LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 103
STENOGRAMA

2013 m. lapkričio 21 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. GEDVILAS
ir Seimo Pirmininko pavaduotojas K. KOMSKIS

     PIRMININKAS (V. GEDVILAS, DPF). Laba diena, mielieji kolegos! Norėčiau paprašyti užimti darbo vietas. Pradedame lapkričio 21 d. (ketvirtadienio) vakarinį plenarinį posėdį.
    Gerbiamieji kolegos, tęsiame mūsų darbotvarkę. Kviečiu registruotis. Registruojamės, kolegos, prieš pradėdami vykdyti darbotvarkę.
    Gerbiamieji kolegos, užsiregistravo 65 Seimo nariai. Taigi tęsiame darbotvarkę.

15.01 val.
    Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto 2014 metų rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1114 (svarstymas)

    Darbotvarkės 1-3a klausimas - Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto 2014 metų rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1114. Svarstymas. Pranešėja - gerbiamoji K. Miškinienė, Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininkė.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Socialinių reikalų ir darbo komitetas, kaip pagrindinis komitetas, išnagrinėjo Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto 2014 metų rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą, kurį siūlo grąžinti iniciatoriams tobulinti. Už balsavo 8, prieš - 1, susilaikė 1. Pagal šiuos pasiūlymus grąžinti tobulinti.
     PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkei. Jūs išgirdote komiteto nuomonę, komiteto pasiūlymas - balsų dauguma grąžinti iniciatoriams tobulinti. Dėkoju jums.
    Yra galimybė išsakyti vieną nuomonę už ir vieną nuomonę prieš. R. J. Dagys - nuomonė už, kad atmestume, taip?
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų palaikau komiteto nuomonę, kuri buvo priimta bendru sutarimu. Iš tikrųjų dėl biudžeto kai kurių problemų turime apsispręsti ir sutvarkyti, tai yra klausimai, susiję su Darbo biržos finansavimu, ir kiti komitetai tą patį pasakė. Komitetas taip pat mano, kad ir pervedimai į pensinius fondus turėtų būti kompensuojami kaip anksčiau iš valstybės biudžeto, ir palūkanų klausimas turėtų būti sprendžiamas. Gaila, kad komitetas nepritarė pensijų padidinimui. Aš manau, yra šansų, kad pateikus naują biudžetą vis dėlto kas nors atsiras, nes pensijos iš tikrųjų mažėja, ir mažėja santykinai labai neigiama linkme, nes darbo užmokestis auga, o mes net nerandame galimybės kompensuoti pensijas. Grąžinimas neaišku, kada bus, nebus, bet bent jau turėtume kaip nors sustabdyti tą neigiamą tendenciją, tas kainuoja tikrai nedidelius pinigus, palyginti maždaug 8 % nuo padidėjusios naštos.
    Taip pat noriu atkreipti dėmesį, kad kai "Sodrai" perkeliamos komiteto numatytos naštos, iš esmės ta dalimi, kas anksčiau buvo finansuojama iš valstybės biudžeto, turiu omeny fondus, palūkanas, iš tikrųjų tokiu atveju išeina, kad socialinio draudimo sistemos biudžetu mes finansuojame valstybės reikmes. To neturėtų būti, kaip ir Valstybės kontrolės išvadose, taip pat ir Audito komitetas tą patį yra pasakęs. Būtų tikslinga, kad parengtų kitą biudžetą, kad tie dalykai būtų sutvarkyti, juo labiau kad tie patvarkymai nieko bendro su papildomomis išlaidomis neturi. Tai yra tik apskaitos klausimas, kur tos palūkanos turėtų būti apskaitytos, ar valstybės biudžete, ar "Sodros" biudžete. O "Sodros" rodikliams būtų labai gerai, greičiau būtų subalansuotas biudžetas.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonės prieš nėra. Gerbiamieji kolegos, mums reikia priimti sprendimą. Dėl vedimo tvarkos - gerbiamasis D. Jankauskas. Prašom.
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamasis pirmininke. Ar negalėtumėte Seimą supažindinti ir su papildomų komitetų išvadomis, nes buvo ir papildomų komitetų svarstant šį projektą?
    Antras mano klausimas. Kada bus numatomas pateikimas, jeigu bus grąžinta tobulinti? Primenu, kad valstybės biudžeto procedūra, kai yra grąžinama Vyriausybei, ir antrasis svarstymas su patvirtintu grafiku, datomis yra aiškus. Ar nebus taip, kad Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto pateikimas, o vėliau ir svarstymas, priėmimai vyks atskirai, ir neaišku, kokiu grafiku. Gal galėtumėte supažindinti Seimą? Ačiū.
     PIRMININKAS. Galbūt paprašysiu komiteto pirmininkės. Kiek suprantu, kiek žinau, papildomų komitetų nebuvo svarstant šį... Prašau. Audito komitetas. Pirmininke, iš vietos galite. Prašom. Arba galite ateiti į tribūną, kol įjungs kolega. Audito komitetas buvo papildomas, taip? Jūs pasakykite Audito komiteto išvadą.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, išties Audito komitetas svarstė. Yra atskiras protokolas, kuris atkeliavo pas mus vėliau. Audito komitetas taip pat pasiūlė grąžinti iniciatoriams tobulinti suderinant jo nuostatas su 2014 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projekto nuostatomis, susijusiomis su rodikliais. Taigi tuomet logiška, kad svarstant ir socialinio draudimo biudžetą turėtų būti tokie patys terminai, kaip ir valstybės biudžeto, nes mūsų pasiūlymai labai susiję su valstybės biudžetu.
    Be to, Audito komitetas taip pat pasiūlė, kad iki 2014 m. gegužės 1 d. turėtų būti parengta dėl neproporcingai sumažintų pensijų susidariusių praradimų kompensavimo tvarka. Taigi mūsų komitetas pritarė Audito komitetui, nes iš tiesų Socialinių reikalų ir darbo komitetas dar rugsėjo 18 d. svarstydamas garsųjį įstatymo projektą Nr. XIIP-1000 pasiūlė Vyriausybei taip pat iki kitų metų gegužės 1 d. parengti ir pateikti Seimui pensijų kompensavimo mechanizmą. Parengti ir pateikti. Tai tokie buvo Audito komiteto siūlymai.
     PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkei. Taigi, mielieji kolegos, jūs išgirdote ir papildomo komiteto išvadas, kviečiu visus balsuoti. Kas pritariate, kad įstatymo projektą grąžintume iniciatoriams tobulinti, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote. Kviečiu visus balsuoti.
    Balsavimo rezultatai: už - 83, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Taigi įstatymo projektas Nr. XIIP-1114 yra grąžintas iniciatoriams tobulinti.

15.09 val.
