Laba diena, gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos! Nežinau net nuo ko pradėti, nes pradžia yra tokia, kad svarstome biudžetinį klausimą, o finansų ministro nėra. Biudžeto ir finansų komitete jis buvo vieną kartą per visus metus. Tai pirmas atvejis per visą mano praktiką. Tai pirma pastaba.
    Liberalų frakcija, natūralu, kad neužsiima Konstitucinio Teismo sprendimo traktavimu, tiesiog siūlo atkreipti dėmesį į keletą aspektų, kurie yra nepaprastai svarbūs. Visų pirma tam, kad Lietuvai, biudžetui būtų pakeliama našta, Konstitucinio Teismo reikalavimų atkūrimas turėtų vykti palaipsniui. Mes tą teigiame ir teigiame remdamiesi tuo, kad kitų metų biudžeto išlaidų rizika gali dramatiškai pasikeisti dėl "Snoro" indėlių, finansinių produktų grąžinimo 300 mln. Lt, taip pat kitų rizikingų veiksnių, kurie gali atsirasti šių arba kitų metų pradžioje. Jie taip pat pareikalaus papildomai lėšų, pavyzdžiui, kokių nors teismų išaiškinimų, kurie taip pat didins biudžeto išlaidas.
    Pajamų didinimo srityje, kaip žinote, mes didelių pokyčių dar nematome dėl to, kad neturime paties biudžeto, nežinome, kokia bus mokesčių sistema, galų gale neaišku, kaip mes keisime visą mokesčių administravimo sistemą, ar liksime prie to, kad eisime kontrolės ir prevencijos didinimo keliu, ar eisime kitu keliu, kuriuo eina visa Europa, kuriuo eina pasaulis. Tai vienas aspektas.
    Antras aspektas yra susijęs su tuo, kad mes visą laiką kalbame apie krizę, apie krizės poveikį ir dėl jos sumažintus atlyginimus, apie būtinumą kompensuoti tuos atlyginimus valstybės tarnautojams, politikams ir kitiems. Mes pamirštame esminį dalyką, kad visos valstybės biudžeto pajamos, beveik visos, yra kuriamos verslo, verslas tiesiogiai suneša mokesčius. Mes beveik nekalbame apie tai, ką reikėtų pasakyti ar bent jau padėkoti verslui už tai, kad jis išgyveno tą krizę ir jis moka tuos mokesčius. Mes atvirkščiai - kalbame apie tai, kaip padidinti mokesčius verslui ir kitiems. Lygiagrečiai su šituo procesu taip pat vyksta kiti, mūsų supratimu, negeri dalykai, t. y. biurokratinės administracijos augimas. Tas augimas vyksta faktiškai visą laiką formaliai deklaruojant, kad valdininkų skaičius yra mažinamas, bet iš tikro jų skaičius visą laiką didėja.
    Jeigu paimsime bendrojo vidaus produkto dinamiką, efektyvumą ir kitus parametrus iš vienos pusės ir iš kitos pusės, kiek keičiasi valdininkų skaičius, tai pamatysim, kad labiausiai valstybėje auga valdininkų skaičius. Ir jeigu paimsite įmokų fondą, tai jis taip pat išlieka labai didelis. Todėl liberalai siūlo sprendžiant visus šitų kompensacijų atkūrimo klausimus sieti su valdymo išlaidų valstybės tarnautojams išlaikyti mažinimu bent 5 %. Pirmais metais tai gali pareikalauti, aišku, kai kurių išlaidų padidėjimo, nes reikia mokėti išeitines ir vykdyti kitus įsipareigojimus, kurie numatyti darbo sutartyse arba kituose dokumentuose, tačiau jau antrojoje metų pusėje tai neabejotinai duos rezultatą. Ir padidins efektyvumą, ir duos rezervą biudžetui kitiems metams sutaupyti daugiau lėšų šitiems įsipareigojimams vykdyti.
    Atskiras momentas, kurį mes norime taip pat paliesti, yra įsipareigojimai pensininkams grąžinti. Mūsų supratimu, jeigu mes truputėlį restruktūrizuosime įsipareigojimų vykdymą keliais metais, mes galėsime įtraukti ir pensijų grąžinimo pensininkams procesą atsižvelgdami į galimybę jiems grąžinti tuos įsiskolinimus, kuriuos valstybė turi.
    Taip mes formuluojame tas problemas. Mes, liberalai, matome ir manome, kad dabartinis visas pasiūlytas sprendimų paketas neatitinka tų reikalavimų. Jis neatitinka ir nuoseklumo. Jis nenumato papildomų šaltinių, todėl mūsų frakcija nepalaikys šitų visų įstatymų paketo. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Kviečiu K. Masiulį, kuris praleido savo galimybę pirmas kalbėti.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Labai ačiū, pirmininke, kad jūs taip džentelmeniškai pasielgėte.
    Gerbiamieji kolegos, aš iš tikro nesuprantu šio Konstitucinio Teismo sprendimo logikos, nes aš tos logikos neatrandu, nes logika yra tokia, kad jeigu per krizę kas nors labiausiai nukentėjo, tai nukentėjo teisėjai ir ypač Konstitucinio Teismo teisėjai. Ir tai yra ne tik nelogiška, bet tokia logika prasilenkia dar ir su morale. Aš nesuprantu ir tokios logikos, kai taip taikomas proporcingumo principas, nes čia nėra... Kai mes kalbame apie teisingumą, aš suprantu proporcingumo principo taikymą, bet čia yra ekonomikos ir finansų sritis, kurioje, pritaikius proporcingumo principą, proporcingai taip, kaip jau dabar tiesmukai išaiškinus, paaiškėja, kad Konstitucinis Teismas reikalauja, jeigu atlyginimai yra mažinami, kad ir Konstitucinio Teismo teisėjui, ir Ministrui Pirmininkui, ir tam mažiausią atlyginimą ir net pensiją gaunančiam žmogui - visiems būtų sumažinta pagal tą pačią proporciją. Tai yra ydinga logika, nes, paėmus 2000 Lt iš Konstitucinio Teismo teisėjo, jis nelabai ir pajus, kad atlyginimas sumažėjo, arba jo šeimos gerovė dėl to faktiškai nė kiek nesumažės. Liks nebent mažiau santaupų. Sumažinti tokiu pat santykiu patį mažiausią atlyginimą gaunančiam žmogui iš tikro yra negerai, nes tas žmogus skaičiuoja kiekvieną centą ir kiekvieną centą dėdamas prie cento dar pasveria, kur jį išleisti.
    Štai čia aš dabar kreipiu dėmesį į socialdemokratus. Jie lyg niekur nieko sako: valio, puikus Konstitucinio Teismo sprendimas, mes jį visiškai įvykdysime. Ar buvo galima kitaip elgtis? Tikrai buvo galima ieškoti kitų išeičių. Pritrūko kūrybiškumo ir noro būti nesavanaudiškiems, nes galų gale paaiškės, kad ir Seimo nariams atlyginimai padidėja. Pritrūko garbės ir moralės. Čia keista, būdamas dešinysis dešiniųjų garbei turiu pasakyti, kad dešinieji, kurie tradiciškai yra mažiau socialiai jautrūs, šiuo atveju pasielgė kaip socialdemokratai. Jie buvo jautrūs ir išlieka jautrūs kritikuodami šitokį pasirinkimą.
    Taigi šitas įstatymas yra moraliai kreivas ir pažeidžiantis silpniausių žmonių interesus. Jis socialdemokratus numeta į pačią kraštutinę liberalų poziciją pagal elgesį. Valdymo požiūriu yra absurdiškas, nes jeigu valstybės biudžetas pradeda pilnėti ir atsiranda daugiau pinigų, tai pinigai išmetami absoliučiai absurdiškai - elito interesams patenkinti, turtingiausių sluoksnių gyvenimui pagerinti. Net jeigu reikėtų didinti atlyginimus ir keisti santykius, kurie atsirado per krizę (kuo aš visiškai abejoju), aš manyčiau, kad valdymo požiūriu yra reikalingesnių strateginių krypčių, kur būtų galima tuos pinigus išleisti geriau, o Konstitucinio Teismo reikalavimus įgyvendinti pakeičiant pačią Konstituciją, jeigu jau taip reikia. Jeigu Konstitucinis Teismas mano, kad čia ji yra pažeista, tai geriau pakeiskime Konstituciją negu darykime absurdiškus sprendimus.
    Socialiai šitas sprendimas yra elitariškas. Jeigu norima supriešinti elitą ir mases, tai šiuo sprendimu tai ir daroma. Yra priešinama. Ir taip yra nepakeliama įtampa tarp viršūnės, tarp elito ir masių. Ir taip yra nepasitikėjimas valdančiąja dauguma ir apskritai mumis, politikais. Šituo yra galutinai griaunamas pasitikėjimas politikais. Todėl tai yra iš principo visais požiūriais ydingas sprendimas. Siūlau nepritarti.
     PIRMININKAS. Dėkojame kolegai. Gerbiamasis Petrai, nereikia eiti į tribūną. Jūs neužsirašėte. Bus motyvai dėl visko ir kalbėsite. Yra septyni įstatymai. Po keturis žmones. Prisikalbėsite visi, kiek norėsite.
    Dabar, gerbiamieji kolegos, yra svarstymo stadija. Kadangi buvo visas paketas, ar galime susitarti, kad keturi - už, keturi - prieš? Po to dėl kiekvieno vis tiek atskirai balsuosime, galėsite kalbėti po keturis ir už, ir prieš. Visi galės pasakyti, ką mano dėl šitų įstatymų. Tuoj. Pirmoji už kalba K. Miškinienė. Ne, jūs kalbėkite iš čia. Jau dabar dėl motyvų.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, man, kaip šio parlamento naujokei, iš tiesų labai keista klausyti opozicijos šiandien (ir ne tik šiandien) pareiškimus. Per naktį sumažinti atlyginimus buvo moralu, o tiesiog šiandien, kai mes vykdome Konstitucinio Teismo nutarimą (pabrėžiu, vykdome ir atkuriame, ne didiname), tai yra amoralu. Kolegos, tiesiog jūs savo kalbomis (būtent jūs) kiršinate mūsų elitą ir visus piliečius, nes iš tiesų kiekvienas Lietuvos pilietis, dirbantis teisėjo, mokytojo, vairuotojo darbą, reikalauja elementarios garbės, pagarbos, orumo. Iš tiesų šiandien aš negaliu komentuoti, ar mes galime demokratinėje, teisinėje valstybėje kelti tokį klausimą, ar mes galime nevykdyti Konstitucinio Teismo nutarimo?
    Taigi aš manau ir prašau atsakingai susitelkti, kolegos, dirbti vardan to, kad toliau ekonomika mūsų valstybės augtų, kad būtų daugiau pajamų, kad galėtume atkurti atlyginimus ne tik elitui, jūsų žodžiais. Tai yra tarnautojai, tai yra tikrai labai garbingi žmonės. Gerbkime save ir mus aptarnaujančius žmones, tada gal tiesiog gerbs ir mus.
    Kitas dalykas. Aš tikrai pritariu, kad būtina dar kartą kartu ieškoti būdų subalansuoti viešuosius finansus, kad būtų atrasti asignavimai ir kitoms tarnyboms...
     PIRMININKAS. Gerbiamoji Kristina, jūs viršijate laiką. Ačiū.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Prašau.
     PIRMININKAS. Prieš kalba R. J. Dagys.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Kviečiu balsuoti už.
     PIRMININKAS. Sutarkime, kad kalbame po 2 min. Įjungsiu mikrofonus, bus paprasčiau.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš kalbu kaip valstybės tarnautojas. Nemanau, kad kiti žmonės, gaunantys mažesnes algas, yra aptarnaujantys mus. Tai mes turime aiškiai suvokti ir suprasti. Kai jūs minėjote, kad prieš tai kalbėjusi minėjo tai, kas buvo, tai mes sąžiningai ir elgiamės, kai pinigų nebuvo, kasoje minus 3 mlrd. socialinio biudžeto, kai socialinės pensijos buvo nemokamos, taip, tokiu atveju buvo pasakyta, kad algas reikia mažinti, ir mažinti pirmiausia tiems, kurie daugiau turi, ir išsaugoti tų, kurie turi mažiausiai. Taip ir buvo padaryta - nuo 11 kategorijos nebuvo koreguojami atlyginimai. Tai buvo teisingas dalykas, čia nereikia mūsų moralizuoti. O dabar, kai atsirado pinigų, yra pinigų, mes jau dangstomės Konstitucinio Teismo sprendimu kalbėdami apie tai, kad mes nieko negalime padaryti. Kiek kartų aš... Galime padaryti, bet nenorime padaryti. Todėl aš siūlau kolegoms šiame farse, nenoro dirbti farse, dangstymosi Konstitucinio Teismo (...), tiesiog nedalyvauti. Balsuoti prieš arba nedalyvauti šiame farse, nes pasakyti žmonėms, kad mes negalime nieko padaryti ir teisingiau išspręsti problemą, yra melas.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Už kalba V. Baltraitienė.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ačiū. Pirmiausia turbūt turėtume sutarti ir kalbėti ne apie atlyginimų didinimą, apie ką praeitame posėdyje A. Kubilius čia visą laiką šaukė, kad didiname atlyginimus, kad premjerui padidės 2,5 tūkst., Seimo nariams - 1,8 tūkst. Tai gal mes pirmiausia nustokime meluoti ir pasakykite teisybę. Nei Seimo nariams, nei premjerui atlyginimų koeficientai nekeičiami šiais teikiamais įstatymų projektais. Kitas dalykas. Atlyginimai nedidinami valstybės tarnautojams, bet atkuriamas jų ankstesnis lygis. Aš noriu paklausti... Taip, daliai. Atkuriame tiems, kam buvo sumažinta. Kam nebuvo sumažinta, tai ką galime atkurti? Mes turime tada kalbėti apie atlyginimų padidinimą tiems, kuriems nebuvo sumažinta.
    Noriu pasakyti K. Masiuliui, gaila, nematau jo, ar jis čia yra, ar nėra. (Balsai salėje) Aš nežinau, kaip elitu galima laikyti valstybės tarnautoją, kuris dirba savivaldybėje. Ką, jis elitas yra, kai jam padidinam atlyginimą? Gal truputį pamąstykime, ką kalbame, o jeigu norime keisti Konstituciją, tai ir siūlau konservatoriams pradėti ir siūlyti Konstitucijos pakeitimus. Tada galėsite šaukti. Kodėl jūs jų nekeitėte tada, kai buvote valdžioje? Pirmiausia pasižiūrėkite į save, ką žadėjote žmonėms - sumažinam laikinai, atkursim. Dabar atkuriam, o kitas etapas - turime didinti tiems, kurie mažiausiai uždirba ir gyvena skurdžiausiai. Siūlau pritarti. Ir baigti savo politines kalbas, o svarbiausia meluoti atsistojus tiesiai prie mikrofono.
     PIRMININKAS. Kalba E. Masiulis.
     E. MASIULIS (LSF). Mielieji kolegos, iš tiesų ši diskusija rodo, kad mes ne visai adekvačiai suvokiame dabartinį laiką. Iš tikrųjų šioje salėje mes tik girdime apie tai, kam padidinti atlyginimus, kiek padidinti atlyginimus, bet visiškai nekalbame apie tai, o iš kur tie pinigai ateina į valstybės biudžetą. Jeigu jums jau atrodo, kad tie žmonės, kurie šiandien dirba, moka mokesčius ir iš to sudaro biudžetą, gyvena gerai ir jie gali mūsų įvairiausius norus patenkinti padidinti vieniems ar kitiems atlyginimus, tai taip nėra. Aš manau, kad pirmiausia reikia atsisukti į tuos žmones, kurie šiandien moka mokesčius ir kurie išlaiko valstybės tarnautojus. Liberalai visada pasisakė už tai, kad profesionaliai dirbantys valstybės tarnautojai tikrai turėtų gauti tinkamą atlygį. Tačiau kartu norime, kad valdančioji dauguma išgirstų, jog šiandien esantis valdininkų skaičius yra per didelis. Mes siūlome labai konkretų resursą, t. y. 5 % sumažinti valstybės tarnautojų skaičių kitais metais, tai nėra koks nors neišsprendžiamas klausimas. Kai mes šnekame apie didėjimą, pripažinkime, kad šiandien priimdami tokį sprendimą mes siunčiame labai aiškų signalą - krizė baigėsi tiktai brangiausiai apmokamiems valdininkams, tačiau krizė tęsiasi muziejininkams, mokytojams, krizė tęsiasi kultūros darbuotojams, socialiniams darbuotojams. Todėl tikrai, kolegos, siūlau nepritarti tokiam Vyriausybės pateiktam sprendimui, o iš tikrųjų palaipsniui įgyvendinti Konstitucinio Teismo sprendimą ir kartu rasti lėšų pakelti atlyginimus mažiausiai uždirbantiems biudžetininkams.
     PIRMININKAS. Kalba B. Bradauskas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Aš jau praeitą posėdį kalbėjau, kad aukščiausios demagogijos pilotažas, aukščiausias melas, aš nežinau, ar dešinę pusę koks nors šėtonas apsėdo, gal Mišias reikėtų už juos užpirkti, kad jie pradėtų galų gale sakyti tiesą. Pila žibalą tiesiog, suprantat, į savo sukurtą laužą. Eligijau Masiuli, prieš ketverius metus žadėjote sumažinti darbuotojų skaičių, valdininkų ir kitų. Vadinasi, jūs priėmėte tiek papildomai, kad dabar reikia mažinti 5 %. Kur jūs buvote ketverius metus? Reikėjo padaryti tai, ką žadėjote, ir nesiūlyti dabar. Vadinasi, vietoj mažinimo jūs padidinate ir dabar siūlote sumažinti. Gerai, galima pagalvoti apie tai. Nė vienos valstybės: nei postkomunistinės, nei tų komunistinių, nebuvo, kurie sumažintų pensijas per šią krizę - tik Lietuva. Kas tą padarė? Socialdemokratai? Socialdemokratai grįžę į valdžią visada tiktai grąžina, atlygina, kompensuoja. Tai kiek galima tyčiotis iš valstybės tokiais savo sprendimais ir paskui suversti visas bėdas kitiems?
    Aš, aišku, labai nepatenkintas Konstitucinio Teismo sprendimu. Manau, kad Konstitucijoje nėra parašyta taip, ką jie padarė, bet dabar, deja, turime vykdyti, esame teisinė valstybė. Ana pusė dabar sako, o jūs nevykdykite Konstitucinio Teismo sprendimo, palaukite, kažką išsukinėja ir visa kita. Konsultavomės su visais, nėra kito kelio. Neradome, nerado teisininkai, nerado nei finansininkai, nei kiti. Ir tai, ką jūs čia siūlote iš dešinės, tai dar vienas teismas ir dar vienas pralošimas, ir dar vienas papildomas delspinigių mokėjimas. Štai ką jūs siūlote. Jūs amžinai gramzdinate ir gramzdinate valstybę į dugną, o kas ją iš dugno pakels? Dešine, pagalvokite, ką jūs čia kalbate, ką jūs čia varinėjate ir kas jūs esate iš tikrųjų.
     PIRMININKAS. Prieš kalba A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, pasiklausius gali daug ko pasakyti. Ponas B. Bradauskas sako: iš dugno kelkime visų pirma patys save. Tai tokia yra logika viso šito kalbėjimo. Bet ką čia daugiau bepasakysi. Iš tikrųjų reikia labai aiškiai matyti visą vaizdą ir visą situaciją. Niekas nekalba apie tai ir mes niekur nepasakome, kad Konstitucinio Teismo sprendimo nereikia vykdyti. Reikia vykdyti besąlygiškai, bet Konstitucinis Teismas yra pasakęs tik viena: tie atlyginimų koeficientai, kurie buvo sumažinti krizės laikotarpiu, po spalio 1 d. turi nebegalioti.
    Klausimas: kokie koeficientai turi galioti po spalio 1 d.? Mes giname Seimo savarankišką teisę, kokią Seimas iki šiol turėjo, kartu su Vyriausybe nustatyti tokius koeficientus, kokius manome, kad šituo metu būtų tikslinga nustatyti. Jūs gi sakote, ne, nieko mes nenustatykime, iš karto pradėkime mokėti didesnius atlyginimus aukštiems pareigūnams, turėdami omenyje ir tai, kad nuo sausio 1 d. tarp tų aukštų pareigūnų bus ir ministrai, ir premjeras, ir Seimo nariai. Štai ir viskas.
    Tuo tarpu aš noriu priminti, kaip mes elgėmės 2009-2010 m. krizės laikotarpiu. Iš pradžių atlyginimai buvo mažinami visiems vienodu koeficientu mažinant bazinį atlyginimą. Todėl mažėjo atlyginimai ir dideliems pareigūnams, ir eiliniams valstybės tarnautojams, ir eiliniams mokytojams. Po to, matydami, kad situacija vis tiek reikalauja papildomų priemonių, taikėme progresinį koeficientą mažindami daugiau atlyginimus premjerui ir ministrams, neliesdami mažų kategorijų valstybės tarnautojų ir biudžetinių įstaigų darbuotojų. Dabar gi jūs priimate sprendimą, kuriuo atkuriame koeficientus. Iš to didžiausią naudą gaus daugiausiai uždirbantys, tuo tarpu visiškai nė vieno lito neskiriate baziniam atlyginimui. Tai reiškia, kad eiliniai valstybės tarnautojai ir dėstytojai iš šito veiksmo nieko negaus.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Andriau, jūs viršijate laiką.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš baigiu! Todėl aš sakau, nekalbėsiu dėl kitų, todėl sakau, kad dėl tokių...
     PIRMININKAS. Nesinervinkime, nes turės galimybę 56 žmonės kalbėti priėmimo stadijoje, visi turės teisę pasakyti viską, ką galvoja. Nesinervinkime. Už kalba J. Olekas.
     J. OLEKAS (LSDPF). Mielos ponios ir ponai iš dešinės! Aš manau, kad jūs tiesiog praleidote galimybę šiandien atsiprašyti Lietuvos žmonių, kad nesugebėjote nepažeisdami Konstitucijos priimti sprendimų. Šiandien mes nieko kito nedarome, tik ištaisome jūsų antikonstitucinį veiksmą. Todėl mes turime priimti tą sprendimą, kad gerbtume savo teisinę sistemą, patinka ar nepatinka, bet kiekvienas iš jūsų prisiekėte Lietuvos Konstitucija. Ir šiandien mes turime tą sprendimą padaryti. Taip, mes turime įsipareigoti Lietuvos žmonėms ištaisyti ir kitas skriaudas, kurias jūs padarėte. Jau nuo metų pradžios mes pakėlėme minimalią algą, pačią mažiausią gaunantiems, atlyginimus. Mes turėsime atkurti ir tas kitas išmokas, kurios buvo sumažintos, grąžinti, kompensuoti ir pensijas, ir atlyginimus. Tai štai kokia mūsų našta laukia priešakyje. O šiandien mes turime padaryti svarbiausią sprendimą, kad Lietuvoje būtų gerbiama Lietuvos Konstitucija. Jeigu jūs būtumėte šiek tiek pagalvoję, įsiklausę į tuometinius mūsų pasiūlymus ir priėmę sprendimus, nepažeidžiančius Konstitucijos, šiandien mes visiškai nekalbėtume apie socialinio teisingumo atkūrimą ir panašius dalykus. Štai kur, mielosios ponios ir ponai, yra esmė, o prisidengti kalbėjimais apie tai, kad čia keliami atlyginimai Seimo nariams ar Vyriausybei, tai nieko to nedaroma. Ir atlyginimai neatkuriami 2008 m. lygio, jie tik iš dalies atkuriami tiems, kuriems buvo daugiausia sumažinti. Todėl aš kviečiu visus nekalbėti populistinių dalykų, nemeluoti sau ir Lietuvos žmonėms, bet priimti sprendimą, kuris šiandien reikalingas. Jeigu mes matysime, kad tos proporcijos, kurios yra nusistovėjusios tarp valstybės tarnautojų, yra neteisingos, taip, mes galėsime priimti kitus sprendimus arba priimti sprendimą įgyvendinti progresinius mokesčius, kad tie, kurie daugiau uždirba, daugiau ir sumokės. Todėl šiandien kviečiu įgyvendinti Konstitucijos reikalaujantį sprendimą. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. V. A. Matulevičius kalba prieš.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Ačiū. Galima įvairiai vertinti buvusios Vyriausybės veiklą, tačiau, ponai, pridėję ranką prie širdies, pripažinkite, kad tuo metu, kai prasidėjo krizė ar kai buvo drakoniškai mažinami atlyginimai privačiame sektoriuje, nesumažinti atlyginimų valdininkams būtų buvę amoralu. Be to, šitaip darė daugelis valstybių. Ir štai dabar yra Konstitucinio Teismo sprendimas, jį, žinoma, reikia vykdyti, tačiau kyla klausimas, ar būtina jį vykdyti taip, kaip dabar siūlo valdančioji dauguma. Aš norėčiau jums užduoti tokį klausimą, prieš apsisprendžiant. Ar atkurti ikikrizinio lygio atlyginimai samdomiems darbuotojams privačiame sektoriuje? Neatkurti. Jeigu ir pridėta, tai visiškai nedaug, keli litai. Ir štai dabar mes atkuriame atlyginimus valdininkų armijai. Aš pritariu čia išsakytai nuomonei, kad šitas sprendimas supriešina visuomenę ir dar labiau griauna žmonių pasitikėjimą valdžia. Todėl siūlau šito sprendimo nepalaikyti.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Gerbiamieji kolegos, norėčiau priminti Vytautui, kad buvo 800 Lt minimali alga, yra 1000 Lt. Tai yra šioks toks skirtumas.
    Gerbiamieji kolegos, motyvai. Kaip sutarėme, po keturis pakalbėjome. Dabar yra balsavimas dėl viso paketo po svarstymo. Vyksta balsavimas. Prašom balsuoti. Balsuojame. Kas pritaria Vyriausybės pateiktam paketui, nuo 2a iki 2g, balsuoja už, jeigu kiti turi kitokią nuomonę, balsuoja kitaip.
    Balsavo Seimo nariai: už - 71, prieš - 14, susilaikė 16. Pritarta po svarstymo. Seimo Pirmininkė siūlo ypatingą skubą. Ar galime pritarti? (Balsai salėje: "Galime, galime.") Pirmininkė kelia ranką, nori pati pasiūlyti.
     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Labai atsiprašau, aš ne Pirmininkė, aš esu Seimo Pirmininko pavaduotoja, tačiau Seimo Pirmininko prašymą kaip pavaduojanti Seimo Pirmininką perduodu visiems, kad prašymas ypatingos skubos tvarka.