    Socialinių išmokų perskaičiavimo ir mokėjimo laikinojo įstatymo 15 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1115(2) (svarstymas)

    Darbotvarkės 1-3b klausimas - Socialinių išmokų perskaičiavimo ir mokėjimo laikinojo įstatymo 15 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1115. Pranešėja - gerbiamoji K. Miškinienė, Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininkė.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Taigi komitetas svarstė Socialinių išmokų perskaičiavimo ir mokėjimo laikinojo įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą, pritarė ir atsižvelgė į Seimo kanceliarijos Teisės departamento, Biudžeto ir finansų komiteto siūlymus, taip pat Audito komiteto, Teisės ir teisėtvarkos komiteto. Komitetas teikia jums patobulintą įstatymo projektą atsižvelgdamas į tai, kad pagal konstitucinę doktriną mes nedarbo socialinių išmokų negalime nukelti keleriems metams, siūlome nukelti iki 2014 m. gruodžio 31 d. Bendru sutarimu - toks buvo komiteto balsavimas.
     PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkei už pristatytą komiteto nuomonę. Kviečiu į tribūną R. Tamašunienę pristatyti Biudžeto ir finansų komiteto nuomonę. Ruošiasi V. Skarbalius, Teisės ir teisėtvarkos komitetas.
     R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Mielieji kolegos, Biudžeto ir finansų komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė Lietuvos Respublikos socialinių išmokų perskaičiavimo ir mokėjimo laikinojo įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą ir pasiūlė pagrindiniam komitetui pritarti pateiktam įstatymo projektui. Pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Dėkoju R. Tamašunienei. Kviečiu į tribūną V. Skarbalių pristatyti Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonę.
     V. SKARBALIUS (DPF). Dėkui, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, komitetas, įvertinęs Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo doktriną ir komitete išdėstytas pastabas ir argumentus, siūlo pagrindiniam komitetui pritarti iniciatorių pateiktam Lietuvos Respublikos socialinių išmokų perskaičiavimo ir mokėjimo laikinojo įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIIP-1115 atsižvelgus į komiteto pateiktą pasiūlymą. Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už komiteto nuomonės pristatymą. Visų komitetų nuomonė buvo pristatyta. Kviečiu į tribūną Seimo Pirmininko pavaduotoją gerbiamąjį A. Sysą dalyvauti diskusijoje.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš išėjau pravesti šiokią tokią paskaitėlę, kas yra bedarbio pašalpa, nes labai ciniškai kai kas šneka šita tema, kai supainiojama bedarbio pašalpa su socialinėmis išmokomis. Teko dalyvauti ne vienoje diskusijoje dabar, visiems lyg ir vienodai rodo, ar tas, ar kitkas, tai yra kažkokia blogybė.
    Gerbiamieji, noriu pasakyti, kad bedarbio pašalpa ir socialinė pašalpa nėra tas pats. Manau, nelaikykime bedarbių, kurie dėl ekonominės situacijos gauna bedarbio pašalpą, kokiais nors apgailėtinais tinginiais ar mokesčių mokėtojų išlaikytiniais. Jie visą tą laiką mokėjo mokesčius. Tai yra visiškai kitoks dalykas. Todėl aš buvau prieš šitokį įstatymą, kai jį siūlė, ir dabar esu prieš, nes mes griauname socialinio draudimo sistemą. Mes teikiame vilties žmonėms, kad jie drausis ir gaus tam tikras išmokas, bet ateina valanda x ir sakome: nusispjauti, kad tu mokėjai įmokas, valstybei taip reikia. Bet kas įvyktų, jeigu jūs draudžiatės sveikatos draudimu, automobilį, butą, įvyktų nelaimingas atsitikimas ir jums sakytų: palaukite, ponai, jūs neblogai atrodote, nemokėsime jums visos sumos, mokėsime tik pusę, nes dabar draudimo kompanija to negali padaryti. Todėl ir kreipiu dėmesį, kad bedarbio pašalpa yra galimybė žmogui, kuris sąžiningai ilgą laiką mokėjo mokesčius, jeigu jau įvyko toks nelaimingas atsitikimas, kad jis liko bedarbiu, oriai ieškoti darbo. Jeigu mes lyginame Lietuvos ir Europos Sąjungos bedarbio pašalpas... yra pati menkiausia ir trumpiausią laiką.
    Viena vertus, mes sakome: mažai žmonių draudžiasi, slepia pinigus, nedalyvauja socialinio draudimo sistemoje, bet jeigu mes priimame tokius sprendimus, tikrai socialiniu draudimu daugiau besidraudžiančių, ypač didesnes pajamas... nebus, jie dės į kojinę, slėps, nes koks tikslas draustis, jeigu bedarbis ir uždirbantis normalų atlyginimą, ir mokantis didžiules įmokas į šitą sistemą po to gauna tą pačią išmoką? Todėl, gerbiamieji, noriu atkreipti dėmesį, kad čia bedarbio pašalpa... Lietuvoje bedarbius vėlgi visi pradeda painioti. Bedarbių šiandien yra maždaug 140 tūkst., 130 tūkst. Įvairūs skaičiai. Bedarbio pašalpą gauna tik 15 %. Visi kiti negauna, nes ji yra labai ribota, trumpą laiką. Tam, kad gautumei, turi padirbėti ir įnešti ne vieną dešimtį litų, kad tu gautum tą draudimą. Todėl bent jau aš kreipiuosi į kolegas Seimo narius, kurie dalyvauja laidose, dalyvauja susitikimuose su piliečiais, nepainiokime to ir kalbėkime... atskirkime socialinę išmoką, kuri yra 350 Lt. Tai yra valstybės tam tikras įsipareigojimas mokėti, jeigu žmogus ar tingi, ar nenori, ar taip susiklostė aplinkybės. Bet bedarbio pašalpa yra visiškai kitas dalykas. Kiekvienas iš mūsų čia sėdintis sumoka ne vieną dešimtį litų drausdamasis nuo nedarbo. Tokia sistema, aš manyčiau, ir turėtų išlikti.
    Norėčiau priminti, kai tai sistemai išmoka buvo padidinta, pasižiūrėkite, kiek iš šešėlio pasitraukė žmonių, nes jie suprato, kad jeigu jis sąžiningai ir dorai mokės įmokas, jis gaus ir didesnę išmoką. Padaryti apkarpymai tiek ligos draudimo, tiek bedarbio draudimo, aš manau, yra antikonstituciniai. Konstitucinis Teismas dar nesvarstė šitų dalykų, bet byla guli ant stalo. Manau, kad ji bus pripažinta, nes tai yra teisėti lūkesčiai žmonių, kurie sąžiningai atliko savo pareigą ir mokėjo įmoką, o po to jiems pasakė, kad jų įmoka gal ne tokia buvo ar atsitiko kažkas baisaus. Todėl, gerbiamieji, aš tikrai negaliu pritarti dėl nukėlimo dar porai metų ar metams šitos įmokos, nes tai prieštarauja pačiam socialinio draudimo principui. Jeigu mes norime, kad sistema būtų tvari, ją reikia stiprinti.