10.45 val.
    Valstybės tarnybos įstatymo 25 straipsnio, 1 priedo pakeitimo ir kai kurių su jais susijusių įstatymų pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIIP-994(2) (priėmimas)

     PIRMININKAS. Labai ačiū. Patikslinome. Todėl pradedame priėmimo stadiją. Svarstome pirmą įstatymo projektą. Valstybės tarnybos įstatymo 25 straipsnio... Svarstymas pastraipsniui.
    1 straipsnį galime priimti? Priimtas. 2 straipsnį galime priimti? Priimtas. 3 straipsnį galime priimti? Priimtas. 4 straipsnį galime priimti? Priimtas.
    Motyvai už ir prieš. K. Daukšys - už.
     K. DAUKŠYS (DPF). Aš manau, kad čia visi už.
     PIRMININKAS. Ačiū. Labai aiškiai ir suprantamai. R. Juknevičienė - prieš.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Lietuva neturi socialdemokratų, tokią išvadą turėtų pasidaryti kiekvienas, patikėjęs jų priešrinkiminėmis kalbomis, jog socialdemokratams rūpi žmogus, o ypač mažiausiai uždirbantis. Dabar juk žmonės apgaudinėjami kasdien. Jau anksčiau be sąžinės graužimo palaidojo apgaulės būdu žmonėms įpirštą progresinių mokesčių įstatymą, visi patikėjo, kad tai įmanoma. Dabar prisidengiant socialiai neteisingu ir konstitucinį solidarumo principą paniekinančiu Konstitucinio Teismo sprendimu, priimami įstatymai, kuriais stipriai didinami atlyginimai daugiausiai uždirbantiems, o mažiausiai uždirbantys, kurių turbūt daugelis balsavo už socialdemokratus, negauna nieko, ir jokių žinių ta kryptimi. Dabar matau, kad bus einama ir toliau. Po to, kai bus padidinti atlyginimai, stipriai padidinti atlyginimai teisėjams, socialdemokratai nuo Naujųjų metų atlyginimus pasididins ir sau, savo Vyriausybei ir Seimo nariams. Aišku, bus ir mums, bet atsiprašau, mes negalime pritarti tokiam sprendimui. Na, o esmę pasakė K. Miškinienė - mus aptarnaujantys žmonės. Tuo viskas pasakyta, mieli mokytojai, bibliotekininkai ir kiti biudžetininkai, jūs - socdemus aptarnaujantys žmonės. Susimąstykite.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Už kalbės J. Olekas.
     J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad iš tikrųjų reikėtų atitaisyti Kristinos pasakytą žodį. Aš noriu padėkoti visai Lietuvai, Lietuvos žmonėms, tarnaujantiems žmonėms, valstybės tarnautojams. Iš tikrųjų tai žmonės... Taip, yra galbūt, pasitaiko įvairių atvejų ir klaidų, kai mes pamatome nederamą elgesį, bet tai yra atskiri dalykai. O didžioji dalis Lietuvos valstybės tarnautojų yra tokie žmonės, yra žmonės, kurie taip pat prisidėjo prie konservatorių klaidų įveikimo savo atlyginimų dalimi. Tai šiandien mes, dėkodami jiems už jų darbą, sakome, kad mes neatkuriame atlyginimų 2008 m. lygio, nes jie ir pasiliks tokie iš dalies sumažinti. Bet taisome tą klaidą, kurią jūs, gerbiamieji kolegos, padarėte, nesugebėdami priimti sprendimų, kurie nepažeistų Lietuvos Respublikos Konstitucijos. Todėl šiandien neprisidenkite melu, kai kalbate, kas bus nuo sausio 1 d. Nuo sausio 1 d. galios jūsų priimti įstatymai, ir mes galime kalbėti apie reikalingumą juos pakeisti. Socialdemokratai nesiūlo nė vieno pakeitimo, kurie yra priimti jūsų valdžios, kad nuo sausio 1 d. pasikeis atlyginimai jums ir kitiems. Tai prašome nesidangstyti tais dalykais. O šiandien kalbame apie tai, kad tai žmonės, kurie nukentėjo dėl antikonstitucinių sprendimų. Jums patinka jie ar nepatinka, bet mes turime gerbti Lietuvos Konstituciją, teisingumo sistemą. Mes čia, Seime, priėmėme visus Konstitucinio Teismo teisėjus, jų priesaikas. Jeigu jūs manote, kad suklydome, kalbėkime tokius dalykus. Jeigu sakote, kad reikia Konstituciją keisti, keiskime. Bet jūsų draugai vengrai buvo pakeitę ir vėl atkeitė, nes reikia Lietuvai demokratijos ir Konstitucijos pagarbos. Todėl kviečiu pritarti pateiktam įstatymo projektui.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kalba A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš noriu šiek tiek apginti Konstitucinį Teismą, kuriuo čia labai bandoma spekuliuoti socialdemokratų lūpomis, bandant pridengti vieną paprastą dalyką. Iš tikrųjų tai, kad ši diena Lietuvos istorijoje bus pavadinta Seimo daugumos savanaudiškumo ar savo kišenių diena, tai yra akivaizdu. O Konstitucinis Teismas pasakė labai aiškiai - iki spalio 1 d. Vyriausybė ir Seimo dauguma turi priimti tokius įstatymus, kurie išspręstų Konstitucinio Teismo įvardytas problemas. Tuo tarpu ką pasiūlė Vyriausybė? Vyriausybė nepasiūlė nieko, jokio naujo sprendimo. Ji paprasčiausiai pasako: taip, mes norime, kad nuo spalio 1 d. atlyginimų koeficientai padidėtų ir grįžtų atgal į ikikrizinį lygį. Konstitucinis Teismas to niekur nėra pasakęs. Jis yra pasakęs: iki spalio 1 d., mieloji valdžia, štai jums duodamas laikas, raskite būdą, kaip išspręsti tas problemas. Ar jūs ieškojote to būdo? Ne, jūs neieškojote.
    Dėl kalbų apie tai, kad štai jūs konsultavotės su teisininkais ir teisininkai pasakė, kad nėra sprendimo būdo, aš noriu pasakyti, kad yra sprendimo būdų, kurie nepažeidžia Konstitucijos, bet tam reikia politinės išminties. Tuo tarpu, deja, aš turiu labai apgailestauti, kad dalis teisininkų, dirbančių valstybės tarnyboje, tarp jų dirbančių ir Seime, jau yra kreipęsi į teismus, kad jiems greičiau būtų išmokėtos kompensacijos. Jeigu jūs su tokiais teisininkais kalbatės ir tariatės, tokiu atveju, be abejo, ir gaunate tokius atsakymus. Tai, kad jūs dėl to savanaudiškai patingėjote ieškoti išmintingų sprendimų, yra akivaizdu. Ir kad tas savanaudiškumas yra susietas su visų čia esančių kišenėmis, taip pat yra akivaizdu. To rezultatas štai yra toks, kokį šiandien jūs bandote priimti. Tai mes tame sprendime...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis...
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). ...nesiruošiame dalyvauti, gerbiamasis Sysai.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kalbės P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji, kam jau kalbėti, man atrodo, bet A. Kubilius tikrai praleido progą patylėti. Pone Kubiliau, jūs prisiminkite tik vieną savo sprendimą, kaip "rūpinotės" tauta, kai S. Freakley'iui per vieną dieną mokėjote 2 mln. Lt atlyginimo. Ir per 2 savaites jis uždirbo 20 mln. Jūs šaukėte iš tribūnos - tai mažas atlyginimas. 2 mln. per vieną dieną! Tai kur jūsų tada krikščioniška moralė ir krikščioniški principai?
    Jūs taip pat pamiršote, kada tauta prašė, kad būtų padidintas minimalus atlyginimas, jūs ketverius metus svarstėte Vyriausybės sudarytose įvairiose darbo grupėse ir nesuradote net 50 Lt paprastam žmogui. Staiga kai atsiradote opozicijoje, tapote opozicijos lyderiu, jūs skaičiuojate, kiek premjerui padidės atlyginimas! O jums kaip opozicijos lyderiui? Jeigu bus priimti tokie sprendimai, kad padidės daugiau negu 2000 Lt atlyginimas, jūs to nematote, jūs tai pamirštate pasakyti visuomenei?
    Gerbiamasis Kubiliau, man atrodo, kad jūs kritikuokite ne valdančiąją daugumą, kritikuokite save dėl tokių sprendimų ir kritikuokite Konstitucinį Teismą, kad jis priėmė tokius sprendimus. Jūs pats dabar kalbėdamas pasakėte: jeigu mes neteiksime tokio įstatymo pataisų, teisme jau yra ne vienas ieškininis pareiškimas, ne tik kad bus atkurti koeficientai, bet bus išsireikalauta už visą laikotarpį neišmokėta atlyginimų dalis, ir tokiu atveju biudžetui kainuos daug daugiau. Būkime sąžiningi, tai yra tarpinis variantas, tikrai ieškojome, galvojome, kaip išspręsti šią problemą. Deja, jūs neprarandate progos patylėti, o bet kaip klaidinate visuomenę ir pridengiat savo padarytas klaidas. Gerbiamieji, būkime pirmiausia sąžiningi sau ir tautai. Balsuokime už.
     PIRMININKAS. Ačiū, Petrai, jūs spėjote per 2 minutes. Dėkoju. R. J. Dagys kalba prieš.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Tikrai kalbėsiu prieš, bet kalbėsiu apie tai, kad šioje salėje, oficialioje salėje, Seimo tribūnoje, kuri yra oficiali, kur kiekvienas žodis turi būti pasvertas, - pasakyta netiesa, elementari netiesa. Visų pirma gerbiamasis B. Bradauskas sakė, kad pensijos nebuvo niekur mažinamos. Net švedai sumažino oficialiai 5 % savo pensijas krizės metu. Antra, J. Olekas sakė, kad vengrai pakeitė savo Konstituciją. Šitas Konstitucijos straipsnis, kuris neleidžia kištis konstituciniams teismams į ekonominius sprendimus, neatšauktas.
    Toliau. Buvo sakoma, kad reikėjo įsiklausyti į opozicijos siūlymus. Peržiūrėjau opozicijos siūlymus dėl šių visų klausimų. Jokių siūlymų, išskyrus tai, kad jokios krizės nėra ir nieko daryti nereikia. Dabar dengiamasi kreipimaisi į Konstitucinį Teismą. O kas pas mus buvo Konstitucinio Teismo įstatymo pagrindinis teikėjas praėjusioje Seimo kadencijoje? Dabartinis sveikatos ministras ir jo pasamdyta advokatų kontora, užvertusi Konstitucinį Teismą ieškiniais su jūsų visų parašais. Tai yra tiesa. Ir dabar jūs turite rezultatą, ką norėjote pasiekti, pasiekėte ir nenorite nieko spręsti. Va, tai yra faktai, o visa kita - lia lia lia.
     PIRMININKAS. Dėkoju Rimantui. A. Mazuronis.
     A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkoju. Gerbiamieji kolegos, šiandien konservatorių ir buvusių valdančiųjų šnekų būtų galima klausytis rimtai, jeigu jos skambėtų Konstitucinio Teismo salėje vykstant Konstitucinio Teismo posėdžiams dėl minėtų teisės aktų pripažinimo konstituciniais ar nekonstituciniais. Tačiau kai tos kalbos skamba čia, Seimo posėdžių salėje, bandant atitaisyti jų padarytas ypač šiurkščias klaidas, tai iš tiesų skamba labiau negu graudžiai ir tuo pat metu juokingai. Nejučia ateina į galvą garsus A. Mamontovo posakis, kad "popsas užkniso juodai". Tai tos šnekos, kurios šiandien skamba iš dešinės pusės, jos skamba jau 40 minučių, na, iš tiesų "užkniso juodai".
    Gerbiamieji kolegos, ar jūs nesuprantate, ar jūs nenorite suprasti, apie ką jūs šnekate? Kadangi ne per seniausiai buvote valdžioje, tai aš darau prielaidą, kad jūs nenorite suprasti, apie ką čia šnekate. Ne Seimo nariai čia didina, ne Seimas didina, Konstitucinis Teismas įpareigojo atlikti tuos veiksmus, kuriuos šiandien darome.
    Tai, ką jūs siūlote, pone Kubiliau, daliniai koeficientų atkūrimai ir bazinio atlyginimo didinimas - tai yra pakartotinis Konstitucijos pažeidimas. Jūs tai puikiai žinote, bet vis tiek siūlote. Man labai gaila dėl tokio jūsų veiksmo, nes aš jus laikiau atsakingu politiku ir prisimenu kaip dabar, kai jūs kreipdavotės iš tribūnos į opoziciją ir prašydavote racionalaus, atsakingo ir konstruktyvaus oponavimo. Kur jūsų toks oponavimas, kur jūsų šešėlinė Vyriausybė ir šešėlinis finansų ministras? Kodėl nepateikia nieko realaus, o tik kažkokias mistikas, butaforijas ir absoliučiai išgalvotus, nerealius dalykus, pakartotinai prieštaraujančius Konstitucijai? Kur jūsų šešėlinio kabineto veiksmai? Iš tiesų ir gaila, ir graudu, ir juokinga šiandien dėl tokio opozicijos, ne per seniausiai buvusių valdančiųjų, elgesio. Man dėl to netgi iš dalies gėda.
    Siūlau palaikyti teikiamus įstatymų projektus, nes jie ištaiso tas šiurkščias klaidas, kurios buvo padarytos ne per seniausiai čia, šioje posėdžių salėje, dabartinių opozicijos atstovų.
     PIRMININKAS. Ačiū, Andriau. Dėkoju. L. Balsys kalba prieš.
     L. BALSYS (MSNG). Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, visų pirma siūlyčiau nesiskirstyti čia, šioje salėje, Lietuvoje į elitą ir prastuomenę, arba mases. Visi mes esame paprasti piliečiai - ir tie, kurie rinko, ir tie, kuriuos rinko. Taip pat kviečiu kairę ir dešinę nustoti varyti vieni ant kitų ir aiškintis, kuris iš jūsų yra šventesnis ir geresnis. Pagalvokime apie piliečių interesus, tų, kurie mus rinko, ir pradėkime nuo to, nuo ko reikia. O pradėti reikia nuo labiausiai pažeidžiamų. Deja, niekaip valstybės tarnautojų, nors ir mažiausiai uždirbančių, nepavadintume labiau nepažeidžiamais negu pensininkai, negu tie žmonės, kuriems buvo nupjautos, pavyzdžiui, slaugos pašalpos ir dabar jų slaugomieji ligoniai gali turėti tik vienas sauskelnes per dieną, nors jiems reikia dviejų.
    Konstitucinis Teismas taip pat yra nusprendęs kompensuoti ir pensininkams dešiniosios pusės neteisėtai nurėžtas pensijas. Tai gal pradėkime iš eilės? Pradėkime vykdyti tą Konstitucinio Teismo nutarimą, kuris iš pradžių padės pensininkams ir kitiems labiausiai pažeidžiamiems.
    O šitą Konstitucinio Teismo sprendimą reikia vykdyti, niekas to nediskutuoja, tačiau pradėti nuo jo, aš manau, truputėlį nemoralu, kai patys pažeidžiamiausieji kol kas mūsų dėmesio visiškai nesulaukia. Ačiū. Balsuokime prieš.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Dėl vedimo tvarkos. (Balsai salėje)
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, čia ponas A. Mazuronis šiek tiek pripainiojo kalbėdamas. Aš tiesiog noriu atkreipti visų kolegų dėmesį į tą paprastą faktą, kad, kaip skelbia šios dienos žiniasklaida, Lietuvos Respublikos...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Andriau, čia ne vedimo tvarka.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Vedimo tvarka, minutėlę!
     PIRMININKAS. Čia replika į pasakytus žodžius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Minutėlę! Aš noriu labai aiškiai užbaigti dėl vedimo tvarkos. Jeigu jūs netrukdytumėte...
     PIRMININKAS. Pasakykite, nes nutrauksiu.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). ...aš tą ir pasakyčiau. Kadangi, mano įsitikinimu, valdančioji koalicija pasimetusi tarp savo savanaudiškų norų, kuriuos bando pridengti konstituciniais argumentais, ir realybės suvokimo, tai aš noriu pacituoti šiandien per "Žinių radiją" premjero pasakytus žodžius, kuriuos skelbia žiniasklaida. (Balsai salėje) Premjeras sako: "Manau, kad nereikėtų atstatyti atlyginimų į ankstesnį lygį, pirmiausia tų darbuotojų, politikų, kurių santykinai atlyginimas yra aukštesnis, gal kokie 6 tūkst. Lt." Tai aš ir kreipiuosi į valdančiąją koaliciją nedaryti klaidingo sprendimo, kuris paneigtų premjero, turinčio didžiausią valdančiosios koalicijos autoritetą, nuomonę, ir raginu nebalsuoti ir nedalyvauti balsuojant už tokius klaidingus sprendimus.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Vyksta balsavimas.

    Šio įstatymo priėmimas

    Už balsavo 73, prieš - 3, susilaikė 2. Valstybės tarnybos įstatymo 25 straipsnio, 1 priedo pakeitimo ir kai kurių su jais susijusių įstatymų pripažinimo netekusiais galios įstatymas priimtas. (Gongas)
    Kitas klausimas - dėl motyvų. B. Bradauskas. Norėčiau paprašyti mažiau kalbėti, nes bus dar kalbų dėl kiekvieno įstatymo.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, neleiskite kalbėti tiems, kurie turi teisę pasakyti repliką... turiu teisę. Aš noriu pasakyti Rimantui, kad jis sako netiesą, kad Švedijoje buvo sumažintos pensijos. Švedijoje visai kita sistema. Švedai kasmet, kiek turi pinigų, tiek išmoka, jeigu neturi pinigų, jie nemoka. Čia yra visai kitas dalykas, nė joks nemažinimas. Jie gali bet kada mokėti vienaip ar kitaip. Neklaidinkime žmonių.
    Štai čia kalbėjo "Drąsos kelio" atstovai. Na, Konstitucinis Teismas su dvasiomis šneka ir šitie užsikrėtė ta pačia liga. Kalba su dvasiomis, lyg nebūtų Konstitucinio Teismo sprendimo nuo spalio 1 d. ir kam atkurti šitas algas. Aš tiesiog nesuprantu!