    Norėčiau dar kreiptis į kolegas, kurie vis gelbėja šeimą, teikia konstitucines pataisas. Aš manau, nuo šito ir prasideda, nes jeigu mes pažiūrėsime, kur daugiausia yra bedarbių, tai yra jaunos šeimos. Jauni žmonės, iš kurių paimame pinigus, nors jie draudėsi. Aš labai norėčiau, kad mes mylėtume šeimą konkrečiais darbais, t. y. svarstydami tokius klausimus ne šiaip sau priimtume sprendimą, o pagalvotume, kas gauna tas bedarbio pašalpas ir už ką.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kadangi daug komitetų čia turėjo pasakyti nuomonę... Vieną komitetą praleidau. Aš labai atsiprašau. Kviečiu į tribūną Z. Žvikienę, kuri pristatys Audito komiteto nuomonę. Visų kitų komitetų nuomonės jau buvo pristatytos. Tiesiog praleidau eilutę... Po to ruošiasi M. Zasčiurinskas diskutuoti.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Audito komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė šito įstatymo projektą. Komiteto sprendimas yra iš esmės pritarti iniciatorių pateiktam Lietuvos Respublikos socialinių išmokų perskaičiavimo ir mokėjimo laikinojo įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį patobulinti atsižvelgus į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas bei Audito komiteto pasiūlymą, kuriam Audito komitetas pritarė. Audito komiteto pasiūlymas buvo, kad įstatymo galiojimas būtų nukeltas iki... šito straipsnio dalies galiojimas būtų nukeltas iki 2014 m. gruodžio 31 d., o ne taip, kaip buvo pasiūlyta - iki 2015 m. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegei Z. Žvikienei. Dabar tikrai pristatė visi komitetai savo nuomonę. Kviečiu į tribūną M. Zasčiurinską.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, po to, kai kalbėjo kolega A. Sysas, man šiek tiek lengviau šnekėti, nes mažiau reikia pasakyti, bet aš pasistengsiu kai ką pasakyti, apie ką čia dar nebuvo kalbėta.
    Visas mūsų gyvenimas 2014 m. priklausys nuo to, koks yra biudžetas. Ir mes kažkaip bandome optimistiškai kalbėti, kad biudžetas yra geras. Žinote, aš esu nustebęs. Paimkime faktiškai bet kurį straipsnį - visi biudžeto straipsniai yra blogesni negu 2008 m. Pavyzdžiui, GPM pajamos į nacionalinį biudžetą - 51, 2014 m. turime 45, savivaldybėms 33 - 30, valstybės biudžetas iš GPM - vienas septyni, vienas keturi ir t. t., ir t. t. Mes tiktai šiek tiek daugiau surenkame akcizo ir PVM. Viskas.
    Dabar pažiūrėkime, kokie yra skaičiai - visos valstybės biudžeto pajamos be Europos Sąjungos struktūrinių fondų. 2008 m. buvo 19 mlrd. 719, 2014 m. mes planuojame ir iki pietų pritarėte 18 mlrd. 533 mln. Tai apie ką mes kalbame? Mes kalbame, kad mes jau atsistatėme? Tai čia pirmas mano teiginys.
    Antras mano teiginys, kad mes, visi čia esantys šioje Seimo salėje, kaip Seimo nariai padėjome ranką ant Konstitucijos ir prisiekėme vykdyti Konstituciją. O Konstitucijoje parašyta, kad tai, kas mums neaišku, išaiškina Konstitucinis Teismas. Konstitucinis Teismas yra aiškiai pasakęs, kad valstybė kiekvienais metais privalo įvertinti valstybės arba šalies ekonominę, finansinę padėtį ir padaryti atitinkamą išvadą. Jeigu valstybė įvertina tą padėtį ir konstatuoja, kad 2014 m. padėtis bus itin (pabrėžiu žodelį, čia citata iš Konstitucinio Teismo), ekonominė ir finansinė padėtis, bus itin sudėtinga, tokiu atveju Konstitucinis Teismas leidžia imtis kai kurių netradicinių priemonių mažinti kai kurias išmokas ir panašiai. Tai čia antras teiginys.
    Trečias teiginys. Dabar mes kalbame apie 15 straipsnį. Liko šita vienintelė pozicija, kurią Algis labai gerai išaiškino, t. y. apie bedarbio pašalpas. Teisės departamentas neišvengiamai rašo, kad iš 15 straipsnio, kur liečia, atrodo, penkis ar šešis tuos skyrius, palikti vieną, jo neatstatyti į tą vadinamąjį ikikrizinį lygį yra Konstitucijos pažeidimas. Mes dabar teikiame įstatymo pasiūlymą dar nukelti vieniems metams ir kartu nevykdyti Konstitucijos. Tai čia trečias momentas.
    Ketvirtas momentas. Kolegos, iki 2008 m. mūsų valstybė nuosekliai siekė ir pasiekė, vadinkime, gerų rezultatų, kai po truputį verslas pradėjo išeiti iš šešėlio. Kitaip sakant, žmogus pradėjo tikėti valstybe ir daugiau pradėjo mokėti mokesčių. Paprasčiausiai jam neapsimokėjo rizikuoti, slėpti mokesčius. Ką mes dabar darome? Žmogus nemoka į "Sodrą" mokesčių. Čia yra tiktai bankininkų prasimanymas ir Laisvosios rinkos instituto, kurie nori... Tai yra draudimo įmokos. Kaip kolega Algis ir minėjo, ar mes mokame už automobilį, ar už gyvenamąjį namą ir panašiai, tai yra draudimo įmokos. Ir žmogus, tikėdamas savo valstybe, draudžiasi (šiuo atveju mes kalbame tiktai apie vieną rūšį) nuo nedarbo. Jis apsidraudė, ir valstybė privalo jam išmokėti tuos dydžius, nuo kokių jis apsidraudė.
    O dabar mes plokštiname sistemą. Praėjusius ketverius metus mūsų mylimų ir gerbiamų, kaip buvęs premjeras A. Kubilius sakė, gerbiamų... Visą laiką kalbėjome ir juos agitavome: neplokštinkime sistemos, nes mes nuvarysime žmogų nuo skaidrumo, nuo mokesčių mokėjimo. Mes dabar pratęsę skatiname žmogų nesidrausti, t. y. imti pinigus į vokelius, nes jis žino, kada jis mokės pinigus. Kai neteks darbo pajamų šiuo atveju dėl bedarbystės, jis negaus draudiminių lėšų. Todėl aš negaliu pritarti šitam įstatymo projektui. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Taigi buvo išsakytos nuomonės už, prieš po svarstymo. Nuomonė už - R. J. Dagys. Prašom, kolega.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Vis dėlto aš turiu kalbėti, kadangi ką tik išgirdome kai kuriuos klaidinimus, gaila, bet, deja, klaidinimus. Mes kalbame apie "Sodros" draudimines pajamas, draudimines įmokas, tai sudaro maždaug 34 % mūsų uždirbamų pajamų. Visos tos pajamos yra suskirstytos į lentynas. Socialinio draudimo, ponas Algirdai, solidaraus socialinio draudimo, principas yra subalansuotumas: kiek surinkai, tiek išdalini. Toks, koks dabar yra paskirtas atskaitymas pagal įstatymą, o įstatymai nepakeisti, t. y. tiktai 0,2 tarifo viso šito eina draudimui nuo nedarbo, o išlaidas kitais metais prognozuojate ir taip 50 % didesnes.