11.02 val.
    Teisėjų atlyginimų įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-995(2) (priėmimas)

     PIRMININKAS. Dėkoju. Svarstome Teisėjų atlyginimų įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Priėmimo stadija. Pasiūlymų nėra. Yra vienas straipsnis. Ar galime priimti 1 straipsnį? Ir dėl viso? Priimame.
    Yra norinčių kalbėti. R. J. Dagys. Jis kalbės apie datas - sausio ir spalio mėnesį. Prašom. Kuris labiau prie širdies.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Čia dėl viso ar dėl... pataisos?
     PIRMININKAS. Taip, jūs kalbate dėl viso šito įstatymo.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Automatinė sistema, gerbiamasis Broniau, kai mes kalbėjome apie pensiją, ir yra tai, kad ji normaliai veikia ir reaguoja. Bet pensijos yra realiai sumažinamos. Sumažinamos dėl to, kad yra normaliai sutvarkyta socialinio draudimo sistema, kurios jūs iki šiol nemėginate... nes įstatymo projekto nėra, nors prižadėjote tą daryti. Tai vienas dalykas. Nesutvarkę šitos sistemos jūs neišspręsite jokių problemų čia, salėje.
    Aš dar kartą noriu atkreipti dėmesį, kad mes dabar svarstome taip, kaip mes neturėtume svarstyti. Mes turime spręsti problemą ir ieškoti išeičių. Kas gali pasakyti, kad mes čia ieškojome kokių nors išeičių? Jokių. Jūs galėjote apskritai šito įstatymų paketo nesiūlyti, ką jūs čia dabar parašėte. Jis automatiškai būtų atkritęs. Ką čia jūs imituojate kažkokius savo sprendimus...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, aš labai prašau kalbėti apie įstatymo esmę. Nekalbėkite...
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš ir kalbu apie įstatymo esmę. Gerbiamasis pirmininke, ar jūs turite teisę komentuoti kiekvieną mano pasakymą? Aš dar nesakiau, nei kaip aš balsuosiu, nei ką. Jūs komentuojate iš tribūnos ne pirmą kartą. Leiskite baigti savo mintį. Elkitės pagal Statutą. To įstatymo apskritai nereikėjo priiminėti, tai yra vienas siūlymas, dėl ko nereikėtų jo priimti.
    Antras dalykas. Teisėjų atlyginimai, priimta doktrina dėl teisėjų, kuriems niekada negalima mažinti, iš principo iškreipia visą valstybę, valstybės finansus, valstybės valdymo logiką ir panašiai. Todėl mes, vien dėl to atmesdami visus ginčus tarpusavyje, šioje srityje turėtume vieningai nepritarti tam arba nedalyvauti šitame balsavime, nes tuo yra pažeidžiamos tarpusavio etinės ir kitos normos, t. y. priimtas sprendimas sau.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Už kalbės B. Bradauskas. Aš noriu atkreipti gerbiamojo Broniaus dėmesį, kad čia kalbama apie datas. Ar mes laikomės Konstitucinio Teismo, ar ne. Nekalbėkite apie viską - apie teisėjus, apie valdininkus ir visus kitus.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Kaip nors aš pasirinksiu, apie ką kalbėti. Norėčiau pasakyti viena dešiniajai pusei. Reikia priimti tą, reikia padaryti tą, reikia aną. Kur buvote ketverius metus? Absoliučiai nieko nepadarėte. Sumažinti algą ir atimti pensiją proto nereikia. Tą gali padaryti kiekvienas durnius. Taip ir yra padaryta. Taip aš ir vertinu jūsų veiksmus. Daugiau man tiesiog gaila aušinti burną. Balsuojame už.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš noriu paprašyti parinkti žodžius, kurie atitinka šitos įstaigos reikšmę Lietuvai. Nesipravardžiuokime.
    Vyksta balsavimas.

    Šio įstatymo priėmimas

    Už balsavo 68, prieš - 5, susilaikė 4. Teisėjų atlyginimų įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)

11.07 val.
    Teisėjų atlyginimų įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-996(2) (priėmimas)

    Svarstome kitą darbotvarkės klausimą - Teisėjų atlyginimų įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Taip pat yra vienas straipsnis, kuris keičia datą. Ar galime pritarti 1 straipsniui? Pritariame.
    Kalbos už ir prieš. Už norėtų kalbėti Kristina. Kadangi nėra prieš, norėčiau prašyti, gal atsisakysite žodžio? Balsuojame.

    Šio įstatymo priėmimas

    Už balsavo 69, prieš - 2, susilaikiusių nėra. Teisėjų atlyginimų įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)

11.08 val.
    Specialiųjų tyrimų tarnybos statuto 30 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-997(2) (priėmimas)

    Svarstome kitą darbotvarkės klausimą - Specialiųjų tyrimų tarnybos statuto 30 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Yra vienas straipsnis. Ar galime jam pritarti? Irgi keičiama data iš sausio į spalį.
    Motyvai už ir prieš. Balsuojame.

    Šio įstatymo priėmimas

    Už balsavo 71, prieš nėra, susilaikė 1. Specialiųjų tyrimų tarnybos statuto 30 straipsnio pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)

11.09 val.
    Tarnybos Kalėjimų departamente prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos statuto pakeitimo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-998(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Tarnybos Kalėjimų departamente prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos statuto pakeitimo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Yra vienas straipsnis. Ar galime bendru sutarimu priimti? Keičiama data. Norinčių kalbėti nėra. Balsuojame.

    Šio įstatymo priėmimas

    Už - 71, prieš - 1, susilaikė 4. Tarnybos Kalėjimų departamente prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos statuto pakeitimo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)

11.10 val.
    Civilinės krašto apsaugos tarnybos statuto 20 straipsnio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-999(2) (priėmimas)

    Kitas darbotvarkės klausimas - Civilinės krašto apsaugos tarnybos statuto 20 straipsnio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Taip pat vienas straipsnis. Keičiama data. Ar galime pritarti? (Balsai salėje) Pritariame. Balsuojame.

    Šio įstatymo priėmimas

    Už balsavo 72, prieš - 1, susilaikė 7. Civilinės krašto apsaugos tarnybos statuto 20 straipsnio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymas priimtas. (Gongas)

11.11 val.
    Lietuvos Respublikos valstybės tarnybos įstatymo 25 straipsnio, 1 priedo pakeitimo ir kai kurių su jais susijusių įstatymų pripažinimo netekusiais galios įstatymo, Lietuvos Respublikos teisėjų atlyginimų įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos teisėjų atlyginimų įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos specialiųjų tyrimų tarnybos statuto 30 straipsnio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos tarnybos Kalėjimų departamente prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos statuto pakeitimo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos civilinės krašto apsaugos tarnybos statuto 20 straipsnio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo įgyvendinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1000(2) (priėmimas)

    Svarstome įstatymo projektą Nr. XIIP-1000, jo pavadinimas labai ilgas, todėl perskaitau tik pradžią: Lietuvos Respublikos valstybės tarnybos įstatymo 25 straipsnio... Ir toliau yra įstatymo du straipsniai. 1 straipsniui galime pritarti? (Balsai salėje) Pritarta. 2 straipsniui galime pritarti? Pritarta. Balsuojame dėl viso įstatymo.

    Šio įstatymo priėmimas

    Už balsavo 72, prieš - 3, susilaikė 1. Įstatymo projektas Nr. XIIP-1000 - Lietuvos Respublikos valstybės tarnybos įstatymo 25 straipsnio ir kitų anksčiau svarstytų įstatymų projektas priimtas. (Gongas)
    Replika po balsavimo.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, labai noriu padėkoti visiems, kurie šiandien palaikė Vyriausybės skubos tvarka pateiktus įstatymų projektus, ir atsiprašyti jūsų ir Lietuvos žmonių dėl netyčia išsprūdusio žodžio, nes dirbdama valstybės tarnyboje nuo pat nepriklausomybės atkūrimo pradžios pagarbiai savo veikloje elgiausi su kiekvienu žmogumi, užimančiu aukščiausias ir žemiausias pareigas. Dar kartą atsiprašau ir gero darbo visiems.

11.13 val.
    Seimo nutarimo "Dėl biudžetinių įstaigų ir organizacijų darbuotojų algų didinimo" projektas Nr. XIIP-980 (svarstymas)

     PIRMININKAS. Dėkojame. Svarstome darbotvarkės 1-3 klausimą - Seimo nutarimo "Dėl biudžetinių įstaigų ir organizacijų darbuotojų algų didinimo" projektą. Pranešėja K. Miškinienė. Kviečiu į tribūną. Prašau.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Vakar Seimo Socialinių reikalų ir darbo komitetas apsvarstė minėtą Seimo nutarimo projektą ir balsų dauguma pasiūlė šiam projektui nepritarti, jį atmesti. Komiteto argumentai buvo tokie, kad pristatydamas pirmąjį įstatymų projektų bloką, kuriuos Seimas ką tik priėmė, jau sakiau apie tai, komitetas priėmė sprendimą kreiptis į Vyriausybę ir prašyti, kad iki šių metų spalio 31 d. būtų parengti ir priimti nutarimai, kuriais būtų atkuriamos biudžetinių įstaigų ir organizacijų darbuotojų algos, mažinančios darbo užmokesčio disproporcijas viešajame sektoriuje. Už balsavo 6, 2 - prieš ir 1 susilaikė.
     PIRMININKAS. Dėkojame, pirmininke. 1 - už, 1 - prieš, kadangi yra siūlymas atmesti. Už atmetimą kalbės K. Masiulis. Jo nėra. Dėkojame. Prieš kalbės R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, dabar mes tuoj patikrinsime socialdemokratų išdėstytų argumentų tvirtumą. Kas siūloma šiuo projektu? Tai, kas bus nuo sausio 1 d., jau nieko bendro su Konstitucinio Teismo sprendimu neturi, o tiesiog su laikinojo įstatymo pabaiga. Įvertinę finansinę situaciją, jos galimybes, žinodami, kad visa apimtimi algų atkurti mes nesugebėsime, nes prieš krizę buvo 490 Lt bazinė alga, dabar 450, galėsime šiek tiek kai ką išspręsti, o gal ir nieko daugiau po šios dienos sprendimų, mes siūlome, kad tie sprendimai nuo sausio 1 d., Vyriausybė pateiktų tokius sprendimus, kad būtų socialiai teisingai ir solidariai kitaip išspręsti klausimai, kad pirmiausia būtų einama tuo keliu, kad būtų atkuriami maži atlyginimai, o lėčiau atkuriami tie ir didinami tų, kurie turi didesnes pajamas.
    Jūs apie tai ne vienas šiandien kalbėjote tribūnoje, aš atidžiai klausiau nepaisydamas emocingų kalbų. Tai kodėl jūs tada atmetate šį nutarimą, kuris leidžia jums tokius sprendimus pateikti, įskaitant ir mūsų visus atlyginimus, ir visa kita?
    Aš siūlau nepritarti komiteto sprendimui, nes šitas nutarimo projektas ir parodo tikrąjį veidą. Ar jūs ruošiatės ką nors daryti, ar ne, balsuodami prieš ir pasakydami: ne, ne, mes nieko nedarysime, čia tik šiaip pakalbėjome dėl tvarkos ir dėl kamerų.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Balsuojame. (Balsai salėje) Balsavimas. Kurie palaiko komitetą, balsuoja už, turintys kitokią nuomonę balsuoja kitaip.
    Už balsavo 58, prieš - 36, susilaikė 8. Projektas atmestas.

11.18 val.
    Seimo nutarimo "Dėl pensijų didinimo" projektas Nr. XIIP-981 (svarstymas)

    Svarstome darbotvarkės 1-4 klausimą - Seimo nutarimo "Dėl pensijų didinimo" projektą. Pranešėja K. Miškinienė. Kviečiu į tribūną. (Balsai salėje) Supratau, dėkoju.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). ...taip pat svarstė minėtą Seimo nutarimo "Dėl pensijų didinimo" projektą. Seimo komitetas savo sprendimu siūlo šį projektą atmesti. Mūsų argumentai iš dalies buvo išsakyti svarstant pirmąjį šios dienos įstatymų projektų bloką, nes komitetas savo sprendimu kreipėsi į Vyriausybę prašydamas iki kitų metų 1 d. parengti ir pateikti Seimui analogiškai kaip ir dėl darbo užmokesčio kompensavimo, taip ir Seimo... socialinio draudimo, senatvės ir invalidumo pensijų bei valstybinių pensijų kompensavimo mechanizmo parengimo. Kol nėra atkurtos sumažintos pensijos ir kitos išmokos, būtų netikslinga didinti pensijas, suteikti netinkamus lūkesčius mūsų pensininkams. Nutarimo projekto nuostatos turėtų įtaką ne tik "Sodros", bet ir visos šalies viešiesiems finansams. Dėl to Seimo nutarimo preambulė yra klaidinanti visuomenę. Dėl to komitete 6 balsavo už, 2 - prieš. Toks buvo komiteto sprendimas, kuriam prašau pritarti.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Už komiteto sprendimą nori pasisakyti I. Šiaulienė.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, kviečiu palaikyti komiteto sprendimą, kurio argumentus labai puikiai išdėstė komiteto pirmininkė. Tikrai nereikia mums populistinių, sukeliančių neigiamas, nepagrįstas iliuzijas žmonėms, nereikia jų apgaudinėti. Tikrai kviečiu, ypač opozicijos lyderį A. Kubilių, kad jis savo kalbomis nediskredituotų savo žodžių vertės ir neteiktų tokių siūlymų. Palaikykime komiteto sprendimą, kad vėliau valstybei sukaupus, kai bus atkurtos finansinės lėšos, galėtume pensininkams atkurti pensijas.
     PIRMININKAS. Dėkoju.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ne tik atkurti, bet ir kompensuoti, grąžinti.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Aš padariau klaidą - aš nepasakiau, kad R. Markauskas prašė įskaityti jo balsą už dėl prieš tai vykusio balsavimo. Prieš kalba R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamoji Šiauliene, jūs ir patys susipainiojote, ką norėjote pasakyti. Jūs kalbėjote apie netiesos pasakymą. Aš pasakysiu, ką jūs esate priėmę. Jūsų įstatymo dėl kompensavimo nėra ir neaišku, kada jis numatytas. Jo nėra numatyta. Kompensavimo tvarkos, ką minėjo komitetas. Nes čia šiuo atveju mes diskutuojame ne apie kompensavimo tvarką. Žinodami, kad tokia apimtimi kompensavimo neįmanoma įvykdyti... Mes siūlome pakelti pensijas 15 Lt žinodami, kad to įvykdyti negalime. Mes nemeluojame ir nesakome taip, kaip jūs, neapgaudinėjame žmonių. Tai siūlome. Tai kainuoja valstybei 141 mln. Lt. Tai "Sodros" biudžetui nėra nepakeliama našta. Iš papildomo 1 mlrd. pajamų tai yra mažiau negu 14 %. Ar negalima tų dalykų išspręsti žinant, kad kompensavimo mes neįgyvendinsime? Vadinasi, turime kalbėti apie pensijų pakėlimą. Kodėl? Todėl, kad keliame valdininkams atlyginimus. Jeigu keliate valdininkų atlyginimus pagal nutylėjimą ir užmerkdami akis, apsimesdami fariziejiškai, kad jūs nieko čia nematote, nes Konstitucinis Teismas nusprendė, tai reikia tada ir pensininkams analogiškai, adekvačiai kelti. Nieko kito šitas nutarimas nesiūlo. Jeigu visiems, tai visiems. Kodėl pensininkai yra blogesni už jūsų valdininkus? Ką jūs čia norite pridengti? Jūs nieko negrąžinsite, ką vakar finansų ministras pasakė, nes nėra iš ko. Tai ir nemeluokite, ir savo nutarimų nė karto nesiūlėte, ir niekada to nesakėte, tiktai kalbate, kalbate ir kalbate. Siūlau nepalaikyti nelogiško, neprotingo ir blogai argumentuoto komiteto sprendimo.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Turėčiau sutikti, kai kas čia daugiausia kalbėjo.
    Gerbiamieji kolegos, vyksta balsavimas dėl Seimo nutarimo "Dėl pensijų didinimo" projekto. Kas pritaria komiteto nuomonei atmesti, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja kitaip.
    Už balsavo 54, prieš - 34, susilaikė 10. Projektas atmestas. (Gongas)
    Repliką po balsavimo - A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tenka apgailestauti, kad valdančioji koalicija taip silpnai jaučiasi, kad net jeigu opozicija pasiūlo protingą sprendimą, tai yra toks aklas balsavimas prieš. Ką padarysi, kad šitaip yra elgiamasi. Bet aš raginčiau nelikti šitaip paklydus ir dėl to, kad opozicija pasiūlė kitais metais realiai Vyriausybei galvoti apie pensijų padidinimą, kad ir nelabai didele suma, tam surandant iš valstybės biudžeto 100 mln. Lt ar 150 mln. Lt. Vis dėlto šį klausimą, nes jį spręs pati Vyriausybė, reikėtų spręsti pozityviai. Kodėl? Todėl, kad jūs pasižiūrėkite į bendrą Lietuvos situaciją. Yra prognozuojama, kad privataus sektoriaus ir viso viešojo visų darbuotojų atlyginimai kitais metais kils 5 %. Ekonomika iš tikrųjų atsigauna ir atlyginimai pradeda kilti. Tokiomis aplinkybėmis jūs norite palikti pensininkus su tom pačiom pensijom, kurios buvo nustatytos dar prieš krizę. Aš raginu racionaliai šitoje vietoje elgtis. Nepaisant to, kad tai pasiūlė opozicija, o jūs dabar atmetėte, aš raginu kitais metais tuos 100 mln. Lt ar 150 mln. Lt rasti ir realiai padidinti pensijas, kad ir labai nedideliu procentu.
     PIRMININKAS. Dėkojame. I. Šiaulienė.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū. Gerbiamoji opozicija, norime jus nuraminti. Jau žinote iš istorinės praktikos, kad socialdemokratai yra pensijas ne tik didinę, ne tik atkūrę, bet ir kompensavę. Vyriausybė tam ir rengiasi. Būkite ramūs!
     PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, mes gerai... Atsiprašau, Kęstuti. K. Daukšys - per šoninį...
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke, kad pastebėjote. Aš tiktai noriu pasidžiaugti, kad A. Kubiliui atsidūrus opozicijoje ekonomika pradėjo augti, žmonių atlyginimai didėti. Tikimės, ir pensijos kitais metais padidės.
     PIRMININKAS. Ačiū. Būkite visi savo vietose.

11.27 val.
    Viešųjų pirkimų įstatymo 2, 4, 6, 7, 82, 9, 10, 13, 18, 19, 22, 24, 28, 33, 35, 39, 40, 85, 86, 87, 90, 92 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-545(3) (priėmimas)

    Gerbiamieji kolegos, noriu padėkoti, kad mes puikiai padirbėjome pagal rytinio posėdžio darbotvarkę. Yra siūloma svarstyti 2-1 klausimą - Viešųjų pirkimų įstatymo projektą. Gerbiamojo R. Šimašiaus nėra, bet mane informavo, kad R. Žemaitaitis pasirengęs ateiti į tribūną ir pradėti priėmimo stadiją. Taigi svarstome darbotvarkės 2-1 klausimą - Viešųjų pirkimų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke.
     PIRMININKAS. Einame pastraipsniui. 1 straipsnis. Yra Seimo nario A. Mazuronio pasiūlymas. Jam yra nepritarta. Norėčiau paklausti... (Balsai salėje) Aš ir noriu A. Mazuroniui suteikti žodį.
     A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui, gerbiamasis pirmininke. Ar aš turiu pristatyti pasiūlymą, nes, kaip suprantu, vis tiek bus balsavimas?
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Jeigu reikalausite.
     PIRMININKAS. Jeigu neatsiimate, tai pristatote savo siūlymą.
     A. MAZURONIS (TTF). Kadangi yra daugelis kitų panašių Seimo narių teikiamų pasiūlymų, aš trumpai gal pristatysiu. Iš tiesų aš siūlau sumažinti, tiksliau, palikti dabar galiojančią įstatymo nuostatą, t. y. supaprastintiems pirkimams taikyti 100 tūkst. ribą, t. y. supaprastintus pirkimus iki 100 tūkst. vietoje 200 tūkst. Argumentai yra labai paprasti. Iš tiesų neradau kokių nors rimtų argumentų, dėl ko tą sumą reikėtų padidinti, o savivaldybių per 90 % atliekamų viešųjų pirkimų yra būtent šiuo būdu. Iš tiesų viešųjų pirkimų sektoriaus skaidrumo tokio pirkimo ribų praplėtimas tikrai nepadidins, turint omeny, kad per viešuosius pirkimus per metus, atrodo, 14 mlrd. Lt pereina. Kreipiuosi į kolegas ir prašau iš tiesų palaikyti mano siūlymą, jam pritarti ir toliau nagrinėti šį įstatymą, nes manau, kad be šios pataisos iš tiesų šiame įstatyme yra gana nemažai ir teigiamų, gerų nuostatų - Viešųjų pirkimų tarnybai nustatyti griežtesni terminai ir panašiai, ką tikrai reikėtų priimti. Nepriėmus šios pataisos, šis įstatymas labai rimtai rizikuoja būti vetuotas vien dėl šios pataisos. Todėl, jeigu priimtume, aš manau, kad tikrai būtų naudinga visai viešųjų pirkimų sistemai.
     PIRMININKAS. Dėkojame kolegai. Kadangi analogiška pataisa J. Razmos... Gerbiamasis Jurgi, ar jūs kalbėsite telefonu, ar norite ką nors pasakyti kolegoms Seimo nariams dėl šitos pataisos? Prašau.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų čia yra visiškai sutampančios pataisos. Mes abu siūlome atsisakyti tos ribos aukštinimo, nes tikrai objektyvių duomenų, kad to reikėtų, neturime, o kaip ir pažymėta Specialiųjų tyrimų tarnybos išvadose, ką girdėjome ir Prezidentės viešame pareiškime, kad tas pakėlimas, praplečiantis supaprastintų pirkimų ribas, kartu atvertų ir potencialių neskaidrumų perspektyvą. Aš manau, kad jeigu mes nepataisome šito 1 straipsnio, tikėtinas Prezidentės vetavimas, nes visi girdėjome jos griežtą pasisakymą. Tai kam mes gaištame laiką, geriau pataisykime tą problemą dabar ir judėkime į priekį.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, balsuojame, ar yra 29 balsai, palaikantys, kad būtų svarstoma šita pataisa.
    Už - 46. Yra svarstoma. Komiteto nuomonė, prašau.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Komitetas mano, kad neverta pritarti, nes mes, komitetas, patobulinome redakciją, jinai buvo šiek tiek kitokia. Tikrai manome, kad neverta mažinti šiandien. Ir taip mažos vertės pirkimų yra pakankamai daug, savivaldybės yra apkrautos. Kai kalbame su savivaldybių atstovais, su valstybinių institucijų darbuotojais, kurie dirba šitą darbą, jie bent traktuoja, kad tikrai sumos padidinimas kažkokių korupcinių dalykų nesukels, juolab kad toliau šiame straipsnyje mes numatome ir kainodaros taisykles, mes numatome ir atsakomybę, ir Viešųjų pirkimų tarnybos atsakomybę. Lyg ir viskas yra sureguliuota, todėl manome, kad nebūtina pritarti tokiai pataisai.
     PIRMININKAS. Už kalba R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, vakar Antikorupcijos komisija, kurioje yra įvairių partijų atstovų, vieningai pritarė siūlymui palikti 100 tūkst. pirkimų ribą. Nes išplėtę ribas iki 200 tūkst., mes tiesiog tokiu būdu apimsime visus viešuosius pirkimus. Visi viešieji pirkimai bus supaprastinta tvarka, juos kada nori galėsi nutraukti, jeigu ne tas laimėjo, gali pakeisti procedūras palengvintu apklausos būdu, iš šalies niekas nekontroliuoja, tokiu atveju galėtume išvis beveik pasakyti, kad viską savivaldybės perka būtent supaprastintos procedūros tvarka. Korupcine prasme perlenkimai į vieną ar į kitą pusę yra blogi. Tiek leidžiant viską laisvai daryti, tiek visiškai varžant galimybę ir prarandant protingumo kriterijus. Pagal specialiųjų tarnybų ir kitų viešųjų pirkimų tarnybų duomenis, 100 tūkst. riba yra ta protinga riba, kuri leidžia pakankamai savivaldybei teikti lankstumo vykdyti mažuosius pirkimus, bet kartu nesukuria korupcijos aplinkybių didesniems pirkimams, faktiškai tai apimtų beveik visus savivaldybių pirkimus, įskaitant didžiąsias kokias nors statybas. Todėl siūlau tikrai nepritarti ir neapsunkinti šito įstatymo dar tokiomis galimybėmis, nes jis taps nesukontroliuojamas. Paskui mes visi čia viešai piktinsimės tuo, kaip čia mes su ta korupcija kovojam. Patys neužsikraukime papildomos naštos. Tikrai 100 tūkst. riba yra pakankama visose savivaldybėse vykdyti tuos viešuosius pirkimus, supaprastintos tvarkos smulkiems dalykams nusipirkti užtenka.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Prieš kalbės B. Vėsaitė.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, Viešųjų pirkimų įstatymas, kuriame nustatyta 100 tūkst. riba dėl mažos vertės prekių ir pirkimų, buvo XX amžiaus paskutiniame dešimtmetyje. Per 20 metų dėl infliacijos kainos Lietuvoje pakilo vos ne dvigubai. Direktyva mums tokią laisvę leidžia. Europos Sąjungos šalyse, yra daug tokių, mažos vertės viešiesiems pirkimams yra iki 0,5 mln. Lt ir darbams. Gerbiamieji kolegos, ir dar vienas argumentas. Jeigu mes norime skatinti užimtumą regionuose, perkančios organizacijos, vykdydamos mažos vertės pirkimus ir prekes ar paslaugas, darbus, įsigyja iš tame regione esančių tiekėjų vykdydamos apklausas arba atlikdamos tiesioginius pirkimus. Tai kodėl čia prieštarauti? Juo labiau kad, tiesą sakant, dėl Viešųjų pirkimų įstatymo pažeidimo yra atsakingos pačios perkančiosios organizacijos. Tai dėl ko jūs čia matote problemų? Juo labiau nuo 2014 m. sausio 1 d. viešieji pirkimai savivaldybių ir valstybės įmonių bus vykdomi CPO. Kur yra problema? Turbūt nematote viso konteksto ir viso paveikslo. Siūlau nepritarti įstatymų teikėjams.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kas pritaria A. Mazuronio ir J. Razmos pataisai, balsuoja už, jeigu kiti turi kitokią nuomonę, balsuoja kitaip.
    Už - 37, prieš - 11, susilaikė 47. Pataisai nepritarta.
    Seimo narė... (Balsai salėje) Dėl vedimo tvarkos J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš nežinau, ar Seimo nariai dar įaudrinti po tų atlyginimų reikalų balsavimo? (Balsai salėje) Bet matau antikorupcijos nuostatoms šiandieninis posėdis nepalankus, aš frakcijos vardu prašau pertraukos iki kito posėdžio.
     PIRMININKAS. Jau buvo dvi pertraukos, labai atsiprašome, bet jau visi limitai išnaudoti, todėl svarstome toliau.
    Gerbiamieji kolegos, mes turėtume nesijaudinti, nes mūsų tie sprendimai, kuriuos mes šiandien priėmėme, kol kas mūsų nepalies. Ponas B. Juodka.
     B. JUODKA (LSDPF). Labai ačiū. Žinote, gerbiamieji kolegos, jūs visi čia sėdintys nebe pirmą kadenciją tapote teoretikais. Paklausykite praktikų. Jeigu būtume balsavę kitaip, Vilniaus universitete tualetiniam popieriui metams daugiau nei 100 tūkst., tai ką - tarptautinį konkursą būtų reikėję skelbti? (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Ačiū. Nediskutuokime.
    Svarstome Seimo narės A. Stancikienės pasiūlymą. Prašom.
     A. STANCIKIENĖ (DKF). Aš savo pasiūlymą atsiimu, tik noriu atkreipti dėmesį, kad komiteto argumentų, kodėl reikia nepritarti, t. y. pritarti komiteto patobulinto projekto redakcijai, jokios argumentacijos, pagrindžiančios komiteto regėjimą, nėra. (Pirmininkas: "Jie dabar gilinasi.") Tai jie turėtų gilintis ne dabar. Jeigu galima, tiesiog ateityje norėčiau išgirsti argumentus, kodėl yra nepritariama.
    O šiaip, kadangi atsiėmiau ir neprašysiu balsuoti, tai labai trumpai norėčiau pasakyti, kad mes didinam korupcijos galimybes. Įsivaizduokite, ką reiškia padidinti iki 500 tūkst. darbų pirkimo vertę?!
     PIRMININKAS. Gerbiamoji kolege, apie motyvus mes nekalbame. Jūs pasakėte, kad atsiimate. Kalbate apie savo pataisą, arba... nedarykite diskusijų. Ačiū.
    Taip. Kolegė atsiėmė, neprašau komentuoti.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Pirmininke, repliką, jeigu galima, dėl komiteto. Gerbiamoji kolegė pateikė jau dėl trečio varianto, bet dėl pirminio varianto buvo tokie gal aštuonių Seimo narių pasiūlymai. Visa argumentacija yra. Po to mes patobulinom, tiesiog sutrumpindami ir mažiau užimdami jūsų laiko skaityti, tiesiog pasakome šitaip.
     PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti 1 straipsniui, ar reikia balsuoti? (Balsai salėje) Balsuojame.
    Kas pritariate 1 straipsniui, balsuojate už. (Balsai salėje) Neskubėkite spausti, jau viskas paspausta.
    Už - 58, prieš - 23, susilaikė 11. 1 straipsniui pritarta.
    Dėl 2 straipsnio pastabų nėra. Galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritariam. Dėl 3 straipsnio pastabų nėra. Galime pritarti? Pritariam. 4 straipsnis. Yra I. Šiaulienės pataisa, kuriai pritarta.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Pritarta komitetams.
     PIRMININKAS. Vis tiek sako, nesvarbu, reikia pristatyti ir dar surinkti 29 balsus.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Labai ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Komitetas...
     PIRMININKAS. Čia priėmimo stadija.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). ...įsigilino į teikiamos mano pataisos esmę, ir manau, kad palikti prievolę "Valstybės žinių" priede "Informaciniai pranešimai" skelbti yra tikslinga, nes yra patvirtinta šita praktika. Yra tinkamai organizuoti skelbimai, yra verslo subjektams lengvai prieinami, surūšiuoti, ne taip, kaip skelbiama viešųjų pirkimų portale. Kol bus perkelta, atsiras teisės aktų registras. Jeigu jis veiks iš karto sklandžiai, tada bus galima atsisakyti tokios praktikos, o šiuo pereinamuoju laikotarpiu yra tikslinga išlaikyti tokią praktiką, kokia yra.
     PIRMININKAS. Ačiū. Komiteto nuomonė. Atsiprašau, balsuojame, ar yra 29 balsai. Vyksta balsavimas. Ar pritariame Seimo narės I. Šiaulienės pataisai, kad svarstytume? Svarstome.
    Komiteto nuomonė. Prašom.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Komitetas pritarė šitam pasiūlymui.
     PIRMININKAS. Viskas, balsuojame. Dar, sako, motyvai. Atsiprašau. A. Skardžius - už.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Išties komitete buvo panaši diskusija - reikėtų ar nereikėtų. Vis dėlto visuomenei reikalingas tam tikras pereinamasis laikotarpis. Pataisoje kalbama ne apie kažkokius metus horizonte, o nurodomas tikslus laikas, kad visuomenė galėtų persiorientuoti. Vis tiek visuomenėje yra tam tikra inercija, vieniems, jaunimui, patogiau informaciją skaityti kompiuterio ekrane, kitiems spausdintą variantą matyti. Todėl komitetas ir priėmė šį sprendimą vadovaudamasis būtent šiais motyvais. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Prieš kalba G. Steponavičius.
     G. STEPONAVIČIUS (LSF). Labai ačiū, pone posėdžio pirmininke. Išties ši iniciatyva niekaip kitaip negalėtų būti pavadinta kaip tikrasis socialdemokratų modernybės atspindys. Liūdna matyti, kai tokiais siūlymais akivaizdžiai bandoma grįžti atgal ir stabdyti tai, kas jau visuomenėje neseniai yra pripažinta kaip negrįžtami procesai, perkeliant visus skelbimus, taip pat ir viešųjų pirkimų, į internetinę terpę. Po šituo slypi ir biurokratizmo didinimas, ir savo artimų kolegų partiečių etatų išsaugojimas. Ir, atleiskite, nereikėtų kalbėti, neva visuomenė dar nepasiruošusi. Čia yra tiesiog biurokratinių struktūrų ir toliau išsaugojimo projektas. Kolegos, vadinkime daiktus savo vardais.
    Todėl aš tikiuosi, kad šitam Seime bus pakankamai sveiko suvokimo, kad nereikėtų pritarti tokiam siūlymui.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Balsuojame. Komitetas siūlo pritarti. Kas pritaria komiteto nuomonei, balsuoja už, kas turi kitokią nuomonę, balsuoja kitaip.
    Balsavo Seimo nariai: už - 57, prieš - 26, susilaikė 13. I. Šiaulienės pataisai pritarta.
    Seimo narės J. Vaickienės pataisa, kuriai nepritarta. Jolita, prašom. Minutėlę, įjungs.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Aš atsiimu savo pasiūlymą.
     PIRMININKAS. Dėkojame.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkui.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, kadangi kolegė atsiima šitą, tai ir dėl 9 straipsnio 2 dalies tada irgi...
     PIRMININKAS. Supratau. Dėkoju. Ar galime bendru sutarimu pritarti 4 straipsniui? Negalime. Balsuojame.
    Seimo nariai balsavo: už - 66, prieš - 11, susilaikė 19. 4 straipsniui pritarta.
    5 straipsnis. Yra Seimo Antikorupcijos komisijos pastaba, kuriai komitetas nepritarė. Ar kas nors iš Antikorupcijos komisijos nori pristatyti? (Balsai salėje) Pakelkite ranką, kas norite pristatyti.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Aš galiu pasakyti.
     PIRMININKAS. Niekas nenori. Matau, Seimo pirmininkė... Ne? Gerai, kolegos, tada komitetas pristato.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Aš galiu pasakyti, čia yra redakcinio pobūdžio. Mes buvome tokią nuostatą įtvirtinę, kad Viešųjų pirkimų tarnyba ne vėliau kaip per 5 kalendorines dienas gali paprašyti papildomų dokumentų, reikalingų sprendimui priimti. Antikorupcijos komisija vietoj "gali" įdėjo nuostatą "paprašo". Šiaip tai mes komitete likome prie pozicijos, kad geriau "gali būti paprašyta". Čia redakcinis dalykas, čia reikšmės jokios nėra, todėl nepritarėme.
     PIRMININKAS. Ar komisijos pirmininkas gali linktelti galvą, kad sutinka, ar priešinasi ir reikalauja balsuoti?
     V. GAILIUS (LSF). Balsuojame.
     PIRMININKAS. Supratome. Ar yra 29, palaikantys šitą nuostatą? Prašom balsuoti. (Balsai salėje)
    Seimo nariai balsavo: už - 25, prieš - 5, susilaikė 20. Nesvarstome.
    Ar galime pritarti 5 straipsniui? Pritariame.
    6 straipsnis. Taip pat yra Antikorupcijos komisijos siūlymas išbraukti 2 dalį, jam komitetas nepritarė. Prašom komisijos pirmininką.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Antikorupcijos...
     PIRMININKAS. Jūs turite pristatyti. Per šoninį, įjungtas mikrofonas.
     V. GAILIUS (LSF). Nepasiėmiau medžiagos.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). 6 straipsnio 9 straipsnis...
     PIRMININKAS. Kodėl siūlote išbraukti, prisipažinkite.
     V. GAILIUS (LSF). Pauzė.
     PIRMININKAS. Gerai. Pakomentuos komiteto pirmininkas.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Dėl šito straipsnio buvo keli pasiūlymai ir pirminiame, ir antriniame variante. Vieni siūlė, kad vykdomų pirkimų turėtų turėti 50 %. Mes, vengdami šitų diskusijų ir galimų konfrontacijų arba vertinimų, paėmėme grynai direktyvinę nuostatą ir įkėlėme. Todėl aš ir siūlau palikti taip, kaip komitetas padarė, pagal direktyvą, tai yra šimtaprocentinė direktyvinė nuostata, nes buvo įvairių siūlymų.
     PIRMININKAS. Ar reikalausite balsuoti? Prašom balsuoti, ar yra 29 balsai, palaikantys šitą pataisą.
    Yra palaikančių. Svarstome. Komiteto nuomonė.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Aš dar kartą pakartosiu. Tikrai siūlome nepritarti Antikorupcijos komisijos pasiūlymui išbraukti tą sąvoką, nes jeigu ją išbrauksime, tai mes paliksime dviprasmybę. Todėl komitetas ir komiteto nariai, tai matydami, nusprendė siūlyti direktyvinę nuostatą ir mes ją įrašėme. Iš tikrųjų nelabai suprantame šitokį kolegų siūlymą. Siūlau tikrai nepritarti tokiam pasiūlymui ir palikti direktyvines nuostatas, kaip komitetas padarė.
     PIRMININKAS. Prieš - B. Vėsaitė.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, pirminiu siūlymu ir mano siūlymas sutapo su Antikorupcijos komisijos siūlymu dėl 50 %. Bet paskui mes komitete sakėme, kad bus labai keblu išsiskaičiuoti tą 50 %, ar tai bus 49 %, ar 47 %, kad pagrindinis rangovas atliktų esminę darbų dalį. Aš manau, kad Europos Sąjungos direktyvoje, kurioje yra nurodyta, kad pagrindinis rangovas padaro esminę darbų dalį, užtektų tos nuostatos ir iš tikrųjų, kad pirmosios parazitės, kurios paprastai laimi konkursą, o paskui perparduoda darbus subrangovams, na, tiesą sakant, mokėtų atlyginimus vokeliuose ir darbų kokybė kentėtų. Manome, kad pagrindinis tikslas pasiektas ir, ko gero, perkančiosioms organizacijoms bus lengviau laikytis šitos nuostatos negu 50 %. Tiesiog dėl praktiškų paskatų.
     PIRMININKAS. Balsuojame. Kas pritaria Antikorupcijos komisijos siūlymui išbraukti 6 straipsnio 2 dalį, balsuoja už, kas turi kitokią nuomonę, balsuoja kitaip. Ar galime bendru sutarimu pritarti dėl 6 straipsnio? (Balsai salėje) Galime. Negalime? Balsuojame. Vyksta balsavimas dėl viso 6 straipsnio. Kas pritaria 6 straipsniui, balsuoja už, turintys kitą nuomonę balsuoja kitaip.
    Už - 63, prieš - 7, susilaikė 17. 6 straipsniui pritarta.
    Dėl 7 straipsnio pataisų nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritariam. Dėl 8 straipsnio pataisų nėra. Ar galime pritarti? Pritariam. Dėl 9 straipsnio buvo Seimo narės J. Vaickienės, bet mes sutarėme, kad jau nesvarstysime. Ar galime pritarti? Pritariam. Yra keletas Teisės departamento pastabų. Prašom pakomentuoti komiteto pirmininką.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Galiu tik pasakyti, kad rytinio posėdžio metu Teisės departamentas, Ūkio ministerija, Viešųjų pirkimų tarnyba ir mes paaiškinome Teisės departamentui teikiamų nuostatų esmę ir Teisės departamentas neprieštaravo. Todėl mes atmetėme Teisės departamento pastabas.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Dėl jų balsuoti nereikia. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritariam. 10 straipsnis. Ar galime pritarti, pastabų nėra? Pritariam. 11 straipsnis. Pastabų nėra. Galime pritarti? Pritariam. 12 straipsnis. Seimo narės A. Stancikienės siūlymas, jam siūloma nepritarti. Suteikiame žodį Seimo narei.
     A. STANCIKIENĖ (DKF). Aš manau, kad nustatytos formos tiekėjo deklaracija, kurioje nurodoma, kad tiekėjas nedavė ir neketina duoti komisijos nariams, ekspertams, vadovams, valstybės tarnautojams jokių dovanų, niekaip kitaip jų nesiruošia suinteresuoti, manau, kad tos deklaracijos būtinumas turėtų būti numatomas ne tik tiekėjui, bet ir perkančiajai organizacijai, nes perkančioji organizacija, dovanomis ar kaip nors kitaip darydama įtaką komisijos nariams, tikrai gali paveikti, kad būtų pasirinktas vienas, o ne kitas tiekėjas. Manau, kad tai yra labai svarbu. Viso šito įstatymo kontekstas, akivaizdu, parodo, kad jokios kovos su korupcija niekas net nesiruošia vykdyti. Manau, kad tikrai būtina įrašyti ne tik tiekėją, bet ir perkančiąją organizaciją, kad ji turi nedalyvauti Konkurencijos įstatymo 5 straipsnyje nurodytuose draudžiamuosiuose susitarimuose, pažeidžiančiuose šito įstatymo principus.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Gerbiamieji kolegos, reikia apsispręsti, ar yra 29, palaikantys šį pasiūlymą. Kviečiu balsuoti, ar palaikome, kad būtų svarstomas kolegės A. Stancikienės pasiūlymas. Reikiamo balsų skaičiaus nesurinko. Nesvarstome. Ar galime... Yra ir antras pasiūlymas. Ar norite pateikti ir antrą pasiūlymą?
     A. STANCIKIENĖ (DKF). Antras pasiūlymas yra panašus, koks buvo Antikorupcijos komisijos, tik kitaip išdėstytas. Čia dėl 50 % pagrindinių darbų. Nežinau, ar reikia dėl jo balsuoti. Labai gaila, kad Seimas nepalaikė.
     PIRMININKAS. Mes analogiško nepriėmėme, tada, gerbiamieji kolegos, dėl to apsispręsta, buvo balsavimas. Ar galime 12 straipsniui pritarti? Ne. Balsuojame dėl 12 straipsnio. Balsuojame dėl viso 12 straipsnio. (Balsai salėje)
    Už - 65, prieš - 14, susilaikė 16. 12 straipsniui pritarta.
    13 straipsnis. Pastabų nėra. Ar galime pritarti? Pritarta. 14 straipsnis. Analogiškai pastabų nėra. Pritarta. 15 straipsnis. Pritariam. 16 straipsnis. Pritariam. 17 straipsnis. Pritariam.
    18 straipsnis. Yra Antikorupcijos komisijos siūlymas.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Čia irgi dėl...
     PIRMININKAS. Minutėlę, mes suteiksime žodį komisijos pirmininkui. Pone Gailiau, ar norite ką nors pasakyti?
     V. GAILIUS (LSF). Siūlau palaikyti komisijos nuomonę, kadangi kalbame apie jautrią sritį. Komisija ne kartą nagrinėjo korupcijos apraiškas perkant viešųjų pirkimų būdu kultūros ir meno paslaugas.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Balsuojame, ar yra 29 palaikantys.
    Už - 33, prieš - 3, susilaikė 6. Svarstome.
    Komiteto nuomonė.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Komitetas nepritarė. Mums iš tikrųjų yra keista, kad Antikorupcijos komisija, kuri puikiai žino teisinius argumentus, nesuvokia, kad tokios deklaracijos įvedimas sukels korupcinius dalykus, nes subjektyviai bus sprendžiama, ar ta deklaracija tinkama, teisinga, ar ji užpildyta, ar ne. Pasibaigus pirkimui gali būti daug skundų, netgi pirkimų metu, o tą įrodyti bus sunku. Iš tikrųjų lyg ir bandome kurti įstatymą, kad jis nebūtų korupcinis, o ši nuostata kaip tik duos subjektyvią teisę duoti dovanų ar kokių nors kitų pagundų tam nariui, tam specialistui, kuris tą deklaraciją pildys arba kuris teiks. Tada iš tikrųjų keistai atrodo.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Prieš nori pasisakyti K. Daukšys. Atsisako. Balsuojame dėl Antikorupcijos komisijos siūlymo. Kas palaiko Antikorupcijos komisijos nuomonę, balsuoja už, kas turi kitokią nuomonę, balsuoja kitaip.
    Už balsavo 46, prieš - 17, susilaikė 27. Pataisai pritarta.
    Dabar už visą straipsnį. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Galime. Dėkui.
    19 straipsnis. Galime pritarti? Pastabų nėra. Pritarta. 20 straipsnis. Pastabų nėra. Galime pritarti? Pritarta.
    21 straipsnis. Seimo narės A. Stancikienės siūlymas. Prašom.
     A. STANCIKIENĖ (DKF). Gerbiamieji kolegos, manau, kad viešieji pirkimai, tai yra kaina negali nulemti tam tikrų mokslo inovacijų, kultūros, meno vertybių pirkimo. Įsivaizduokime, kad dalyvauja koks nors ypač, nežinau, nusipelniusių mokslininkų kolektyvas. Be abejonės, mes turėtume jiems sumokėti ne tik už vardą, už jų patirtį, už jų turimas mokslines žinias. Bet ar jis gali konkuruoti su, pavyzdžiui, studentų kolektyvu, kuris lygiai taip pat siūlo tokią pačią, na, sakykime, tokią pačią prekę, mes visi suprantame, kad ta prekė nebus tokios pačios vertės, bet už gerokai mažesnę kainą.
    Mes turėtume galvoti apie tai, kokio rezultato norime. Mus turėtų dominti ne tik kaina, bet tam tikrais dalykais... tam tikromis situacijomis mus turėtų dominti kokybė, vertė gaunamo produkto. Na, ir kas, kad A. Kubilius už nežinau kiek šimtų milijonų visokių galimybių studijų užsakė advokatams, kurie gyvenime nebuvo dirbę to darbo, apie kurį darė tas studijas. Mes išmetėme krūvas pinigų. Geriau būtume užsakę mokslininkams ir dabar turėtume labai rimtas studijas, mokslininkų atliktas, o ne teisininkų, advokatų.
    Todėl, aš manau, būtina įrašyti, kad tuo metu, kai perkamos meno, kultūros, mokslo paslaugos, tada turi lemti ne ekonomiškai naudingiausias pasiūlymas, bet tam tikri kiti vertės ir vertingumo kriterijai, kurie turi būti įrašyti į konkurso sąlygas kaip tas norimas gauti galutinis rezultatas. Manau, tai yra labai svarbu, ypač mokslo inovacijų ir meno srityse. Todėl labai kviečiu palaikyti bent šį pasiūlymą.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Gerbiamieji kolegos, turime apsispręsti, ar yra 29 palaikantys. Yra reikiamas balsų skaičius. Komiteto pirmininko nuomonė.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Mes siūlome nepritarti. Aš dar kartą pakartosiu. Jeigu mes įdėsime šitą nuostatą, tai tada aš irgi galėsiu sakyti, kad tai yra korupcinis įstatymas, nes įrašius sąvoką "vertės ir vertingumo kriterijai", kuri nėra jokiame teisės akte apibrėžta, paliekama subjektyviai komisijai ar keliems komisijos nariams nuspręsti, kas yra vertė ir vertingumas. Dėl to mes nerašome tokių neaiškių ir neapibrėžtų sąvokų, kad nebūtų papildomai reiškiamos kokios nors interpretacijos. Tam komitetas ir nepritarė.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Palaikanti pataisą - I. Degutienė.
     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų tokios pataisos, kokią teikia A. Stancikienė, labiausiai reikia mokslo ir kultūros sritims. Ir taip, kaip yra šiandien apibrėžta įstatyme, tikrai to nepakanka. Man visai neseniai teko bendrauti su kai kuriais mokslininkais, dirbančiais sveikatos srityje. Analizuodami Viešųjų pirkimų įstatymą, kokia dabar yra formuluotė, jie sakė, kad tai yra nepakankama tam, kad tas kokybinis šuolis galėtų įvykti ir moksle ir kad Viešųjų pirkimų įstatymas nebūtų kliūtis. Todėl tikrai palaikau A. Stancikienės pataisą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Prieš kalbės B. Vėsaitė.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, aš tikrai nekalbėsiu prieš. Aš noriu patikinti gerbiamąją pataisos teikėją, kad jos būgštavimai jau yra inkorporuoti į įstatymo projektą. Nustatyta, kad supaprastintuose pirkimuose taip pat galėtų būti vertinama darbuotojų kvalifikacija ir patirtis, kas yra labai svarbu perkant meno kūrinius. Tai yra įstatyme. Jūsų ta pataisa duoda sviestą sviestuotą.
    Dėl I. Degutienės nuogąstavimų dėl mokslininkų, tai irgi jau yra įdėta į įstatymo projektą, kad mokslininkai galėtų naudoti supaprastintus pirkimus reagentams ir toms technologijoms, kurios jiems reikalingos.
    Taigi tikrai, kolegos, tiek Vyriausybė padirbėjo, tiek ir Ekonomikos komitetas, ir visa tai yra įstatyme. Reikia tik taisyklių, kad Viešųjų pirkimų tarnyba įsivestų savo taisykles. Tai yra Viešųjų pirkimų tarnybos reikalas.
     PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kas palaiko Seimo narės A. Stancikienės siūlymą, balsuoja už, manantys kitaip balsuoja kitaip.
    Už balsavo 36, prieš - 4, susilaikė 45. Pataisai nepritarta.
    Ar galime 21 straipsniui pritarti? Pritarta.
    Replika po balsavimo - P. Gylys.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Aš noriu priminti, kad ekonomikos mokslo pagrindinis principas yra naudos ir sąnaudų optimizavimo principas. Viešųjų pirkimų problema yra ta, kad lengva išmatuoti pinigus, už kuriuos mes perkame, bet labai sunku pamatuoti naudą. Kai aš išgirdau iš pono R. Žemaitaičio tą reakciją, mane truputį šiurpas nukrėtė. Jo dabar nepurto šiurpas. Tai, žinote, mes supaprastiname. Vis tiek šitame visame mūsų mentalitete svarbiausia yra pigumas. Bet mes pigiai galime nusipirkti niekalą. Ateityje svarstydami viešojo sektoriaus funkcionavimo klausimą būtinai turime tai turėti galvoje. Tai iš tikrųjų labai sunku, nepaprastai sunku, bet apie tai turime galvoti, o ne aiškinti, kad pigiau yra visada geriau.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Kolegos, 22 straipsnis. Pastabų nėra. Ar galime pritarti? Pritarta. 23 straipsnis, paskutinis įstatymo straipsnis. Galime pritarti? Pritariame.
    Kalbame dėl viso įstatymo. B. Vėsaitė - už.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, tiek ilgai keiktas tiek perkančiųjų organizacijų, tiek rangovų Viešųjų pirkimų įstatymas yra iš tikrųjų pataisytas iš esmės. Mes juo siekėme supaprastinti viešųjų pirkimų procedūras, sumažinti administracinę naštą tiekėjams ir perkančiosioms organizacijoms, ypač savivaldybėms, nes joms jau reikėjo labai plėsti savo viešųjų pirkimų struktūras, ir skatinti ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo vertinimo kriterijaus naudojimą. Jis yra naudingas ir menininkams, ir mokslininkams, ir perkantiems teisines paslaugas, architektų paslaugas. Taigi, manau, tikrai įstatymas patobulintas. O tuos, kurie labai baiminasi, tarkime, dėl galimo korupcijos didėjimo, noriu nuraminti, tikrai nuo 2014 m. sausio 1 d. viešieji pirkimai labai keliami į elektroninę erdvę, per centrinę perkančiąją organizaciją tikrai bus gerokai skaidriau. Ateityje galima bus naudoti elektronines sąskaitas ir tikrai to skaidrumo atsiras daugiau. O administracinė našta tikrai yra mažinama. Aišku, šiek tiek gaila, kad dabar buvo pritarta kai kurioms pataisoms, šiek tiek pagadino, bet ne iš esmės. Taigi siūlau balsuot už visą įstatymą.
     PIRMININKAS. Dėkoju Birutei. Gerbiamieji kolegos, kai jūs kalbate, kalbėkit į mikrofoną, tada bus garsiau, nes... D. Kreivys kalba prieš.
     D. KREIVYS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, aš norėčiau, kad mes susimąstytume, ką darome. Dėl šio įstatymo turime neigiamą antikorupcinį STT vertinimą, dėl daugelio straipsnių turime neigiamą Antikorupcijos komisijos išvadą, turime neigiamą Prezidentės nuomonę, turime neigiamą Viešųjų pirkimų tarnybos nuomonę, o įstatymo pataisos vis tiek yra stumiamos buldozeriu. Susimąstykime, kodėl yra taip daroma. Dar noriu priminti, kad Europos Komisija daugelį mūsų galiojančio įstatymo nuostatų yra pripažinusi vienomis geriausių ir skaidriausių Europoje. Per paskutiniuosius metus mūsų valstybė dėl įstatymo pakeitimų, priimtų praėjusioj kadencijoj, taupo milijardus. Suprantu, kad galbūt tai, tie taupymai, ir netenkina naujosios daugumos, pinigai turbūt patenka ne į tą kišenę, į kurią reikėtų. Todėl kviečiu neapsimetinėti, o atvirai kalbėti ir pripažinti tikruosius savo interesus. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Už kalba A. Skardžius.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Nepaisydami opozicijos, na, sakykime, kritikos dėl šio įstatymo, vis dėlto galėčiau pasakyti tai, kad būtent šiuo įstatymu siekiama užtikrinti dar didesnį skaidrumą ir mažinti viešųjų pirkimų korupcijos apraiškų galimybę. Ką aš turiu omenyje? Visų pirma tas pataisas, kurios yra įgyvendinamos pagal šį įstatymą, kad nustato prievolę perkančiai organizacijai visus sandorius, pakeitimus skelbti per centrinę viešųjų pirkimų informacinę sistemą, stebėti visą įgyvendinimo eigą. Kodėl tai svarbu? Na, štai galiu pasakyti pavyzdį. Seimas priėmė sprendimą ir sukūrė Specialiąją tyrimo komisiją. Šiandieną mes negalime išsireikalauti sutarčių, jos įslaptintos, valstybės įmonių, t. y. "Lietuvos energijos", galbūt atominės elektrinės, kad galima būtų dirbti prie jų, o jos vis dėlto neskelbtinų derybų būdu... Dešimtimis milijonų ten panaudoti valstybės pinigai dabar slepiami po slaptumo grifais. O ką kalbėti apie, sakykime, prieinamumą kitiems konkurso dalyviams, apie korupcijos apraiškas? Tai štai ką mes paveldėjome iki šio įstatymo priėmimo. Norėdami viską ištraukti į dienos šviesą, sulaukiame kritikos, kad tas įstatymas korumpuotas ir toks. Galbūt baisu, kad tie milijonai pasirodys informacinėj sistemoj ir pamatysime, kiek valstybė iššvaistė pinigų, jau nekalbant, ką profesorius kalbėjo apie tai, kad efektyviai jie turėtų būt naudojami, rezultatyviai. O vis dėlto jo svarba - po nacionalinio biudžeto priėmimo. Tai antrasis įstatymas, kuris turės didžiulės reikšmės valstybės finansams. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. K. Masiulio nematau. Kalba R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Neabejotinai turės įtakos visai sistemai, kadangi tiek skylių pridaryt papildomai, kiek jūs dabar sugebėjot, čia jau reikia iš tikrųjų fantazijos. Yra teisingų, pribrendusių pataisymų, dėl to ginčytis nereikia, bet jūs iš esmės savo padarytomis naujomis skylėmis padarote neįgalią bet kokią kontrolę. Ir kas, kad jūs viešojoje erdvėje deklaruosit, tą deklaravimo formą sugalvojote ne jūs, jau anksčiau dėl to priimti nutarimai. Čia nėra jokio jūsų nuopelno. Na ir kas, kad jūs ten teisingai deklaruosite? Bet visos procedūros iki to: pasirenkant, kas laimės, pakeičiant konkurso organizatorius ir t. t., visa tai lieka. Padidinant viešųjų pirkimų sumą nerealiai iki 200 tūkst. Palyginti su Europos Sąjungos kainomis ir jų finansinėmis galimybėmis, jų perkamųjų sudėčių apimtimi, palyginti mažųjų savivaldybių daromus pirkimus, universitetų ir panašiai, šitos pačios skylės. Nušalinama Viešųjų pirkimų tarnyba nuo kontrolės ir apverčiama papildomais popieriais, ji per pusę trumpesnį laiką turės patikrinti visus sutarčių keitimus. Jie fiziškai tik tuo ir užsiims, o daugiau nieko netikrins. Tai kur čia tie skaidrumo padidėjimai? Nėra tų skaidrumo padidėjimų. Kaip tik yra daroma dar labiau komplikuota sistema, sunkiau kontroliuojama. Ir matyti, kad STT ir iš visų kitų tarnybų nė viena institucija nepasisakė už šitas jūsų pataisas. Neturit šalininkų ir manote, kad dėl to jūs galite įtikinti visus, kad čia viskas gerai. Tie žmonės, kurie dirba nuolat prie tų problemų, nieko neišmano? Na, čia jau toks susireikšminimas, kad, man atrodo, jis tampa pavojingas. Manau, kad sugadinom daug ką, todėl nereikia balsuot už šitą įstatymą teigiamai, reikia balsuot prieš.
     PIRMININKAS. Dėkoju, Rimantai. K. Daukšys - už.
     K. DAUKŠYS (DPF). Paklausius čia kalbančių toks vaizdas, kad Viešųjų pirkimų įstatymas dabar taip puikiai veikia, mes taip puikiai išgaudom visus dalykus ir taip gerai visiems gyvent Lietuvoj. Jei net kokį 10 % prarandam iš viso iš šitų pirkimų, tai 1 mlrd. Lt. Tai gal nestabdykim mes to dalyko, kuris dabar vyksta, įstatymo tvarkymo. Jeigu turite pasiūlymų, tai galim tvarkyt ir tvarkyt po to, bet vieną kartą reikia jau priimt, nes dabar galiojantis yra blogas. Nesakau, kad mes dabar parengėm tobulą įstatymą, bet mes parengėm įstatymą, kuris yra tobulesnis. O be galo, visiškai tobulą... bus galima dar po metų ir po dvejų, ir po trejų patobulint jį visiškai. Bet šiandien reikia vieną kartą sustot ir nekritikuot dėl to, kad kritikuotume, o pabaigt ir priimt įstatymą, kad pagal tą įstatymą galėtų ir perkančios organizacijos, ir tie, kurie tiekia toms organizacijoms, ir valstybė dirbti ir žiūrėti, kad būtų kuo ekonomiškiau ir kuo geresnė (...). Taip, jis turi trūkumų, pripažįstu, bet jis vis tiek yra kur kas geresnis negu dabar galiojantis. Dėl to jį reikia kuo greičiau priimti.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Prieš kalba P. Urbšys.
     P. URBŠYS (MSNG). Tikrai norėtųsi paklausti, kodėl būtent dabar reikia skubėti priimti šio įstatymo pataisas, nors, kaip minėjo Seimo nariai, Specialiųjų tyrimų tarnyba, Viešųjų pirkimų tarnyba atkreipė dėmesį, kad šios pataisos tik padidins korupcinę landą? Sunku patikėti, kad ši iniciatyva nėra susijusi su 44 mlrd. Lt, kurie turi ateit į Lietuvą iš Europos struktūrinių fondų per 2014-2020 m. Taigi logiška paaiškinti, kodėl reikia skubėti dabar taisyti šitą įstatymą ir deklaruoti, kad tai tik padidins skaidrumą. Tikrai iš savo praktikos Specialiųjų tyrimų tarnyboj aš galiu atsakingai pasakyti: šis įstatymas nesumažina galimybės įsigyti pigesnės prekės ir paslaugos, nes nepanaikina galimybės pasipinigauti tiems, kurie organizuoja šiuos pirkimus. Tie, kurie iš to lobsta, yra suinteresuoti pirkti prekę ar paslaugą kuo brangiau, nes tada jiems grįžta didesnė suma.
    Ir pabaigoje norėčiau pasakyti: įstatymo korupciniai kaštai tik padidins politinės korupcijos lygį mūsų valstybėje, o tai turės pasekmių socialinei, ekonominei sričiai. Ir, jautrūs Seimo nariai, kurie sprendžiate dabar dėl pensijų ir atlyginimų padidinimo, jūs atsiminkite, kad šis įstatymas tas galimybes tik sumažina.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Paskutinė kalba A. Bilotaitė. Spėjo B. Bradauskas užsiregistruot, atsiprašau. Prašom.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Be abejo, kada nori nieko nedaryti ir palikti taip, kaip yra, tai surasi visada įvairių priežasčių, kodėl taip, kodėl taip, visada pasisakymai, motyvai prieš yra tokie nekonkretūs, abstraktūs ir panašiai: na, yra gerų dalykų, bet yra blogų. O kokie tie blogi dalykai, kaip jie atsilieps, niekas taip ir neįvardija. Tai gal negaiškim veltui laiko ir balsuokim už.
     PIRMININKAS. Ačiū. Prieš kalba A. Bilotaitė.
     A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Dėkoju pirmininkui. Prieš tai, kai buvo paskelbtas šis įstatymo projektas, inicijuotas daugumos, buvo kalbama apie tai, kad šiuo įstatymo projektu yra siekiama supaprastinti, sumažinti biurokratinę naštą verslui. Deja, aš nelabai matau. Matau tiktai vieną tikslą - atverti vartus korupcijai. Suprantama, kodėl taip daroma. 2014-2020 m. finansinė Europos Sąjungos struktūrinė parama bus 44 mlrd. Lt. Suprantama, kad yra labai didelis noras supaprastinti viešuosius pirkimus, kad tuos pinigus būtų galima "įsisavinti", kam nors įsidėti į savo kišenes. Jeigu šiam įstatymo projektui bus pritarta, pirmas žingsnis, kurį mes padarysime, kreipsimės į Prezidentę, kad šis įstatymo projektas būtų vetuotas, nes tokio įstatymo projekto, tokio grįžimo atgal, tokio korumpuoto dalyko net negalėjau tikėtis. Korumpuota dauguma inicijuoja korumpuotus įstatymus.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Balsuojame.
    Už balsavo 62, prieš - 2, susilaikė 1. Neužtenka balsų. Jaučiu, bus proga už šitą įstatymą balsuoti dar ne kartą.
    Gerbiamieji kolegos, norėčiau paskelbti pertrauką iki 12.45 val. (Balsai salėje) Minutėlę! Gerbiamieji kolegos, mes čia žinome, ką galime ir ko negalime teikti. Nėra išvadų. Jeigu būtų galimybė, mes teiktume. Paprasčiausiai mes gerai padirbėjome. Aš noriu padėkoti už darbą ir 20 min. pailsėkite.
    Per šoninį - J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji valdantieji, jūs taip jau ar neskaitėte, ar nenorėjote skaityti Specialiųjų tyrimų tarnybos išvadų. Yra septynios pastabos. To dar turbūt nėra buvę seimų istorijoje, kad visoms septynioms antikorupcinėms pastaboms dėl šito projekto būtų nepritarta. Kai dabar nesurinkote balsų, aš linkiu pasidėti vis dėlto tas pastabas ir rasti būdų, gal kaip nors sugebėsite į jas atsižvelgti, ir nesakykite, kad nėra niekieno rimtų pastabų.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Jurgi, jūs puikiai žinote, kad grįžti jau negalima. Galima arba priimti, arba nepriimti, o gyvenimas parodys. (Balsai salėje) Viskas, pertrauka. Grįžę po pertraukos svarstysime grąžintus įstatymus pagal darbotvarkę.