    Iš ko jūs semiate? Tokiu atveju jūs semiate iš kitų draudimo rūšių, iš pensininkų. Iš nieko kito daugiau nesemiate, tik iš pensininkų. Pensininkų tarifas yra mažesnis. Tai jeigu jūs priimate dabar... jūs nepriimate šių pataisų, vadinasi, pensijos bus dar mažesnės. Kad jūs nesugebėjote laiku pateikti visų socialinio draudimo reformos įstatymų, kuriuose naujai būtų galima įvertinti koeficientus, tai ir muškitės į krūtinę. Tada buvo galima pakoreguoti šitą koeficientą ir išvengti tų blogybių, ką sakėte. Nes kitu atveju arba vėl "Sodrą" į didesnį deficitą kimšime, arba turėsime sumažinti pensijas, lėčiau jas kelti. Tai yra teisybė.
    O visa kita yra tik padūsavimai, seniai buvo galima tuos dalykus padaryti. Todėl aš manau, kad mes kitos išeities neturime, kad neskriaustume pensininkų, turime pritarti šitam projektui. O kiti motyvai dėl...
     PIRMININKAS. Laikas!
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). ...skatinimo dirbti yra, manau, irgi dar diskutuotini.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonė prieš - gerbiamasis A. Sysas. Prašom.
     A. SYSAS (LSDPF). Tiesiog malonu girdėti pensininkų skriaudiką, kuris dabar tapo pensininkų gynėju. Kai buvo juodai mažinama į kairę ir į dešinę, pradedant vaikais, pradedant bedarbiais, pradedant ligoniais, tais pačiais pensininkais, tai kažkodėl aš tokių kalbų iš tos pusės negirdėjau. Dabar kalbos apie tai, kaip yra gelbėjama ir kaip bus supriešinta.
    Gerbiamasis, buvote ir ministru, ir komiteto pirmininku ir turbūt žinote, kaip veikia sistema. Todėl net kažkaip gėda klausyti, kai kalbamos tokios kalbos. Elementariai sprendimai, kurie buvo anksčiau priimti, pakartosiu, beveik visi pripažinti antikonstituciniais, šitas greičiausiai bus lygiai taip pat pripažintas. Todėl aš ir siūlau kolegoms toliau negyventi darant tas klaidas ir tęsiant "gražias" konservatorių tradicijas. Todėl aš nepritarsiu.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kolegos, išgirdote nuomonę prieš, nuomonę už. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad po svarstymo pritartume įstatymo projektui Nr. XIIP-1115, balsuojate už, kas kitaip manote, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavimo rezultatai: už - 65, prieš - 5, susilaikė 27. Po svarstymo įstatymo projektui Nr. XIIP-1115 pritarta.
    Kitas darbotvarkės numeris...
    Repliką po balsavimo - gerbiamasis R. J. Dagys. Prašom, kolega.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Čia tikrai daug klausančių ir matančių. Negaliu pakęsti tiesiog ciniško melavimo. Ką tik A. Sysas pasakė apie pensijų mažinimą. 2011 m. vidutinė pensija buvo 770, dar krizei esant 2012 m. tapo 845. Dabar per likusius dvejus metus jūs planuojate tiktai 850 Lt. Tai vis dėl perskaičiavimo tvarkos. Tada buvo padidėjusi 75 Lt, dabar 4. Nustokite meluoti! (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, gal išsakydami nuomonę nesuasmeninkime visko, gal argumentais bandykime kalbėti. Prašom, kolege.
     I. ROZOVA (LLRAF). Mano nesuveikė balsavimas. Prašau užskaityti mano balsą už.
     PIRMININKAS. Ačiū, kolege. Užfiksuojame - jūsų balsas - už.
    Gerbiamasis V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Irgi už.
     PIRMININKAS. Irgi už. Fiksuojame: gerbiamojo V. Kamblevičiaus balsas irgi už šį įstatymo projektą.

15.30 val.
    Seimo nutarimo "Dėl pensijų kompensavimo" projektas Nr. XIIP-1195 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Gerbiamieji kolegos, judame į priekį. Darbotvarkės 1-4 klausimas - Seimo nutarimo "Dėl pensijų kompensavimo" projektas Nr. XIIP-1195. Yra surinkti 24 balsai. Pristatys šį projektą Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pirmininkė V. Baltraitienė. Prašom, kolege.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Darbo partijos narė V. Baltraitienė, Darbo frakcijos narė. Čia ne kaip komiteto pirmininkė, kaip frakcijos.
     PIRMININKAS. Viskas gerai, galite pristatyti.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Jums yra teikiamas Seimo nutarimas "Dėl pensijų kompensavimo". Tas nutarimas gimė atsižvelgiant į Konstitucinio Teismo išaiškinimą, kad nebuvo pažeista - buvo galima sumažinti krizės laikotarpiu pensijas. Jas reikia atkurti, bet kartu reikia pateikti ir mechanizmą, kaip turi būti kompensuojami praradimai.
    Nei buvusi Vyriausybė, nei šita Vyriausybė iki šiol nėra pateikusi kompensavimo mechanizmo, todėl siūlome priimti Seimo nutarimą "Dėl pensijų kompensavimo", kuriame būtų numatyta, ir pasiūlyti, kaip... Mes, Seimas, negalime kitaip - negalime įpareigoti Vyriausybės, galime tik siūlyti, kad būtų parengtas kompensavimo mechanizmas, kaip kompensuoti valstybinio socialinio draudimo pensijų sumažinimą ir kaip kompensuoti dideliu mastu sumažintas visas valstybines pensijas, ir pradėti nuo liepos 1 d. nors iš dalies kompensuoti šitas prarastas pensijas.
    Kodėl nuo liepos 1 d.? Todėl, kad siūlome tai daryti iš valstybės biudžeto viršplaninių pajamų. Jeigu iš tikrųjų tiek atsigauna ekonomika, verslas, kaip yra planuojama, kiek yra planuojamas gyventojų pajamų mokesčio surinkimo padidėjimas, tai šitų viršplaninių pajamų gali atsirasti jau pirmajame ketvirtyje. Esant tokiai galimybei būtų galima pradėti kompensuoti ir nuo balandžio 1 d., bet iš tikrųjų mes, kaip Seimo nariai, nesiimame šito spręsti. Šitą tvarką ir sprendimą turi parengti Vyriausybė ir pateikti Seimui. Nenurodome datos, iki kada parengti tą mechanizmą, bet tikiuosi, tą mes šiandien kalbėjom su premjeru ir su finansų ministru, kad šitas mechanizmas gali atsirasti ir būti pristatytas Seimui kartu su biudžeto priėmimu, kad matytume ir galėtume pateikti visai visuomenei, kokiu periodu bus kompensuojamas tas praradimas.