Pertrauka

12.45 val.
    Savaitės (nuo 2013-09-30) - 2013 m. spalio 1 d. (antradienio) ir 3 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės pateikimas ir tvirtinimas

     PIRMININKĖ (I. DEGUTIENĖ, TS-LKDF). ...susirinko kol kas mažai Seimo narių. (Balsai salėje) Ką čia registruotis, kad dar labai mažai. Noriu pristatyti kitos, atsiprašau, dar kitos savaitės darbotvarkę. Spalio 1 d. bus daugelio projektų svarstymas ir Seimo kontrolierių 2012 m. ataskaita. Po to turėsime priimti Seimo nutarimą šiuo klausimu. Toliau. Kainų ir energetikos komisijos 2012 m. veiklos ataskaita, Vyriausybės teikiami įvairūs įstatymų pateikimai. O spalio 3 d. iš ryto bus daugelio įstatymų priėmimas, po pietų opozicinės Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos darbotvarkė. Tai tiek apie spalio 1 d. ir spalio 3 d. darbotvarkes.
    Ar galime bendru sutarimu pritarti, nes nėra norinčių klausti? Pritarta spalio 1 d. ir spalio 3 d. darbotvarkėms.
    Dabar registruojamės. Atėjo daugiau Seimo narių.
    Užsiregistravo 36 Seimo nariai.

12.47 val.
    Valstybės ir savivaldybės įmonių įstatymo 15 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymas Nr. XIIP-617GR (Respublikos Prezidento grąžintas Seimui pakartotinai svarstyti) (svarstymas ir priėmimas)

    Dabar vakarinės darbotvarkės vieną klausimą jau išnagrinėjome. Dabar dar vienas. Tai yra Prezidentės grąžintas Valstybės ir savivaldybės įmonių įstatymo 15 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Svarstymas. Pirmiausia kviečiu Ekonomikos komiteto atstovą A. Skardžių. Nematau A. Skardžiaus. Ai, eina, taip. Atsiprašau... Prašau, prašau.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamoji pirmininke, gerbiamieji kolegos, leiskite pristatyti Ekonomikos komiteto išvadą dėl Prezidentės grąžinto įstatymo. Komitetas svarstė šį įstatymo projektą ir balsavo taip: nepritarti Prezidentės veto už, prieš - 1, susilaikė 1. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkui. L. Graužinienė, Audito komitetas. Ruošiasi V. Baltraitienė, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas.
     L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Audito komitetas dar kartą atidžiai svarstė, bet mes pasilikome prie mūsų buvusios nuomonės. Ji sutapo su Prezidentės dekrete išdėstytais siūlymais ir Audito komitetas vienbalsiai bendru sutarimu pritarė.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu V. Baltraitienę, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Gal A. Strelčiūnas vietoj V. Baltraitienės.
     A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Laba diena. Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto išvada: pritarti Lietuvos Respublikos Prezidentės siūlymui Lietuvos Respublikos Seimui grąžintą pakartotinai svarstyti Lietuvos Respublikos valstybės ir savivaldybės įmonių įstatymo 15 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymą (XII-489) laikyti nepriimtu.
     PIRMININKĖ. Dėkui. Dabar pagal Statuto 167 straipsnį, kadangi niekas nebuvo užsirašęs dalyvauti diskusijoje, mes iš karto pereiname į grąžinto įstatymo priėmimą. Irgi prašyčiau užsirašyti kalbėti taip, nes mes pirmiausia balsuosime, ar priimti visą įstatymą be pakeitimų.
    B. Vėsaitė - už. Nėra. D. Kreivys - prieš. Prieš ką jūs? R. Žemaitaitis - už. Katras tada dabar? D. Kreivys. Prašau.
     D. KREIVYS (TS-LKDF). Noriu pasakyti, kad nėra tikslinga atleisti atskiras įmones nuo pelno mokesčio, nes visos valstybinės įmonės yra šalies piliečių ir piliečiai turi gauti grąžą. Vienas aspektas.
    Antras aspektas. Visi strateginiai valstybės projektai turi būti daromi su Vyriausybės žinia ir turi būti tvirtinami Vyriausybės. Vyriausybė, matydama tų įstatymų finansavimo poreikį, kartu su įmonėmis prieš biudžetinius metus tarpusavio diskusijose, kas buvo daroma ir A. Kubiliaus vadovaujamos Vyriausybės metu, susitaria ir dėl strateginių prioritetų, strateginių investicijų ir visi investicijoms reikalingi pinigai yra paliekami. Taigi siūlau tam nepritarti.
     PIRMININKĖ. Už - B. Vėsaitė. Nepasirodė. R. Žemaitaitis.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Aš tik noriu pasakyti, kad šis įstatymas ir jo būtinumas remiasi tuo - kuo labiau atlaisvinti valstybių įmonių vadovų priklausymą nuo Vyriausybės, nuo Vyriausybės kabineto ir galimybės atleisti nuo pelno mokesčio. Ką ir Dainius šnekėjo, tai yra buvusi jūsų Vyriausybė priėmė tokį sprendimą, kad privaloma, jeigu nori, kad įmonė būtų atleidžiama nuo pelno, dividendų mokėjimo, turi eiti į Vyriausybę, ir Vyriausybė tada atleisdavo juos.
    Ką tai reiškia? Tai reiškia, ateina direktorius, ir jam sako: nori, kad atleistume nuo dividendų? Taip. Būk mielas, pasamdyk kokią konsultacinę kompaniją, advokatų kontorą paskelbti tą ir tą. Ir taip iš tikrųjų buvo ištratinami per valstybines įmones visi pinigai.
    Kad šito dalyko nebūtų, ką kalbėjo ir direktoriai, ir kai kurie valdybų nariai, gimė įstatymo nuostata, kad tokios įmonės nebūtų verčiamos eiti į Vyriausybę, o jos automatiškai būtų atleidžiamos. Todėl ir siūlau palaikyti šitą įstatymą.
     PIRMININKĖ. A. Kubilius - prieš.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Paklausęs kolegos argumentų noriu pasakyti, kad logikos tokie argumentai visiškai neturi. Visų pirma ko siekia mūsų Vyriausybė ir ko aš raginu laikytis ir toliau? Valstybines įmones paversti valstybinėmis įmonėmis, tai yra kad jos nebūtų ir neliktų įmonių vadovybių ar įmonių direktorių tam tikra prasme nuosavybė.
    Ir dėl to mūsų tikslas buvo labai paprastas ir aiškus. Įmonių uždirbti pelnai ir įmonių uždirbti dividendai yra valstybės nuosavybė, ir valstybė turi apsispręsti, kam tie pinigai bus panaudoti. Taip, dalis tų įmonių vykdo svarbius strateginius projektus, ir gerai vykdo, ir juos reikia finansuoti, bet sprendimai, kokia apimtimi tie projektai turi būti finansuoti, turi būti daromi valstybės lygiu, t. y. Vyriausybės. Dar geriau būtų, jeigu Seimas, tvirtindamas kiekvienų metų biudžetą, tų dividendų klausimu taip pat priimtų sprendimus, kiek lėšų iš tų dividendų turi likti pačioje įmonėje ir panaudota strateginiams projektams finansuoti.
    Tai viskas, ko mes visą laiką nuosekliai siekiame ir raginame šiandieninę Vyriausybę lygiai to paties siekti, o ne grįžti atgal, kai paliekami tokie svarbūs klausimai, milijoninių lėšų klausimai paliekami kažkur įmonės lygio, įmonės buhalterio, įmonės vadovo lygio. Tai nereiškia, kad mes nepasitikime įmonės vadovais, bet tai reiškia, kad atsisakoma to principinio demokratijos principo, kad valstybės pinigus turi tvarkyti valstybės institucijos.
     PIRMININKĖ. A. Skardžius - prieš.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Aš balsuoju už tą buvusį priimtą įstatymą. Pasakysiu motyvus kodėl. Todėl, kad būtent A. Kubiliaus vadovaujamos Vyriausybės susiklosčiusi praktika, ypač buvusio ūkio ministro R. Žyliaus pozicija - valstybės įmones priversti atiduoti uždirbtą pelną į valstybės biudžetą, o strateginius projektus įgyvendinti už skolintus iš bankų pinigus. Motyvai viešai buvo pasakyti ir ne kartą nuskambėjo praėjusios Vyriausybės valdymo metu, kad taip atsakingiau bus naudojamos lėšos. Didesnio ekonominio absurdo, turint omenyje, kad iš to lobs tik bankai, apsukti šitą ratą, nes kai kurios energetinės įmonės išmokėjo dividendus iš pasiskolintų pinigų...
    Tokio sujaukimo ir tokio, sakykim, teisinio nihilizmo dar neteko matyti. Aišku, Vyriausybė turi daryti įtaką, bet tada negalima iš jų tyčiotis, jas su ištiesta ranka atvesti prie Vyriausybės durų (vyriausybės keičiasi gana dažnai), o investicinius projektus įgyvendinti iš skolintų pinigų.
     PIRMININKĖ. K. Masiulis - prieš.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Kad ir labai gerbiu kolegas, vis dėlto šitas sprendimas visiškai netinkamas. Jeigu valstybės įmonė uždirba pinigus, tai savininkas yra valstybė, vadinasi, jos piliečiai. Ir visai natūralu, kad pinigai patenka į biudžetą. Vyriausybė sprendžia, kur tuos pinigus geriausia panaudoti. Visiškai galimas dalykas, kad ta pati įmonė vykdo strateginį projektą, ir tie pinigai galbūt dar su dideliu priedėliu sugrįš į tą strateginį projektą, bet tas projektas kažkada baigiasi. Kodėl turėtų tie pinigai grįžti tai įmonei, jeigu projektas baigėsi? O jeigu kita įmonė vykdo strateginį projektą, kodėl tie pinigai turėtų likti šitai įmonei? Tikrai negali būti taip, kad kai kurios įmonės naudojasi savo uždirbtais pinigais, lyg jos ir būtų savininkai. Savininkai yra visai kiti - valstybė, vadinasi, jos piliečiai.
    Dabar yra kitas dalykas. Man visiškai nepatinka, kai šitų įmonių vadovai dar ir pasijaučia lyg ir tų pinigų savininkais paskirdami kokiai nors, tarkim, Klaipėdai ar dar kam, paremdami vieną ar kitą renginį, dar kažką. Negali būti šitaip piktnaudžiaujama. Čia ne privati įmonė. Valstybės įmonė negali remti to, ką sugalvojo, o, deja, taip yra. Ir tokiam piktnaudžiavimui kelias turi būti uždarytas. Tikrai negalima pritarti tam, kas yra siūloma.
     PIRMININKĖ. K. Daukšys - už.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū. Aš klausau ir stebiuosi: o ten tuos visokius politikos institutus kas rėmė? Gal atsimenate, gerbiamasis Masiuli, iš kur ten jūsų visa konservatyvioji ideologija sklinda ir kurios valstybės įmonės jas parėmė jūsų valdymo metu? Atsiminkite šituos dalykus pirmiausia.
    Antras dalykas. Taip, valstybė turi savo įmones valdyti. Bet jūs parodėte, kad jūs nesugebate jų valdyti, nes jūs permetėt tų įmonių išlaidas paskoloms ir kitiems visiems dalykams ant žmonių pečių ir apsimetate, kad čia viskas gerai. Jeigu nemokate valdyti, tai iš viso nekalbėkite apie valdymą.
    Dabar man keista - profesoriaus vardus turite ir šnekate kažkokius visai ne tuos dalykus, kurie yra. Įmonės vadovas be valdybos arba be savo... pritarimo negali skirti jokios pašalpos ar dar ko nors niekam. Viskas labai aišku. Jūs paskaičiuokite, kiek kainavo, aš kalbu ne apie valstybės įmonių, o valstybės akcinių bendrovių išlaidas, kurias jūs padarėte, kiek kiekvienam iš mūsų kainavo? Dabar jūs čia šnekate, pasakas sekate. Kiek kainavo dujų kaina Lietuvai? 4 mlrd. Tai kas čia - ne jūsų valdymo reikalas? Ir dabar pasakojate, kaip reikia valdyti įmones. Reikėjo jas valdyt normaliai. Ypač gerbiamajam R. J. Dagiui reikėjo gerai valdyti įmones, buvo ministru, kitiems ministrams. Kodėl nevaldė tada?
    Aš siūlau pritarti šiam Ekonomikos komiteto sprendimui ir balsuoti už.
     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, keturi pasisakė už, trys - prieš. Dabar siūlau registruotis, nes būtinai reikia, kad dalyvautų 71 Seimo narys. (Balsai salėje) Kol kas registruojamės.
    Balsavimo kol kas nebus, nes yra tik 67 Seimo nariai. Visos procedūros dėl šio grąžinto įstatymo priėmimo yra įvykdytos. Liks tik balsuoti.