    Konstitucinis Teismas išaiškino, kad tai turėtų būti per protingą laikotarpį. Aišku, mes ir nesiūlome, kad tai būtų atlikta per vienus metus. Viskam kompensuoti reikėtų 1 mlrd. 300 mln. Lt, senatvės pensijų praradimui kompensuoti reikėtų apie 600 mln. Lt. Mes siūlome, kad pirmus metus valstybė tikrai gali rasti iš viršplaninių lėšų 100 ar 200 mln. ir pradėti iš dalies kompensuoti, o visą kitą kompensavimą turėtų baigti iki 2017 metų. Tačiau tai yra mūsų toks matymas, tą mes kalbėjome šiandien su premjeru ir finansų ministru. Bet kad nepamirštų to, ką ruošiasi daryti, mes siūlome priimti nutarimą, kad Vyriausybė kuo skubiau parengtų mechanizmą ir kitais metais pradėtų kompensuoti pensijų praradimus.
    Aš tiek trumpai. Toliau atsakysiu į klausimus.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegei. Pirmasis klausia R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamoji pranešėja, tikrai galėčiau pritarti šiai idėjai, kad pensininkai kuo greičiau turėtų aiškumą, bet noriu jūsų paklausti. Viršplaninės lėšos yra briedis, kuris laksto miške nepagautas: bus, nebus - niekas nežino. Pagal Biudžeto sandaros įstatymą mes negalime remtis tokiais dalykais. Priėmus tokį Vyriausybės sprendimą, automatiškai pagal fiskalinės apskaitos taisykles viskas bus įskaičiuota į skolą, visa suma. Tokia yra reguliavimo taisyklė. Ar tai reiškia, kad jūs dabar siūlote tiesiog rasti būdų, kaip kitų metų biudžete 1 mlrd. 200 mln. sumažinti kitas išlaidas ir kompensuoti? Kitaip visi kriterijai, kurie susiję su fiskaline drausme, ir mūsų euro įvedimas pakimba ir faktiškai yra neįgyvendinami.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Taip, gali atsitikti ir taip. Aš manau, esant tam nutarimui, parengus šitą mechanizmą, gal kartais Vyriausybė, nenorėdama prastinti tų visų rodiklių, pateiks kitokią galimybę - sumažinti kitas išlaidas. Todėl mes ir siūlome, kad mechanizmas būtų pateiktas kartu su biudžetu, kad dar šiais metais būtų parengtas Vyriausybėje mechanizmas. Tada, kai jis bus pateiktas, mes galėsime svarstyti, iš kokių pinigų. Dabar, kol nėra mechanizmo, mes siūlome iš viršplaninių.
     PIRMININKAS. Klausia A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamoji kolege, čia kažką jūs arba painiojate, arba užsiimate grynu populizmu. Jeigu jūs iš tikrųjų realiai matote galimybes grąžinti arba kompensuoti pensijas, tai mes galime pritarti tokiam nutarimui, bet tik tuo atveju, jeigu jūs garantuojate, kad kitų metų biudžete bus numatytos tam reikalingos lėšos. Kalbos apie viršplanines lėšas yra visiškas absurdas, nes tai priklauso nuo to, kiek jūs suplanuosite lėšų. Jeigu jūs suplanuosite daugiau pajamų, tai jokių viršplaninių lėšų ir nebus.
    Mano pirmas klausimas: ar šis jūsų nutarimas reiškia, kad jūs reikalausite, jog kitų metų biudžete realiai būtų numatytos lėšos tokiam kompensavimui, ir kokią sumą jūs planuojate kitų metų biudžete numatyti? Antra mano klausimo dalis: ar jūs sutinkate, kad kompensuoti reikėtų pradėti ne nuo liepos 1 d., o nuo gegužės 1 d., t. y. kad būtų aišku, jog tai nėra jūsų rinkimų kampanijos dalis, kuri praėjus Europos Parlamento ir Prezidento rinkimams nebus įgyvendinta?
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Aš norėčiau, kad būtų pradėta kompensuoti nuo sausio 1 d. Man labai gaila, kad Vyriausybė nerado tų 100 ar 200 mln. Lt iškart numatyti biudžete. Aš manau, kad yra įmanoma rasti. Tikiuosi, kad tvirtinant biudžetą Seime šitie pinigai atsiras. Jeigu neatsiras, nebus mechanizmo, vadinasi, aš tikrai garantuoju ir esu įsitikinusi, kad bus viršplaninių lėšų. Palaukit, neskėsčiokit rankomis! Aš noriu paaiškinti. (Balsai salėje) Pagal tai, kaip šiais metais yra renkamas pajamų mokestis, kaip atsigauna visas verslas, visa ekonomika, iš tikrųjų kyla darbo užmokestis, vadinasi, yra mokamos didesnės pajamos į biudžetą. Iš šitų galima rasti. Aišku, aš nematau jokios problemos, jeigu Vyriausybė iš karto suplanuotų šituos 200 mln. ar 100 mln. biudžete ir, aišku, būtų iš tų, kas gaunama kaip viršplaninės. Aš tikiuosi, kad Vyriausybė tokį mechanizmą parengs ir iš karto teiks. Kai grįš po Vyriausybės šitas biudžetas, bus numatyta iš karto bent jau 100 mln., kurie bent iš dalies būtų pradėti grąžinti, ir numatytas pensijų kompensavimo mechanizmas, kaip kompensacijos turi būti grąžinamos 2015-2016 metais.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia V. Bukauskas.
     V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Visų pirma tenka apgailestauti, kad buvusi Vyriausybė privirė pekloj smalos ir indo neišvalė, bet paliko mums kuopti. Noriu pasidžiaugti, kad Darbo partijos frakcijos narė ėmėsi iniciatyvos ir teikia šitą nutarimą, dėl ko man iš dešinės sėdintieji pripažįsta, kad tai sveikintinas dalykas.
    Kita vertus, aš manau, kad iš tikrųjų tai, ką dabar ir pranešėja pristatydama pasakė... Aš esu tvirtai įsitikinęs, kad nuo kitų metų iš dalies bus pradėta kompensuoti. Bet aš noriu paklausti dar kartą, ko klausė A. Kubilius, nes J. Razmos teikime, pasiūlyme yra nuo gegužės 1 d. Man atrodo, galbūt jie užsiima populizmu, nes pagal aiškinamąjį raštą - esant galimybėms, ir ankščiau. Kaip dabar čia suprasti, kas užsiima tuo populizmu?
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Nežinau, turbūt ne aš turėčiau atsakyti. Tikrai mačiau, yra tas pasiūlymas. Priėmimo metu galime svarstyti tas pataisas. Aš palieku tai spręsti pačiai Vyriausybei ir Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai.