13.00 val.
    Vyriausybės valanda

    Dabar pagal darbotvarkę - Vyriausybės valanda.
    Sveikinamės su Vyriausybės kabineto nariais. Laba diena! Pagal Statutą pirmieji du klausimai - opozicijos lyderio A. Kubiliaus.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš manau, kad Vyriausybės valandos diskredituojamos, nes premjero nematom, energetikos ministro nematom. Aš norėčiau, kad Seimas ir Vyriausybė labai aiškiai suvoktų, jog Vyriausybės valandos yra šventas reikalas, ir kelionės būtų planuojamos taip, kad visų pirma Vyriausybės valandose dalyvautų.
    Dabar klausimas. Kadangi matau užsienio reikalų ministrą, tai pradėsiu savo klausimus nuo to, ką jau visi vadiname (ir premjeras pavadino) Rusijos ekonominiu karu su Lietuva. Mes su jumis turėjome galimybę gana racionaliai ir konstruktyviai aptarti situaciją frakcijoje, ministre. Bet, sakykite, susidaro vaizdas, kad vis dėlto į tokią situaciją, kurią mes patys vadiname ekonominiu karu, mūsų Vyriausybė reaguoja labai pasyviai, pusiau miegančiu režimu, kažkur parašomi laiškeliai, premjeras išvažiuoja vizito ir paskui lieka dar krepšinio žiūrėti. Ministre, ar jūs nemanote, kad reikėtų iš tikrųjų, suprantant visas galimybių ribas, vis dėlto elgtis kur kas energingiau ir efektyviau? Jeigu Rusijos pusės negalime pakeisti, tai aš raginčiau ir jus imtis daugiau iniciatyvos burti Europoje labai aiškų supratimą dėl to, kas čia vyksta. Kitaip sakant, mane domina, kur jūsų arba premjero (gal jis gali vietoj krepšinio važiuoti į Briuselį, Berlyną ir Paryžių ir ten ieškoti supratimo) veiksmai, kviečiantys Europos ambasadorius, Amerikos ambasadorius kartu bandyti šitoje situacijoje pasiekti platesnį ir rezultatyvų supratimą?
     L. A. LINKEVIČIUS. Ačiū už klausimą ir tai, kad įvertinote mūsų pokalbį kaip konstruktyvų. Ir aš taip manau, kad jis buvo konstruktyvus, aš turiu omeny pokalbį frakcijoje. Dabar dėl laiškų, laiškelių, tai jie yra parašyti ir ne vieną kartą, ir kontaktai buvo nuo pirmųjų dienų. Noriu jus informuoti (kas girdėjote, galbūt galite tą patvirtinti), kad nuo pirmųjų dienų, kai mūsų automobiliai su Lietuvos registracijos numeriais pradėjo strigti prie sienos, prieš porą savaičių ir daugiau, aš asmeniškai pradėjau kontaktus su Europos Komisijos žmonėmis, ir tada mes pradėjome aiškintis, kokiu būdu galime veikti, jeigu tai tęsis. Mes jau pradėjome konsultuotis.
    Turiu pasakyti, kad tai nepažeidžia tarptautinių susitarimų raidės, todėl tiesiogiai šiuo atveju kaip ir nėra dėl ko priekaištauti, bet, aišku, tai sukuria tokį foną, kuris rodo tam tikrą įtampą. Po to buvo kalbama ir su kitais komisarais, ir prekybos, ir muitų reikalų, su mūsų A. G. Šemeta ir kitais žmonėmis, pavyzdžiui, iš Prekybos direktorato, ir buvo rengiama tam tikra reakcija. Tas laiškas, kuris jau buvo paskelbtas viešai, buvo tik tų kontaktų pasekmė. Todėl neturėtų stebinti jūsų, kad po poros valandų, kai laiškas atsirado, atsirado ir Europos Sąjungos labai konsoliduota reakcija. Aš manau, kad tai yra pozityvu ir tikrai ne visada taip būna, pripažinkime. Dabar taip yra.
    Tuo noriu pasakyti, kad Vyriausybė nuo pat pradžių ėmėsi veiksmų. Ėmėsi ne tik tuo, kad kontaktavo su Europos Komisija, bet pirmiausia visus savo kontaktus išnaudojome tiesiogiai su Rusija. Nota Rusijai - vienas iš tų kontaktų pavyzdžių. Į tą notą, deja, noriu pasakyti, nėra atsakymo. Tie atsakymai, kurie pasiekia mus iš Rusijos pareigūnų, yra, švelniai tariant, neįtikinantys, nes tai daugiau paguodos žodžiai, kad čia tuoj baigsis, čia neilgai. Tas neilgai labai ilgai tęsiasi, mūsų tai netenkina.
    Dar pasakysiu, kad tie samprotavimai, kad čia mes nepakankamai ar pakankamai darome, aš juos puikiai suprantu politiškai, nes labai norisi pakritikuoti. Aš įsitikinęs, kad darome viską, kas įmanoma, išnaudojame visus kanalus ir tai darysime, kol situaciją išspręsime. Dabar tie, kurie komentuoja, tegu komentuoja, man svarbiau yra mūsų žmonės, kurie dabar stovi prie sienos, ir kaip jie jaučiasi, automobilių savininkai arba tie, kurie veža krovinius. Tai yra svarbiausia. Todėl mes deriname visus žingsnius, noriu pabrėžti, su verslo atstovais, su vežėjais, ir jų vertinimai yra palankūs, jūs juos girdėjote ne kartą, gal tai gali kažkam nepatikti, bet juos tenkina, kaip mes veikiame, mes taip ir ateityje darysime. O kaip greitai ta situacija išsispręs, nelabai matau kito kelio, mes tikrai nekalbame apie kažkokius Lietuvos atsakomuosius veiksmus, mes esame civilizuota šalis, Europos Sąjungos valstybė, mes tokių metodų netaikysime.
    Dabar, kaip aš anksčiau sakydavau, kad aš neturiu faktų, kad tai yra politiškai motyvuoti veiksmai, aš jų tikrai neturiu, kad padėčiau ant stalo ir sakyčiau, štai įrodymas, kad tai yra politiškai motyvuota, bet aš žinau, kad jie yra politiškai motyvuoti, aš turiu savo informacijos šaltinių, tai yra faktas. Tai mažai guodžia, bet galbūt daugiau paaiškina situaciją. Manau, kad tęsim tą patį spaudimą, išnaudosime visus tiesioginius kontaktus su Rusija, kuriuos turime, taip pat pabrėžiu, ir su Vyriausybės nariais, su kuriais kalbamės, ir, be abejo, dabar jau tas viskas yra patekę į Europos Sąjungos ir Rusijos dialogo lygį, tai yra faktas. Kalba komisarai, ne tik jų atstovai spaudai, tiesiai su Rusijos atstovais, kalba pareigūnai, kalba mūsų atstovas Europos Sąjungoje, t. y. Europos Sąjungos atstovas Maskvoje V. Ušackas ir mūsų atstovas gauna instrukcijas iš išorinių santykių tarnybos, veikia, tiesiai kontaktuoja su Rusijos muitinės vadovu. Ir mes tai darysime tol, kol situacija išsispręs. Todėl noriu pasakyti...
    Dėl premjero. Premjeras, galiu jus ar nuliūdinti, ar patikinti, tikrai nevažiuos žiūrėti krepšinio, nes yra krizinė situacija, jis, be jokių abejonių, grįš į Lietuvą ir toliau tęs darbą Lietuvoje, ypač dėl to, kad vyksta šita krizė. Aš nežinau, manau, išsamiai atsakiau, gal per ilgai, bet tema tokia svarbi, tai turbūt reikėjo.
     PIRMININKĖ. Aišku, per ilgai. Dar kartą primenu ir tiems, kas klausiate, klausti - minutė, atsakyti - 2 minutės. Dar vieną klausimą užduoda A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Kiek suprantame iš spaudos pranešimų, premjeras grįš tik šeštadienį, o šiaip jau, jeigu jūs taip gerai dirbate ir viską Vyriausybė gerai daro, tai kyla klausimas, kodėl Prezidentė, vakar pasikvietusi, paragino Vyriausybę dirbti daug aktyviau? Bet aš noriu paklausti, kadangi nematau energetikos ministro, tai gal tada ponas J. Olekas, nes jis eina premjero pareigas. Aš turiu klausimą dėl "Gazpromo" ir kitų panašių reikalų.
    Iš vakar matyto rūškano energetikos ministro veido, o šiandien ir iš Prezidentės komentaro suprantame, kad "Gazpromą" Vyriausybės derybinė grupė pasiuntė labai toli. Mano klausimas toks, ar Vyriausybė po šito gal jau atsisakė iliuzijų, kad šiltomis derybomis su "Gazpromu" ką nors galima pasiekti, ar jūs vis dar maitinsite Lietuvos žmones tokiom iliuzijom? Šalia to tokie techniniai klausimai. Mes prašėme pateikti visą informaciją. Kiek suprantame, Vyriausybė pagaliau pateikė informaciją Prezidentei, bet mes esame ir parlamentinė valstybė. Sakykite, kaip ir kokiu būdu Seime sužinoti, aš nekalbu apie kažkokią atvirą informaciją, slaptuose komitetų ar komisijų posėdžiuose ar kitur, kaip mums gauti tą informaciją, nes tai yra Lietuvai svarbūs dalykai.
    Sakykite, ar jūs nemanote ir nematote, kad štai tokia "Gazpromo" pozicija taip pat yra sąmoninga to paties ekonominio karo dalis, ir kaip jūs vertinate tą faktą, kad rugsėjo mėnesį, bent jau kaip rodo elektros prekybos duomenys, elektros kainos, o žinome, kad Lietuva didžiąją dalį elektros perka iš Rusijos, biržoje elektros kainos yra maždaug 5 ar 10 ct didesnės, negu buvo praeitais metais šiuo metu. Ar tai irgi nėra dar vienas to paties ekonominio karo požymis?
     J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis kolega. Aš atsakysiu, kad mes dedame visas pastangas, siekdami sumažinti kainas, kurias mokame už elektrą ir už dujas, vykdydami įvairius projektus, kuriuos jūsų Vyriausybė užvilkino ir jie iki šiol nėra įgyvendinti, kaip, pavyzdžiui, dujų terminalas ir kiti. Tos pastangos yra dedamos, kad iš tikrųjų tai nebūtų tik kalbėjimas, o nuveikti darbai. Kaip žinote, kai kurie darbai jau yra padaryti, kiti bus padaryti artimiausioje ateityje, kad mes turėtume papildomą galimybę apsirūpinti ir dujomis, ir elektra ne tik iš vienos pusės. Šitos pastangos virto labai konkrečiais darbais, tiek derybinėmis grupėmis, tiek susitikimais su atskirų įmonių vadovais, taip pat Ministro Pirmininko susitikimais su mūsų kaimynine valstybe, iš kurios, deja, bet daugiausia turime importuoti. Tai nėra lengvas būdas apginti Lietuvos interesus. Kiekviena pusė turi savo intencijų, aš jau minėjau, jos galbūt ir ekonominės, ir politinės. To atmesti negalima, bet mes iš savo pusės vykdome darbus, kurie leidžia tikėtis rezultatų.
    Dėl įvairių pokalbių, kuriuos norėtų išgirsti Seimo nariai, ar atsakymų, tai tas, ką galima viešojoje erdvėje be slaptų grifų pateikti jums, yra pateikiama ir Vyriausybės valandoje, ir kitomis formomis. Jeigu jūs norite susitikti su konkrečiu ministru tinkamoje aplinkoje, prašom pasikviesti, aš manau, kad ministras suderins savo grafiką ir atvyks taip, kaip buvo atvykęs į jūsų frakciją užsienio reikalų ministras, taip pat gali atvykti ir atsakyti į jūsų klausimus ir energetikos ministras.
     PIRMININKĖ. Klausia J. Razma. Ruošiasi E. Masiulis.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Kreipiuosi į kultūros ministrą. Jums turbūt ne paslaptis, kad kultūros darbuotojai yra paskelbę, kaip jie pavadino, neužmirštuolių akciją, kurioje pažymi, kad jie prarado viltį, kad bus padidinti jų atlyginimai, ir primena tuos pažadus toje akcijoje. Aš norėčiau paklausti, kokia yra Vyriausybės pozicija, pabrėžiu - Vyriausybės, ne kokia nors jūsų asmeninė, ne jūsų norai, kiek procentų numatoma didinti kultūros darbuotojų atlyginimus kitais metais, jeigu toks sprendimas jau yra priimtas?
     Š. BIRUTIS (DPF). Ačiū už klausimą. Aš, sutikdamas, kad problema iš tikrųjų yra, noriu priminti kitą dalyką. 2008 m. balandžio mėn. buvo patvirtinta kultūros ir meno darbuotojų atlyginimų kėlimo programa. 2009 m. ji buvo sustabdyta. Iki pat šios Vyriausybės atėjimo praeitoji Vyriausybė visiškai niekaip, nė vienu žingsniu, šiuo klausimu nebuvo pasistūmėjusi. Šiais metais buvo sudaryta darbo grupė, kuri parengė programą, kaip palaipsniui, pažymiu, palaipsniui, ne iš karto, kultūros darbuotojų atlyginimus pakelti iki 1700 Lt. Šiandien vidurkis yra 1260 Lt.
    Kitame Vyriausybės posėdyje, tai yra kitą trečiadienį, tas klausimas bus svarstomas. Aš manau, galiu pasakyti, kad Vyriausybės nariai, puikiai suprasdami tą klausimą, palaikys ir dviem baziniais atlyginimais, tai yra 240 Lt, kitais metais tie minimalūs esantys atlyginimai turėtų kilti. Tam iš valstybės biudžeto prireiks beveik 50 mln. Lt.
     PIRMININKĖ. Klausia E. Masiulis. Ruošiasi Algimantas Matulevičius.
     E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Mano klausimas turbūt irgi bus skirtas laikinai einančiam premjero pareigas ponui J. Olekui. Turbūt tenka konstatuoti, kad ne per seniausiai, tik pradėjus Vyriausybės kadenciją, labai bravūriškai deklaruotas noras turėti pigesnes "Gazpromo" dujas iš tikrųjų šiandien virto lietuviškų automobilių spūstimis prie Rusijos sienos. Matyt, labai aišku, kad vis dėlto tas neatsakingas flirtas su "Gazpromu" šiandien patyrė visišką fiasko.
    Gerbiamasis laikinai einantis pareigas premjere, ar jūs pripažįstate, kad tas įsivėlimas į kažkokias neva derybas su "Gazpromu" buvo klaida, ir ką jūs, kaip Vyriausybės narys, ruošiatės daryti, kokių priemonių imtis, kad Lietuva turėtų sistemingą politiką Rusijos atžvilgiu, o ne bandytų reaguoti ad hoc situacijomis, kai kyla kokios nors krizės santykiuose su Rusija? Tų krizių buvo ir anksčiau, jų, matyt, bus ir ateityje. Užuot toliau bravūriškai girtis apie kokius nors mistinius santykių perkrovimus su Rusija, būtų pasiūlymas turėti Lietuvai labai aiškią strategiją, veiklos strategiją santykiuose su Rusija.
     J. OLEKAS (LSDPF). Labai ačiū, gerbiamasis kolega. Iš tikrųjų aš manau, kad tokia strategija yra, nubrėžta ir mūsų čia, Seime, priimtuose įstatymuose. Mes ją esame išdėstę savo Vyriausybės programoje ir ji duoda tam tikrus vaisius. Be abejo, yra ir situacijų, kai santykiai, ypač ekonominio pobūdžio, spaudimo dalykai, energetinio spaudimo dalykai pasireiškia. Kaip jūs minėjote, tokių epizodų buvo ir jums dirbant ministru, ir tos eilės nebuvo trumpesnės. Tos pastangos, kurias šiandien deda Vyriausybė, kalbėtis išlaikant Lietuvos liniją, jos iš tikrųjų kai kada veikia geriau, kai kada yra sudėtingesni dalykai.
    Dar kartą pasakysiu, kad mes vykdome tuos projektus, kuriuos pradėjome dar 2004-2008 m. Vyriausybėje. Tai ir suskystintų dujų terminalo projektas, ir elektros linijos tiesimo darbai, kurie tam tikrą laiką 2009-2012 m. buvo stabtelėję. Jie yra spartinami, kad mes turėtume nepriklausomą apsirūpinimą savo energetiniais ištekliais ir to spaudimo galėtume išvengti.
    Labai gaila, kad mūsų kaimynai kartais naudoja pasienio pralaidumo stabdymo kortą. Kaip minėjo užsienio reikalų ministras, mes tuo pačiu neatsakome, nepradedame žaidimo kaip smėlio dėžėje, kai vienas padaro vieną žingsnį, kitas padaro kitą. Mes dirbame kartu su Europos Sąjungos partneriais, taip užsitikrindami savo galimybes ir ekonominį efektyvumą.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia, atsiprašau, Vytautas Matulevičius, pavadinau brolio vardu. Ruošiasi R. Baškienė.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Aš norėčiau gerbiamųjų Vyriausybės narių, turėdamas omeny, kad jau yra patvirtinta rudens sesijos darbotvarkė, vis dėlto paklausti. Ką jūs ketinate daryti su dviem didžiausiais bankais, kurie turėdami milijardines apyvartas ir šimtamilijoninius pelnus sugebėjo sumokėti mūsų valstybei 3000 Lt mokesčių per metus? Ar ko nors imamasi šia kryptimi? Ačiū už atsakymą.
     J. OLEKAS (LSDPF). Kadangi nėra finansų ministro, tai galbūt aš atsakysiu. Iš tikrųjų bankų priežiūra priklauso jurisdikcijai mūsų valstybinio banko, kuris turėtų į tai galbūt tiksliau atsakyti. O iš tikrųjų mūsų pozicija yra tokia, kad kiekvienas, kuris gauna tam tikrą pelną, sumokėtų mūsų valstybei mokesčių dalį. Jūsų pastaba dėl minėtų bankų iš tikrųjų verčia galvoti, kad šitas sektorius taip pat turėtų būti intensyviau stebimas.
     PIRMININKĖ. Klausia R. Baškienė. Ruošiasi I. Šiaulienė.
     R. BAŠKIENĖ (MSNG). Nėra finansų ministro, bet, aš manau, galbūt šią padėtį žino vidaus reikalų ministras. Lietuvos savivaldybių finansinė padėtis šiandien yra sudėtinga. Štai Ignalinos rajono meras B. Ropė visų savivaldybių vardu skambina pavojaus varpais teigdamas, kad nuo 2011 m., pakeitus savivaldybių surenkamų mokesčių paskirstymo principus, savivaldybės neteko apie 700 mln. Lt pajamų. Vien šiemet savivaldybės per pusmetį įsiskolino beveik 400 mln. Lt ir darbuotojai yra priversti eiti nemokamų atostogų arba laukia atlyginimo 2-3 mėnesius. Siekdama tai išspręsti, Vyriausybė turėtų skirti atitinkamai lėšų arba leisti panaudoti viršplanines lėšas darbo užmokesčiui. Ką numatoma daryti šiuo klausimu?
     D. A. BARAKAUSKAS. Aš pasakysiu. Labai labai ačiū už klausimą. Jūs, matyt, manote, kad aš viską turėčiau žinoti, kadangi esu vidaus reikalų ministras, tačiau tai yra tikrai Finansų ministerijos klausimas. Man atrodo, kad viena didžiausių bėdų Lietuvoje yra, kad savivalda dėl dažnų rinkimų ir valdžios pasikeitimo yra labai labai daug prasiskolinusi. Pavyzdžiui, žinote, kokios skolos yra Vilniaus mieste, ir labai didelės sumos iš savivaldybės biudžeto nueina toms skoloms ir palūkanoms dengti. Tai yra viena didžiausių problemų.
    O dabar dėl pačių principų. Tikrai turėtų būti politinis susitarimas pirmiausia Seime, kaip ir kiek savivaldybėms yra skiriama ir kokiu principu tai yra daroma. Šiandieninė situacija yra buvusių valdžių palikimas faktiškai nuo 2000 m. Aš manau, kad čia reikia ne tik valdančiosios, bet visų politinių partijų atstovų tiek Seime, daugiausia Seime... nes savivalda neturi jokių instrumentų ir galių pakeisti principus, pagal kuriuos yra skirstomi pinigai, kurie ateina į savivaldybių biudžetus. Manau, kad čia turi būti platus susitarimas, jeigu yra manoma, kad tuos principus reikia pakeisti.
    Bet, be abejo, viena iš didžiausių bėdų yra ta, kad yra labai labai didelės kai kurių savivaldybių skolos. Aš neturiu omeny jūsų paminėtos, nes ta savivaldybė tikrai turi labai puikius ekonominius ir socialinius rodiklius, bet kitur yra labai didelės problemos ir tam reikia visų politinių jėgų bendro sutarimo, kad pakeistume paskirstymo principus ir ką galvoti, ką daryti su savivaldybių skolomis.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia I. Šiaulienė. Ruošiasi K. Daukšys.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Norėčiau klausti susisiekimo ministro. Gerbiamasis ministre!
     PIRMININKĖ. Gerbiamasis susisiekimo ministre, jums klausimas!
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis ministre, neseniai jums teko lankytis Klaipėdoje. Šiaip pagal visus strateginius projektus dėl Klaipėdos krovinių terminalo statybos pabaigos ir uosto krovinių skaičiaus didėjimo buvo numatyta, kad jau šį rudenį turi būti Baltijos pr. žiedo ir Minijos g. rekonstrukcijos pabaiga, bet, kaip jūs matėte, nėra net pradėta. Prašau pasakyti, dėl kokių priežasčių tai nevyksta? Ir kaip bus su tais mūsų strateginiais tikslais?
     R. SINKEVIČIUS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji Seimo nare. Baltijos pr.-Minijos g. sankryža yra svarbus mazgas, jo įvedimas buvo siejamas su Keleivių ir krovinių terminalo įvedimu šių metų pabaigoje. Projekto šeimininkas yra Klaipėdos miesto savivaldybė. Projekto finansavimas yra numatytas iš europinių pinigų - 15 mln. Lt, o Klaipėdos uosto direkcija, kadangi tai siejama su krovos kompanijų atėjimu ir krovinių srauto padidėjimu, savo biudžete yra numačiusi papildomai 7 mln. Lt. Taigi iš viso projekto vertė yra apie 23 mln. Lt.
    Kiek žinau, savivaldybė atliko detalųjį projektavimą, paskelbė konkursą. Jeigu nebus skundų, yra šansų, kad bus sudaryta vykdymo sutartis ir europinių lėšų nereikės perkelti į vėlesnį periodą. Jeigu konkursai vyks nesklandžiai ir nebus sudaryta darbų atlikimo sutartis, tai nieko kito neliks, kad negrąžintume europinių pinigų, juos teks perskirstyti, projekto vykdymą teks atidėti vėlesniam laikui ir ateinančiam finansiniam periodui, o Keleivių ir krovinių terminalas bus priverstas naudotis nepatogia laikina įvažiavimo įranga, kuri taip pat yra šiuo metu daroma ir numatyta. Tai tokia padėtis. Šiuo atveju ten daug klausimų buvo susiję iki šio taško, bet tokia padėtis yra šiuo metu. Labai prašyčiau, esame aptarę su Klaipėdos meru kuo greičiau atlikti procedūras ir atiduoti vykdyti projektą.
     PIRMININKĖ. Nematau K. Daukšio. Taigi klausia A. Dumbrava. Ruošiasi D. Kreivys.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Klausimas taip pat bus susisiekimo ministrui. Norėčiau paklausti galbūt kartu ir žemės ūkio ministro. Gerbiamieji ministrai, na, Vyriausybės programoje daug dėmesio skiriama žvyrkeliams asfaltuoti. Paskutiniu metu kalbėdami su specialistais, kurie atsakingi už tuos darbus, matome, kad finansavimas yra labai sumažėjęs, nuolat karpomi tie asignavimai, kiekvienais metais iš kelių vis paimama, paimama valstybės reikmėms. Kadangi tie žvyrkeliai daugiausia eina per kaimiškas vietoves, tai tikrai galbūt reikėtų suremti pečius ir bandyti kaip nors tą programą vykdyti. Mano žiniomis, labai sumažėjęs finansavimas: ir akcizai apkarpyti, tenkantys kelių daliai, ir šalia to dar vėlgi perskaičiuojamos tos lėšos. Sakykite, galbūt reikėtų kokios nors pagalbos Seimo, kad tie reikalai galbūt geriau būtų tvarkomi?
     R. SINKEVIČIUS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Geras ir teisingas klausimas. Programą ir didesnius įsipareigojimus visada būtų smagu vykdyti asfaltuojant žvyrkelius, jeigu tam būtų numatytos atitinkamos lėšos. Šiandien Vyriausybė yra pritarusi vietinės reikšmės kelių finansavimą padidinti nuo sausio 1 d. nuo 20 % iki 25 %, o nuo 2015 m. - iki 30 %, kaip numatyta Vyriausybės programoje. Tačiau finansavimo reikalai priklauso nuo ekonomikos augimo tempų, nuo parduodamų degalų kiekio ir nuo tų degalų tam tikros akcizo dalies. Šiandien yra atskaitomi 55 %, bet kadangi iš tos sumos paimama valstybės bendrosioms reikmėms finansuoti, tai realiai išeina apie 47,5 % tos dalies.
    Jeigu parlamentarai, svarstydami kitų metų biudžetą, apsispręstų nebeimti pinigų iš Kelių priežiūros ir plėtros programos bendrosioms biudžeto reikmėms dengti arba jeigu rastų galimybę akcizo... nedidinti bendro akcizo, o padidinti Kelių programoje procentinę dalį bent keliais punktais, tai mes šioje srityje pajudėtume. Vienas prašymas, abu įstatymų projektai, bet jau Akcizų padidinimo įstatymo projektas, yra įregistruotas Seime. Nuo jūsų valios, nuo mūsų bendros valios tas priklausys.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia D. Kreivys. Ruošiasi P. Urbšys.
     D. KREIVYS (TS-LKDF). Kadangi neturime nei energetikos ministro, nei premjero, tai klausimą norėčiau užduoti pavaduojančiam J. Olekui. Gerbiamasis ministre, šių metų pradžioje kaip vienas didžiausių Vyriausybės pasiekimų buvo pristatytas elektros kainos sumažinimas 0,5 ct. Tai buvo padaryta elektros energijos tiekimo patikimumo ir saugumo sąskaita. A. Kubilius jums uždavė klausimą, ką jūs manote apie dabartines elektros kainas. Man neramu, kad jūsų veide nebuvo nė mažiausio susirūpinimo šešėlio. Noriu dar kartą pabrėžti ir labai aiškiai konstatuoti, kad šiandien kaina yra 10 ct didesnė negu praėjusių metų vidurkis. Rugpjūčio mėn. kaina yra 5 ct didesnė. Kaina yra labai aiškiai didėjanti. Atominės elektrinės, kaip matau, mes nestatome, elektros kainos kyla ir jos kils toliau.
    Ir čia norėčiau užduoti klausimą kaip ir krašto apsaugos ministrui. Ar jūs, kuris susijęs su karo kryptimi, nemanote, kad tai yra Rusijos ekonominio karo prieš Lietuvą pasekmė? Ką jūs manote daryti šiuo konkrečiu atveju, kad kainos Lietuvos gyventojams ir įmonėms mažėtų? Kitu atveju mums gresia šalies ekonomikos konkurencingumo praradimas. Ačiū už atsakymą.
     J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis kolega. Turbūt ir jūs nieko kito nepatartumėte, kaip nutraukti mūsų energetinę izoliaciją ir nutiesti tiltus ne tik į vieną valstybę, iš kurios dabar mes daugiausia importuojame, bet ir į kitas. Dar kartą pakartosiu, mums labai gaila, kad tos pastangos, kurios buvo dėtos 2004-2008 m. greičiau susisiekti, nutiesti energetinius tiltus su mūsų kaimynėm į Švediją, ypač per suskystintų dujų terminalą, jums tapus ministru ir dalyvaujant A. Kubiliaus vadovaujamoj Vyriausybėj, tie darbai buvo nemažam laikui sustabdyti ir viskas pradėta iš naujo. Mes praradome galimybę jau šiandien turėti ypač suskystintų dujų terminalą ir tiltus, jungiančius su Švedija. Dėl to tas atsilikimas yra. Šiandien mes dedame pagrindines pastangas, kad tie projektai būtų įgyvendinti.