    Mes esame kalbėję ir su ministre, kad iš tikrųjų galima rasti ne tik iš viršplaninių, bet galima žiūrėti ir kitas pajamas, kitas lėšas, iš kur galima rasti tuos 100 mln. ir pradėti kompensuoti. Bet vis dėlto mes patys žinome, kad visą biudžetą formuoja ir teikia Vyriausybė. Aš noriu, kad būtent Vyriausybė šitą darbą ir padarytų, ne mes, užsiimdami, kaip jūs sakote, populizmu: vieni nuo liepos 1 d., kiti nuo kovo 1 d., treti nuo gegužės 1 d. Iš tikrųjų Vyriausybė turi prisiimti visą atsakomybę ir, kaip minėjo kolega Valentinas, tas nebuvo padaryta anos Vyriausybės grąžinant pensijas, atkuriant pensijas į ankstesnį lygį, iš karto reikėjo teikti mechanizmą ir nebūtų šiandien jokių ginčų, kas čia populistas, būtumėte padarę savo darbą, kad ir nuo 2015 m. būtų grąžinta ar nuo 2014 m., bet žmonės žinotų, kada prasideda kompensacija. O dabar, patys nepadarę, kaltinate kitus populizmu.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamoji Virginija, aš, aišku, šimtu procentų pritariu, kad pensininkams kuo greičiau reikia grąžinti atimtas pensijas, tuo labiau kad Konstitucinis Teismas yra išaiškinęs ne kartą, kad tai yra jų nuosavybė, tai nėra kažkieno kito nuosavybė. Taigi aš pritariu visam šitam siūlymui ir noriu tik palinkėti, kad kuo greičiau Vyriausybė įsiklausytų į mūsų priimtą nutarimą ir padarytų nors vieną menką žingsnį, kad pensininkai galų gale būtų išgirsti ir pagerbti. Tai mano toks ir palinkėjimas vietoj klausimo. Ačiū.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Aš neturiu ką atsakyti.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, vieną minutę užduodame klausimus. Pasisakymams dar bus skirtas laikas. Klausia I. Degutienė. Prašom, kolege.
     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamoji pranešėja, aš maždaug to paties klausiau per Vyriausybės valandą ir dabar jūsų noriu paklausti. Iš tikrųjų turbūt mes čia neturėtume aiškintis, kas čia kaltas, puikiai žinome, kad buvo tokia situacija, ir tos pensijos buvo sumažintos. Gerai, kad atsiranda iniciatyva, ir turbūt visi pritariame, kad jas reikia atkurti. Tačiau ar nebus čia tik oro pavirpinimas to Seimo nutarimo priėmimas, ar nemanė Darbo partijos frakcija eiti visai (...), juo labiau kad jūsų, Darbo partijos, deleguota ministrė yra socialinės apsaugos ir darbo ministrė. Ar ji negalėjo pateikti kompensavimo mechanizmą per ministeriją, kad Vyriausybė būtų iš karto svarsčiusi, ir turėtume jau šiandieną kažkokį apčiuopiamą rezultatą? O dabar vėl yra tik Seimo nutarimas, tai yra kaip ir siūlymas, darys, nedarys, niekas to nežino. Kaip jums atrodo, ar nereikėjo eiti kitu keliu?
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Taip, būtų idealiausia, jeigu tai būtų pateikusi Vyriausybė, atsižvelgdama į tai, ką teikia Socialinės apsaugos ir darbo ministerija. Bet jūs turbūt labai gerai žinote, kad paskutinį žodį visada taria finansų ministras ir premjeras. Šiandien gavau jų abiejų patikinimą, ir, matyt, šitas nutarimas iš tikrųjų paskatino Vyriausybę pradėti kalbėtis, kad bus į tą nutarimą atsižvelgta ir kartu su biudžetu bus pateiktas mechanizmas. Aš tikiu jų žodžiais ir pakartoju, ką šiandien garsiai ryte pasakė. Jeigu nebūtų to nutarimo, manau, nebūtų tokių žodžių.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Paskutinė, kuri turi galimybę paklausti, - R. Baškienė.
     R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Gerbiamoji kolege, iš tiesų mes visi pritariame gražiai ir gerai idėjai. Teikia Darbo partija, iš tikrųjų idėja puiki, tik klausimas, ar yra tvirtas koalicijos sutarimas? Jūs kalbėjote su vienu, su kitu pareigūnu, norisi tikėtis tokio patikinimo, kad iš tikrųjų nebūtų taip, kaip šiandien nuskambėjo rytiniame posėdyje, - priekaištai už skirtingos nuomonės turėjimą, už prieš dvejus ar trejus metus vykusį balsavimą. Dėl tokios pozicijos ir tokio jautraus klausimo turėtų būti bendras jūsų sutarimas ir, aišku, mūsų visų palaikymas. Ar yra koalicijos bendras sprendimas?..
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Taip, visų koalicijos frakcijų bendras sutarimas yra, ir, manau, balsavimas tai parodys.
     PIRMININKAS. Dėkoju V. Baltraitienei už nutarimo projekto pristatymą. Atsakyta į visus klausimus, kuriuos pateikė Seimo nariai. Yra nuomonė už. Yra galimybė kalbėti... O gal taip draugiškai, gražiai mes visi čia užsiregistravome už, nes mes vėluojame, vykdydami darbotvarkę, gal nekalbėsime ir po pateikimo pritarsime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galime pritarti bendru sutarimu. Gerai. Labai ačiū. Negirdžiu nė vieno "ne". Pritarta bendru sutarimu po pateikimo.
    Dabar noriu jūsų paklausti. Seimo Pirmininkė šitą nutarimą siūlo priimti ypatinga skuba. Gerbiamieji kolegos, tada dar vieną klausimą užduodu, norėčiau, kad jam vėl pritartumėte. Svarstyti pagal Statutą galima po trijų valandų, bet yra vienas gerbiamojo J. Razmos pasiūlymas, jis yra užregistruotas, kaip ir viskas formaliai tvarkingai, tik mes neišlaikome trijų valandų laikotarpio. Jeigu bendru sutarimu... Jeigu visi gražiai susitarsime, tai mes galime ir priimti šitą nutarimą, ir netempti į posėdžio pabaigą. Kaip ten - ir kairieji, ir dešinieji, ir centras? Viskas gerai? Gerai. Ačiū už supratimą. Dabar galime diskutuoti.
    Pirmasis kalbės J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš sveikinu, kad atsirado reakcija, kai pamatėme, koks iš Vyriausybės atėjo ir valstybės biudžeto projektas, ir "Sodros" biudžeto projektas, ir juose nematėme nieko džiugaus jautriai žmonių kategorijai - pensininkams. Nes išties turime kitais metais dėl ekonomikos augimo tam tikrą to biudžetinio pyrago dalinimo galimybę ir tą dalinimą vykdant reikia turėti akiratyje visas jautriausias kategorijas. Atskiromis pataisomis yra atkreipiamas dėmesys į kultūros darbuotojus, į policininkus, bet iš tikrųjų nedera pamiršti ir pensininkų. Taip, pensijų ikikriziniai dydžiai jau yra atkurti, jau 2012 m. jie yra tokie, kaip buvo 2009 m., bet vis dėlto yra ta dvejų metų skola dėl buvusio sumažinimo ir reikia pradėti ją spręsti. Žinoma, jeigu mes taip įstatymų lygiu ar kokiu kitu teisės aktu pasakysime ir fiksuosime, kad visi tie buvę pensijų sumažinimai yra pripažįstami kaip privaloma kompensacija, tai iš karto sukursime tokio dydžio papildomą deficitą, kad ir premjerą, ir visą Vyriausybę tikrai pastatysime į sudėtingą situaciją dėl euro įvedimo.
    Todėl mes, spręsdami dėl pensininkų, turime matyti ir kitas aplinkybes, todėl mūsų formuluojami siūlymai kalba apie dalinį kompensavimą. Tai yra mes siūlome: pažiūrėkime, kiek kitų metų viešieji finansai gali leisti išmokėti pensininkams. Kaip pranešėja čia minėjo, gal 200 mln. galima būti rasti, tai ir padarykime tą dalinį kompensavimą tais metais, nepasakydami nieko, kaip bus toliau. Tikimės, kad dar kitais metais vėl kažkokių galimybių bus. Bet tada mes būtent sukursime deficitą ta apimtimi.
    Ką siūlo projekto autoriai? Mano supratimu, jie siūlo vis dėlto per daug abstrakčiai, ir šiek tiek siūlymas, aš įžvelgiu, yra susietas su rinkimais. Kodėl pasirinkta liepos 1 d? Kaip žinome, birželio mėnesį jau bus pasibaigę Europos Parlamento, Prezidento rinkimai. Vadinasi, iki to laiko bus galima sakyti: palaukite, mielieji pensininkai, liepos 1 d. gal jums bus galimybių, gal bus kažkokių papildomų įplaukų. Tai, aš manau, yra nesąžiningas santykis šitaip medžioti pensininkų balsus, todėl mes siūlome: jeigu darome, tai padarykime viską iki gegužės 1 d. Padarysime kažką - tegu pensininkai dėkingi balsuoja, bet tai bus sąžiningas santykis.
    Dabar dėl to, iš kur paimti tų pinigų. Jeigu atidžiai pažiūrėsime į planuojamas kitų metų biudžeto įplaukas, tai tikrai yra neambicingas planas. Tikrai galima padidinti kai kurių mokesčių įplaukų eilutes. Ką reiškia, kad akcizų planuojama surinkti 40 mln. mažiau negu šiais metais? Nė vienais metais taip nebuvo planuojama, augant ekonomikai, planuojant didinti cigarečių akcizą, ir dar prieš tai, šiais metais yra akcizų planas 180 mln. didesnis. Prašau - šaltinis. Kuklūs pelno mokesčių, dividendų planai, tai tikrai galima rasti tuos kelis šimtus, kad ir tuos minėtus 200 mln. Lt, ir įrašyti tvarkingai į patikslintą biudžeto projektą, o ne kalbėti kažką fantastiškai apie viršplanines lėšas. Nebūna biudžete tokios eilutės, kur būtų parašyta - viršplaninės lėšos (pensijoms kompensuoti). Vyriausybė turi galimybę pasižiūrėti į biudžeto projektą, įrašyti konkrečiau ir labai trumpą įstatymo projektą atnešti kartu su patikslintu biudžeto projektu, kad būtų dalinis kompensavimas kitais metais tiek, kiek leidžia mūsų finansinė situacija. Štai tokia mūsų pozicija.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Kviečiu į tribūną B. Vėsaitę.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, noriu pasakyti, kad socialdemokratai pritaria nutarimo projektui ir mano, kad kompensuoti pensijas yra būtina ir privaloma. Tai reikia pradėti daryti nuo 2014 m. antrojo pusmečio. Iš tikrųjų ekonomika auga, vartotojų lūkesčiai irgi gerėja. Jeigu neatsitiks nieko katastrofiško pasaulio ekonomikoje (o tokių debesų kaip ir nematyti), aš manyčiau, kad mes tikrai galėsime pradėti vykdyti savo pažadus, kurie duoti šituo nutarimu. Tuo labiau kad ką socialdemokratai pažada, tą ir padaro. Tikrai žmonės negali likti nuskriausti buvusios valdžios. Tuo labiau kad per šituos ketverius metus infliacija irgi suvalgė dar papildomai apie 20 % jų pajamų.
    Dabar kaip gali būti surastos papildomos lėšos? Aš esu progresinių mokesčių šalininkė ir noriu kreiptis į mitų griovėjus. Apmokestinus nuo liepos 1 d. didesniu gyventojų pajamų mokesčiu tuos valstybės tarnautojus ir apskritai tuos darbuotojus, kurie uždirba daugiau, jie tikrai galėtų pasidalinti su kitais, nes Lietuvoje labai trūksta socialinio teisingumo. Žmonės šitai jaučia, ir mes, politikai, negalime į tai nereaguoti. Jeigu būtų pritarta tam įstatymo projektui, kuris jau guli įregistruotas Seime, iš esmės atsirastų maždaug 0,9 mlrd. Lt. Bent jau iš dalies, pusę ar kelis šimtus milijonų, šitam reikalui mes tikrai galėtume surasti.
    Aš manau, kad reikia rūpintis ne tik pensininkais, kuriems būtina kompensuoti pensijas, bet ir jų dirbančiais vaikais, ir anūkais, kurie šiandien uždirba mažiausiai. Tai būtų papildomas šaltinis ir šitiems žmonėms pradėti kelti atlyginimus. Socialiniams darbuotojams, tiems, kuriems nuo liepos 1 d. dar nėra numatyta kelti atlyginimus, toms žmonių grupėms ir valstybės tarnautojams. Tuo labiau kad privačiame sektoriuje atlyginimų kėlimas jau matyti.
    Dar vienas dalykas, kas varžo, ką už tą gautą pinigėlį galima nusipirkti. Jeigu, tarkim, toliau kils elektros energijos kainos, jeigu toliau lėšos bus švaistomos taip, kaip buvo švaistomos buvusios Vyriausybės laikais tų pačių mokesčių mokėtojų lėšos, iš tikrųjų, kad ir kiek mes keltume tuos atlyginimus, niekada nebus kompensuojamos išlaidos ir pajamos. Aš manau, siekiant įsivesti eurą ir kompensuoti bei padidinti atlyginimus iš biudžeto gyvenantiems žmonėms ir viešajame sektoriuje dirbantiems žmonėms, mums tikrai reikia labai atidžiai dabar stebėti visus įvykius. Manau, mes šitą savo tikslą pasieksime ir socialinės apsaugos ir darbo ministrė, kuri yra tiesiogiai atsakinga už pensijų kompensavimą, dar prieš baigiantis šiems metams mums pateiks tvarkaraštį, kokiu būdu ir kaip bus kompensuojamos pensijos. Siūlau balsuoti už.
     PIRMININKAS. Dėkoju kolegei B. Vėsaitei. Kviečiu į tribūną M. Zasčiurinską.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, aš irgi siūlau balsuoti už, bet, žinote, stovėdamas ir laukdamas, kada man bus suteiktas žodis, jaučiausi šiek tiek keistokai, kai išgirdau žodžius: "mes, socialdemokratai, kompensuosime pensijas." Iki šio laiko aš įsivaizdavau, kad ne mes, socialdemokratai, grąžinsime pensijas pensininkams, bet mes, koalicijos partneriai, tai padarysime. Dabar mes girdime - mes, socialdemokratai. Viešojoje erdvėje praėjusią savaitę keturiskart šitai girdėjau. Nenoriu vardyti pavardžių. Mes, socialdemokratai, grąžinsime.