    Taip pat kalbamės ir dirbame su mūsų pietiniais kaimynais - su Lenkija, kad ir čia galėtų atsirasti tiek elektros tiltas, tiek ir dujų ateityje. Deja, jūsų darbo vaisiai yra tokie, kad mes šiandien nieko dar neturime. Mums reikia ne žodžius kartoti, ką jūs darėte, o padaryti darbus, kito kelio nėra. Aš manau, kad toliau intensyviai dirbdami mes galėsime galbūt pasivyti tą grafiką dėl suskystintų dujų terminalo ir paspartinti mūsų elektros tinklų sujungimo su Lenkija ir su Švedija darbus.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia P. Urbšys. Ruošiasi A. Kašėta.
     P. URBŠYS (MSNG). Klausimas skirtas susisiekimo ministrui. "Lietuvos geležinkelių" užsakymu, "Sweco Lietuva" atliko strateginio poveikio aplinkai vertinimo analizę dėl "Rail Baltica" geležinkelio maršruto per Lietuvos teritoriją. Kada Susisiekimo ministerija ketina apsispręsti dėl "Rail Baltica" geležinkelio maršrutų per Lietuvą nuo Latvijos sienos iki Kauno?
     R. SINKEVIČIUS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Jūs teisus, bet tik iš dalies. "Sweco Lietuva" specialaus poveikio aplinkai vertinimą atlieka, bet dar neatliko. Jis dar nėra baigtas. Jis nėra priimtas, su jo pirminėmis išvadomis yra supažindinama visuomenė, ypač tų regionų, kur maždaug projektuojama to geležinkelio trasa. Kai jis bus pabaigtas ir atsakyta į papildomai užduotus klausimus, na, tada Susisiekimo ministerija, kartu su rajonų atstovais, bendruomenėm aptarusi, įvertinusi iš esmės ekonominius rodiklius ir socialinius taip pat, apsispręs dėl trasos konkretumo.
     PIRMININKĖ. Klausia A. Kašėta, ruošiasi B. Pauža.
     A. KAŠĖTA (LSF). Mano klausimas skirtas gerbiamajam žemės ūkio ministrui ir yra apie nenašias žemes. Jis būtų iš dviejų dalių. Pirma klausimo dalis: ar jau yra apsispręsta, kokios išmokos bus mokamos už visiškai nenašias žemes, kokio dydžio? Ministerijos pozicija tuo klausimu.
    Ir antra dalis. Kaip atsitiko, kad yra parengti tokie projektai, kai dalis nenašių žemių, patvirtintų prieš gerą dešimtmetį, žemėlapį turiu omeny, ir sąrašą, staiga keičiama ir vienam rajone, kuris yra nenašių žemių rajonas, pavyzdžiui, Varėnos, išbraukiama iš sąrašo seniūnija, kuri yra iš tikro pati prasčiausia derlingumo atžvilgiu, pavyzdžiui, Varėnos seniūnija, ir staiga atsiranda kitų rajonų seniūnijos, kai tie rajonai neįėjo į tuos sąrašus. O kai pasižiūri, jie kažkaip sutampa su kai kurių Seimo narių iš daugumos apygardomis. Tai ar čia atsitiktinumai, ar tiesiog keisti braižymai?
     V. JUKNA. Ačiū už klausimą. Praeitą Vyriausybės posėdį kaip tik irgi buvo labai panašus klausimas, labai išsamiai lyg ir paaiškinau, bet dar kartą paaiškinsiu, su kuo tos ribos gali kam asocijuotis ar nesiasocijuoti, kaip jūs sakote. Tai į pirmą klausimą atsakydamas noriu pabrėžti, kad iki šiandien ministerija dar neturi aiškių Europos Komisijos pozicijų. Jūs turbūt puikiai žinote, kad Lietuva šioje vietoje tikrai nepriima vienareikšmiškai arba tik viena sprendimų, ji priima sprendimus vadovaudamasi Europos Komisijos teisės aktais. Ir būtent, be abejo, parama nenašioms žemėms tikrai bus naujuoju periodu, tik šiandien negalėčiau pasakyti, kokios bus sumos, kadangi dabar dar yra diskutuojama. Tai čia į pirmą klausimą.
    Dabar atsakydamas į antrą klausimą, tikrai norėčiau pasakyti: politikos čia nereikėtų matyti, nes jeigu čia matysim politiką, tai tada mums reikėtų tą kaltę permest Europos Komisijai ir Europos Ministrų Tarybai, kuri būtent ir priėmė šituos kriterijus, pagal kuriuos visose valstybėse narėse nustatomos našios ir nenašios žemės. Toks būtų paaiškinimas.
    Dabar kodėl keičiasi? Būtų pasikeitę dar daugiau, jeigu ne atskirų valstybių, tarp jų ir Lietuvos, didelis įdirbis, dar mums prieš pradedant, aišku, pirmininkauti, prisijungus dar nemažai valstybių, pasisekė į šitą vertinimo metodiką, kuri yra šiuo metu patvirtinta Europos Komisijos ir Ministrų Tarybos, įtraukti našumo balą. Siūlomame pirmame variante, kuris jau faktiškai buvo patvirtintas, šito nebuvo. Atsižvelgiant į daugelį kitų kriterijų, t. y. temperatūros ir t. t., būtų vertinamos našios ir nenašios žemės. Dabar pasikeitimai yra dar tik minimalūs. Jeigu būtų neįtrauktas šitas kriterijus - žemės našumo - tai mes žemėlapį našių ir nenašių žemių Lietuvoj būtume dar stipriau perbraižę ir būtų tikrai nuo mūsų niekas nepriklausę. Kaip ir dabar kriterijai yra nuleisti valstybėms narėms visoms vienodi. Dėl to tokia ir situacija.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia B. Pauža, ruošiasi V. M. Čigriejienė.
     B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Aš norėjau paklausti vidaus reikalų ministro. Aš seku visas policijos bėdas, kurios atsiranda atskiruose rajonuose ir zonose. Žinoma, visada pagrindinis momentas - suverčiama pinigų trūkumui. Aš pritariu Vyriausybės pozicijai kitais metais didinti šitas lėšas, visa kita. Bet, ministre, niekur aš negirdėjau, kaipgi naudojamos šitos lėšos, ar efektyviai jos panaudojamos tos policijos? Aš jums turėčiau pavyzdžių daugybę. Kūrėsi pagrindiniai komisariatai, iš rajonų buvo paimta po 30 ir kiek etatų ir jie atsidūrė šituose vyriausiuosiuose komisariatuose, rajonų pajėgos buvo susilpnintos. Ir dabar pavyzdys: Šakiuose Naumiestyje užkapojo moteris, ką tada daro Marijampolės komisariatas? Jis paveda Jurbarko policijos komisariatui prižiūrėti Kidulių apylinkę. Tai ką, laukiame, kad Jurbarke taip pat būtų? Aš šituo klausimu kreipiausi į jus raštu ir, deja, jūsų pavaduotojas į tą konkretų klausimą man taip ir neatsakė. Tai aš noriu paklausti: vis dėlto ar suteikiama vyriausiajam policijos komisariatui perskirstyti rajonų priežiūros ribas ir t. t. ir kaip efektyviau ministerija pareikalaus iš generalinio komisaro, kad būtų efektyviau naudojamos policijos lėšos? Ačiū už atsakymą.
     D. A. BARAKAUSKAS. Labai labai ačiū už jūsų užduotą klausimą, bet aš šį kartą tikrai nekalbėsiu apie tai, kiek lėšų trūksta. Jūs labai puikiai žinot, kad visai sistemai, palyginti su 2008 m., trūksta 300, tiksliau, šiais metais yra mažiau negu 390 mln. Labai didelė problema yra, aš praktiškai dar ir dabar negaliu suprasti, kodėl vidaus reikalų ministras yra atsakingas už socialinę apsaugą. Šiemet trūksta 36 mln. Lt išmokėti pensijas, nes, pasirodo, vidaus reikalų ministras yra tarpininkas, kuris sumoka pensijas. Ir dar aš pasakysiu: problemos yra keturios. Jūs iš manęs prašote priimti sprendimus ten, kur įstatymais man yra nesuteikta teisė daryti tuos sprendimus. Tačiau mes nuolat ieškome su generaliniu komisaru, esant tokioms finansavimo, socialinėms sąlygoms, ieškome visų būdų ir galimybių, kaip šitą Lietuvos situaciją, kuri yra susidariusi dėl viešojo saugumo, ir tai yra ne vien policija, tai yra ir kitos tarnybos, kaip ją su turimais resursais spręsti. Šiuo metu yra parengtas priemonių planas, kaip tik apie kurį jūs klausiate, jis yra ant mano stalo, jį parengė Policijos departamentas.
    Aš noriu dar kartą jums pakartoti, įstatymų tvarka, už ką ministras ir kur gali būti atsakingas dėl Policijos departamento. Pirma, jis gali teikti kandidatūrą, jūs žinote, kas skiria Policijos departamento vadovą. Antra, jis turi teisę tvirtinti generalinio komisaro pavaduotojus. Trečia funkcija yra ta, kad ministras turi teisę atšaukti Konstitucijai ir kitiems teisės aktams prieštaraujančius Policijos departamento sprendimus ir tvirtinti Policijos departamento strategiją. Aš labai noriu naudodamasis proga paprašyti jūsų visų... Realiai strategija yra dviejose vietose, yra Seime, tai Policijos įstatymas. Gerbiamieji Seimo nariai, aš labai noriu jūsų paprašyti, kad jūs pritartumėt Policijos įstatymui. Tai ir bus reglamentas, pagal kurį bus galima padaryti Policijos strategiją. Tai yra politinis sprendimas. Ir antras dalykas, kad būtų patvirtintas Lietuvos Respublikos Seime, aš dar kartą pakartosiu, tai yra ne vien Policijos departamentas, bet tai yra ir kitos tarnybos, kurios yra susietos su viešuoju saugumu, kad būtų patvirtintas statutas, kuris dabar pas jus yra. Tai faktiškai būtų tos dvi principinės nuostatos, kurios leistų ir įstatymai suteiktų teisę padaryti tuos sprendimus, apie kuriuos jūs man uždavėte klausimą.
    O dėl jūsų klausimo ir tos dalies, jūs sakėte, kad viceministras neatsakė į jūsų klausimą, aš tikrai dabar iš karto sugrįžęs į ministeriją išsiaiškinsiu, koks buvo parašytas jūsų raštas ministerijai, ir pabandysiu pažiūrėti, pirmas dalykas, kodėl jis neatsakytas. Antras dalykas, kas jame buvo parašyta. Mes tikrai jums iš karto duosime atsakymą.
    Šiaip labai labai ačiū už klausimą, nes iš tikrųjų policija yra arčiausiai Lietuvos piliečių, bet problemų, vien be policijos finansavimo, be policijos funkcijų pakeitimo, yra labai daug. Ir viena iš didžiausių problemų yra situacija, kuri yra tarp žmonių. Žmonės, galiu pasakyti...
     PIRMININKĖ. Gerbiamasis ministre, jūs per ilgai atsakote į klausimus.
     D. A. BARAKAUSKAS. Labai labai ačiū, kad leidote pasakyti viską iš širdies.
     PIRMININKĖ. Klausia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi V. Gailius.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Mano klausimas švietimo ministrui. Švietimo ministerija turi nemažai pavaldžių institucijų, mano duomenimis, net 15, kurios vykdo įvairias misijas, sprendžia švietimo problemas. Pinigai nemaži. Tačiau jūsų centrai vykdo labai panašias funkcijas, dažnai vienas kitą dubliuoja spręsdami, pavyzdžiui, mokinių neformalaus ugdymo problemas, kuo užsiima Lietuvos vaikų ir jaunimo centras, Lietuvos mokinių neformaliojo švietimo centras, Ugdymo plėtotės centras. Liaudyje sakoma, kai daug auklių, tai vaikas be galvos. Gal galite pasakyti, ar jūs nežadate išgryninti centrų funkcijų? Ir kokių priemonių imsitės, kad esama pavaldžių institucijų struktūra ir veikla nekeltų švietimo bendruomenės susirūpinimo? Ačiū.
     D. PAVALKIS. Dėkui, gerbiamoji profesore, už klausimą. Galbūt reikėtų šitą klausimą užduoti tiems, kurie prieš kokius dvejus ar trejus metus įsteigė tas visas įstaigas jas reorganizuodami. Aš galiu atsakyti, kad mūsų nuostata yra tų centrų funkcijas išgryninti. Dirba darbo grupė, ir tikiuosi, kad iki metų pabaigos mes turėsime aiškią viziją, kas kuo užsiima. Aš visiškai sutinku su jumis, kad Švietimo aprūpinimo centras, Ugdymo plėtotės centras, Informacinių technologijų centras užsiima panašiom funkcijom, Neformalaus ugdymo centras ir Jaunimo centras ir panašiai. Ne mes tai sukūrėme, bet bandysime taisyti tai, kas padaryta ne visai taip. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia V. Gailius. Ruošiasi B. Vėsaitė, tačiau jos nematau. Tada ruošiasi K. Starkevičius. Jo irgi nematau. Tada M. Petrauskienė. Irgi nėra. B. Bradauskas. Irgi nėra. Turbūt V. Gailius dabar klausia, o tuoj pagal sąrašą kitų ieškosime. Jūs nespaudykite, nes kompiuteris mums jau rašo, kad jūs kalbate.
     V. GAILIUS (LSF). Dėkui posėdžio pirmininkei. Klausimas profesoriui V. Juknai dėl 2014-2020 m. kaimo plėtros finansinės perspektyvos. Tiktai ketvirtadalis procento ūkininkaujančiųjų valdo po tūkstantį hektarų, tačiau jie valdo per 20 % visos Lietuvos žemės. Iš to išplaukia mano klausimai. Ar planuojamas koks nors laipsniškas tiesioginių išmokų ribojimas ir ar yra planų sugrįžti prie ankstyvo pasitraukimo iš prekinės žemės ūkio gamybos? Tokie du klausimai, susiję su ateinančiu laikotarpiu. Ačiū, ministre.
     V. JUKNA. Ačiū už klausimus. Iš tiesų gal nuo antrojo pradėsiu. Naujojoje programoje šitos priemonės - ankstyvojo pasitraukimo iš žemės ūkio veiklos - nebus. Ir tai yra ne Lietuvos sprendimas, bet, kaip suprantate, viskas yra reglamentuota šiuo atveju Europos Tarybos ir Europos Komisijos sprendimais.
    Kalbant dėl smulkių ir vidutinių ūkių paramos, ypač ateinančiu laikotarpiu, iš tiesų matome svarbą ypač vidutinių dydžių ūkių, šeimos konkurencingų ūkių. Apie tai vyko ir diskusija neformalios tarybos metu Lietuvoje. Iš esmės visa Europa, visos valstybės narės pripažįsta, kad tai yra viena iš svarbiausių ūkininkavimo formų, kurią reikia skatinti. Mes irgi matome, kad šį sektorių reikia palaikyti sudarant lengvesnes sąlygas gauti paramą, ją panaudoti, taip pat skatinti tokių vienetų kooperaciją, kad būtų galimybė taip pat sėkmingai pasinaudoti parama, kaip buvo praėjusiu laikotarpiu sudarytos geresnės sąlygos stambesniems ūkiams pasinaudoti.
    Be abejo, kalbant apie mažinimą, vėlgi tai reglamentuoja Europos Komisijos ir Tarybos sprendimai, yra numatomi tam tikri mažinimai. Kalbame ir apie finansinės drausmės, ir kitus instrumentus, bet kol kas dar jie nėra patvirtinti, tai negalėčiau tiksliai pasakyti, nes tai yra dar diskutuojama.
     PIRMININKĖ. Klausia A. Skardžius. Ruošiasi V. Stundys.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Aš norėčiau paklausti aplinkos ministro gerbiamojo V. Mazuronio. Atstovaujant Šilutės apygardai į mane kreipėsi žvejų bendruomenė. Tradiciškai susiklostė taip, kad būtent toje vietovėje - Nemuno žemupys, Kuršių marios. Žmonės vertėsi jau nesakysiu dešimtmečiais, bet turbūt šimtmečiais versline žvejyba. Buvo išmokos. Kas norėjo, pasitraukė, gavo išmokas. Staiga po įstatymo pakeitimo visi varomi į aukcionus dėl žvejybos įrankių, t. y. dėl tinklų skaičiaus panaudojimo. Ir tie, kurie pasitraukė, ir užsieniečiai pagal naują tą reglamentą galės dalyvauti, ir tie, kurie gavo išmokas.
    Gerbiamasis ministre, jeigu liks toks teisinis reglamentavimas iki Naujųjų metų ir tie aukcionai prasidės po Naujųjų metų, kas atsitiks su tomis įmonėmis, kurios pasiliko, kurios vertėsi versline žvejyba tradiciškai? Nes daugelis Europos Sąjungos valstybių gina tradicinę verslinę žvejybą ir apsaugo ją įstatymais. Ar nebus taip, kad kiekvienas gudresnis susipirks įrankius aukcione, arba tie, kurie išėjo, o tie, kurie liko, bus sužlugdyti? Norėtume iš jūsų išgirsti apie veiksmus, gerbiamasis ministre, ką Aplinkos ministerija padarys iki sausio mėnesio? Jeigu reikia, Seime tikrai esame pasirengę teikti įstatymo pataisas ir t. t. Labai jums ačiū už atsakymą.
     V. MAZURONIS (TTF). Labai ačiū. Jeigu turite konkrečių pasiūlymų, teikite. Mielai žiūrėsime, klausysime. Iš tiesų situacija yra tokia, kad jeigu kalbame apie tuos aukcionus ir vietas, kuriose galima žvejoti, tai mes turėjome situaciją, kai be aukcionų jos būdavo duodamos ir dalijamos. Konkurencija visuose versluose, taip pat šiame, yra reikalinga, yra variklis. Ir to atsisakyti visiškai vien todėl, kad, sakykim, pagal gyvenamąją vietą dalyti tas vietas be konkurencijos, nemanau, kad yra teisinga.
    Buvau susitikęs ir kalbėjau su jūsų minimais žvejais. Sutarėme, kad tikrai ieškosime variantų (esu gavęs jų pasiūlymą), kad tiems žvejams, kurie tose vietose gyvena, kaip jūs sakote, vietiniai, tradiciniai, būtų tam tikri pirmumo arba tam tikri principai, palengvinantys jų atėjimą. Bet nemanau, kad galėtų būti išimtinai suteikiama jiems teisė, kaip buvo iki šiol išimtinai tik jiems ir niekam kitam, vos ne paprotinė teisė, kad tie dalykai tęstųsi. Ieškosime optimalaus varianto. Aš irgi manau, kad mes vietinius gamintojus (šiuo atveju žvejybos verslo) turime remti ir stengtis, kad jų verslui sektųsi, bet neužmirškime, kad mes negalime pažeisti ir konkurencijos taisyklių visiems kitiems. Taigi ieškosime išmintingo sprendimo. Kai tiktai jį rasime, jūs pirmas būsite informuotas.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia V. Stundys. Ruošiasi A. Dumčius.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Kreipiuosi į švietimo ir mokslo ministrą pirmiausia patikslindamas kai kurią informaciją dėl atsakymo profesorei M. V. Čigriejienei. Dauguma palydovinių Švietimo ir mokslo ministerijos institucijų įsteigtos labai seniai. Buvusios kadencijos valdžia nėra blogis, kuris ką nors ypatingai blogo padarė. Tai viena.
    Antra. Klausimas apie ką kitką. Vakar Švietimo, mokslo ir kultūros komitete pristatyta brandos egzaminų analizė parodė vieną labai įdomų dalyką. Lietuvių kalbos ir literatūros egzamino programos pakeitimai iš esmės nepasiteisino ir apsunkino abiturientams galimybes save išreikšti, tiek autorių skaičiaus padidinimas, tiek apimties sumažinimas. Tai rodo faktai, kuriuos pateikė Nacionalinis egzaminų centras. Taigi ar jūs pripažįstate, kad padarėte klaidą spaudžiamas politinės koalicijos tarybos? Tai viena.
    Antra. Mokslo metai eina, abiturientai dirba ir ruošiasi egzaminams. Koks bus šitų mokslo metų lietuvių kalbos ir literatūros egzaminas? Tai mokiniai turi žinoti jau prieš dvejus metus, t. y. pradėdami trečios gimnazijos klasės kursą.
     D. PAVALKIS. Dėkoju už klausimą. Pagal visus reglamentus mes iki lapkričio 15 d. turime patvirtinti kažkokius pakeitimus. Mes nesiruošiame daryti esminių pakeitimų. Čia yra esmė. Aš manyčiau, kad tie pasiūlymai, su kuriais vakar buvo supažindintas komitetas, yra gana racionalūs ir normalūs. Aš, priimdamas tam tikrą kritiką dėl politinių sprendimų ir diskusijų dėl egzamino, noriu pasakyti, kad mes ir toliau neturėtume politizuoti šito klausimo, o palikti jį spręsti specialistams, kad jie sudėliotų taip, kaip reikia.
    Reaguodamas į jūsų pirmąją pastabą noriu pasakyti, kad, pavyzdžiui, daugiausia problemų keliantis UPC'as, tai yra Ugdymo plėtotės centras ir Neformalaus ugdymo centras, yra sukurtas būtent jūsų Vyriausybės veikimo metu. Aišku, jie buvo sujungti iš kelių vienetų, bet tas sujungimas nepasiteisino, nes jų funkcijos tapo dubliuojančios. Aš manau, kad mes galėsime ir komitete aptarti tolesnę šių palydovinių organizacijų ir įstaigų funkcionavimo tvarką ir perspektyvą.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia A. Dumčius. Ruošiasi V. Juozapaitis.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkoju, pirmininke. Norėjau paklausti socialinės apsaugos ir darbo ministrės. Spalio 12 d. Kauno sporto halėje paminėsime 25 metus, kai buvo įkurta Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių sąjunga. Ten turėsime atsakyti į tokį klausimą: kada, kokiais terminais į pirmykštę būklę bus grąžintos valstybinės pensijos, aš kalbu ir apie pensininkus, taip pat ta skola, kuri susidarė per keletą metų? Antra dalis klausimo. Kodėl pradėta būtent ne nuo šitų labiausiai pažeidžiamų socialinių grupių, o nuo šios dienos, jau ir priimtas įstatymas, nuo politikų, nuo teisėjų algų didinimo? Atsakykite į klausimą, nes aš tą turėsiu padaryti Sporto halėje.
     A. PABEDINSKIENĖ. Dėkoju gerbiamajam Seimo nariui už pateiktą klausimą. Iš tiesų labai sudėtinga pasakyti ir priimti sprendimus, kai praeita Vyriausybė labai socialiai neteisingai ir neatsakingai pasielgė pensininkų atžvilgiu. Iš tiesų bet kokių sprendimų nuoseklumas turi būti. Mes visi puikiai žinome, kad tai tikrai pati jautriausia socialinė grupė ir gali kilti retorinis klausimas, kodėl tai buvo padaryta? Šiandien sprendimai atkurti teisėjams ir tarnautojams turbūt priimti laikantis principo, apie kurį aš kalbėjau, t. y. nuoseklumo. Be to, mes turime Konstitucinio Teismo išvadas, kurios mus tai įpareigoja daryti. Galėčiau tiek trumpai atsakyti.
    Politiniams kaliniams ir tremtiniams iš tiesų visa visuomenė, man atrodo, jaučia didžiulę pagarbą. Aš dar daugiau noriu pasakyti. Praeitą laikotarpį, praeitais metais tremtiniams buvo panaikinta ir nesuteikta parama tremtinių būstui už 1 mln. Lt. Mūsų Vyriausybė surado galimybę ir pasielgė socialiai labai atsakingai - skyrė 700 mln. Lt. (Balsai salėje) Atsiprašau, 700 tūkst. Mano atsakymas būtų toks. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Paskutinis klausia V. Juozapaitis.
     V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamieji ministrai, išties man iš šalies, nebuvus toje Vyriausybėje, stebint jūsų atsimušinėjimus, kaltinant tą pusę, atrodo šiek tiek nesolidu ir, jeigu galima, išgirsti konstruktyvų atsakymą iš karto, neįeinant ir nepasakojant šitos priešistorės, būtų solidžiau ir tikrai mums visiems būtų ryškiau ir aiškiau.
    Gerbiamasis kultūros ministre, kreipiuosi į jus. Būkite malonus, papasakokite, kokia dabar yra Kultūros tarybos kūrimo stadija, kokios yra problemos, gal reikia kokios nors pagalbos? Koks yra numatytas biudžetas šiems metams ir kada, ir kokiais principais remiantis bus skirstomas tas biudžetas, kuris yra patvirtintas? Kokios Kultūros tarybos, kuri savo darbą turėjo pradėti jau nuo sausio 1 d., gyvavimo perspektyvos? Į tą klausimą galite neatsakyti, nes žinau, kad nespėjote to padaryti. Bet kada pradėsite realiai dirbti?
     Š. BIRUTIS (DPF). Ačiū. Bijau, kad per dvi minutes išvis nespėsiu atsakyti į šitą klausimą. Aš galėčiau skirti tam mažiausiai valandą, jeigu kalbėsime apie biudžetą ir apie visus kitus dalykus. Bet vis tiek reaguosiu į paskutinį sakinį - žinau, kad nespėjot, - tai ne mes nespėjom. Nespėjo ir praeitas Seimas, nes jis nustatė tokius terminus, priimdamas įstatymą spalio mėnesį, kurio faktiškai neįmanoma įvykdyti. Kultūros taryba yra įsteigta. Kultūros taryba yra patvirtinta birželio mėnesį, faktiškai baigiama formuoti administracija. Kultūros taryba yra savarankiška institucija, veikianti pagal atskirą įstatymą, todėl kultūros ministro ir Kultūros ministerijos vaidmuo čia yra minimalus. Kultūros ministras formuoja kitų metų gaires, t. y. finansavimą. Tai viskas, kokiais instrumentais mes veikiame nustatydami tam tikrą politiką. Per finansavimo gaires mes vykdome savo Vyriausybės politiką kultūros srityje.
    Dėl biudžeto turiu labai daug punktų, labai daug visko man pateikė, nors galėjo gal ir nepateikti, tiesiog mes dirbame ranka rankon ir gana sėkmingai viską darome. Dialogas ir susitikimai vyksta kiekvieną savaitę. Manau, kad darbai vyksta sklandžiai ir perdavimas, kuris dabar įvyks, jeigu bus patvirtintas ministro įsakymu, jisai bus įvykdytas iki lapkričio pradžios. Tai yra visi darbai, kuriuos anksčiau vykdė Kultūros ministerija, bus gana sėkmingai perduoti Kultūros tarybai. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkoju, ministre.

13.59 val.
    Informaciniai pranešimai

    Gerbiamieji Vyriausybės nariai, prieš atsisveikindama ir dėkodama jums noriu pranešti liūdną žinią. Šiandien ryte, šiauriniame Kosove pasienyje su Serbija, tarnybos metu apšaudyti Europos Sąjungos teisės viršenybės misijoje Kosove pareigūnai. Užpuolimo metu buvo mirtinai sužeistas Lietuvos muitinės pareigūnas Audrius Šenavičius. Lietuvos Respublikos Seimo vardu reiškiame nuoširdžią užuojautą žuvusiojo artimiesiems, kolegoms ir draugams. Siūlau visiems pagerbti velionio atminimą tylos minute.

    Tylos minutė

    Dėkoju. O dabar dėkoju Vyriausybei už atsakymus ir linkiu geros dienos. Gerbiamuosius kolegas Seimo narius prašau registruotis, kiek dar liko.
    Užsiregistravo 21 Seimo narys. Taigi 2013 m. rugsėjo 19 d. rytinį plenarinį posėdį baigėme. (Gongas)