    Aš ta tema šiek tiek ir noriu pasakyti keletą žodžių. Aš dabar jums pabandysiu pranešti ypač slaptą žinią. Dabar viešojoje erdvėje kažkaip labai įprasta šnekėti apie slaptumą. Slapta pažyma, kažkas kažką nutekino. Aš jums dabar nutekinsiu slaptą informaciją. Kolegos, pabandykite susikaupti ir išklausykite šitą informaciją. Pranešu: 2014 m. "Sodros" biudžetas yra iki galo subalansuotas. Pakartoju - 2014 m. "Sodros" biudžetas yra iki galo subalansuotas, bet jeigu mes šitą dalyką, šitą žinią nusiųsime (kas nors, matyt, taip mano) į viešąją erdvę, Darbo partijos kuruojama sritis tikriausiai atrodys gal kaip ne kaip. Ką tada darom? Užkrauname "Sodros" biudžetui 1 mlrd. 200 Lt tokių lėšų, kurių nepriklauso "Sodrai" finansuoti. Atsiprašau, suklydau - ne 1 mln. 200 Lt, o 1 mln. 300 Lt, t. y. 1 mlrd. 300 Lt. O "Sodros" biudžeto skola, kaip deklaruojama, yra 1 mlrd. 200 Lt. Esminis dalykas.
    Kaip mes elgiamės? Aš, aišku, visiškai pritariu šitam mūsų teikiamam nutarimo projektui, nes jis suteiks nors mažą viltį pensininkams, kurie išgelbėjo į krizę įstumtą Lietuvą. Dabar tikriausiai jų lemtis yra tokia, kad jie privalės išgelbėti euro įvedimą be jokių kompensacijų, kai kainos augs ir panašiai. Kyla klausimas. Jeigu "Sodros" biudžetas yra subalansuotas, kodėl mes renkamės kelią - tuos 1 mlrd. 200 Lt panaudoti ne atlyginimams atkurti, kaip reikalauja Konstitucinis Teismas (tai paliestų 200 tūkst. žmonių), kodėl mes tų pinigų nenukreipiame pensijoms didinti, jeigu mes tai galime padaryti? Kodėl? Taigi aš tą klausimą palieku jums.
    Dėl to nutarimo aš siūlau balsuoti, aišku, pritarti, bet kartu susimąstykime, kad mes esame ne socialdemokratai, mes esame viena koalicija ir mes kartu turime priimti sprendimus ir kartu pasiekti jų rezultatus. Ačiū. (Plojimai)
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu į tribūną P. Gražulį.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, mes svetimų nuopelnų nenorime prisiimti. Dėl šio nutarimo projekto iniciatyvą parodė Darbo frakcija, už tai sveikinu, ir mes paremsime šitą iniciatyvą, tai iniciatyvai pritars ir socialdemokratai. Bet aš noriu šiek tiek atsiliepti ir į J. Razmos kalbėjimą. Manau, jo pasiūlymas, kad ne nuo liepos mėnesio, o nuo gegužės mėnesio, yra visiškai logiškas. Aš galiu pasakyti, kad taip pat balsuosiu už šitą J. Razmos pasiūlymą. Aš nemanau, kad mums reikia žiūrėti, kas siūlo, svarbiausia žiūrėti, ką siūlo. Kitas dalykas. Taip, būtų gerai, jeigu kas nors būtų užregistravęs nuo sausio 1 d. ir jeigu būtų numatytos lėšos, iš tikro būtų galima svarstyti.
    Gerbiamieji, aš manau, labiausiai reikia didelio noro. Jeigu turėtume norą, tikrai tuos pinigus surastume net nedidindami infliacijos. Pažiūrėkime, vienas iš šaltinių, kuris buvo aptariamas irgi kaip slapta informacija (neviešinsiu, kur), sumažinkime atskaitymus privatiems fondams, nedarykime nulio, bet darykime vienas plius vienas - ir tai 317 mln. Lt. Atiduokime šituos pinigus pensininkams kompensacijoms. Kas čia atsitiks? Atidėkime metams, dvejiems ir dar papildomai iš kitur kur nors suraskime, ir faktiškai pensijų kompensavimo problemą išspręsime. Galima pažiūrėti, jeigu dar trūksta lėšų, nieko neatsitiktų, jeigu sumažintume valstybės investicinę programą kokiu 100 mln. Lt. Nemanau, kad čia įvyktų tragedija. Dar vienas šaltinis, pats didžiausias šaltinis ir socialiai teisingiausias, - progresyviniai mokesčiai. Tiems, kuriems atkūrėme atlyginimus, per progresyvinius mokesčius jie dalį grąžintų į biudžetą. Labai socialiai atsakinga būtų, jeigu sugebėtume priimti tokį įstatymą.
    Antras dalykas. Konservatoriai buvo pasiūlę apmokestinti automobilius. Gal nedideliu mokesčiu būtų galima net apmokestinti automobilius. Nematyčiau čia didelės tragedijos. Nereikia, kad tas mokestis būtų labai didelis, bet būtų galima apie 100 mln. Lt surinkti. (Balsai salėje) Gerbiamasis Kubiliau, nesakome, kad jūsų visos mintys yra neracionalios. Mes, kai jūs siūlote racionalias mintis, gerus pasiūlymus, jiems pritariame. Reikia išgirsti ir opoziciją, ir jos racionalius pasiūlymus.
    Pakartosiu, aš balsuosiu už J. Razmos siūlymą, kad kompensacijos būtų nuo gegužės mėnesio. O Vyriausybei pasakysiu, kad per mažai šiandien priimti šią deklaraciją, per mažai tik šio nutarimo, per mažai tik iš viršplaninių lėšų. Vyriausybę reikia įpareigoti surasti iš kur, aiškiai numatyti sumą, ne mažesnę kaip 200 mln. Lt, ir iš kokių šaltinių kompensuosime pensijas. Tikiuosi, kad Vyriausybė suras tuos šaltinius, šitas nutarimo projektas tikrai privers Vyriausybę šiek tiek pasukti galvą. Ačiū už dėmesį.
     PIRMININKAS. Dėkojame, kolega. Kviečiu į tribūną K. Daukšį.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš čia klausausi ir galvoju, apie ką mes šnekame. Apie populistinius sprendimus, apie tai, kad čia kažkokios rinkimų agitacijos, apie kitus reikalus? Ar pensininkai, kai buvo krizė, negelbėjo Lietuvos negaudami dalies savo pajamų, pensijos, ar jie vaikščiojo į mitingus, trukdė Vyriausybei dirbti ir nekentėjo normaliai, kol viskas pasibaigs? Visa tai vyko ir valstybė yra jiems skolinga, ir tą skolą iš tikrųjų turi atiduoti nekalbėdama apie tai, kad tas ar kitas dalykas. Nepamirškite, kad daugeliu atvejų daugelis tų žmonių po penkerių metų ir nesulauks tos pensijos, jeigu mes taip ilgai lauksime. Todėl aš manau, kad labai teisinga, kad Vyriausybė rastų lėšas. Šitas nutarimas yra skirtas ne tam, kad mes čia pasipuikuotume, o tiesiog dar kartą pasakytume, kad Seimas vieningai prašo Vyriausybę rasti lėšų pradėti kompensuoti, ypač tiems žmonėms, kurie yra gerokai vyresnio amžiaus, kuriems galbūt po penkerių metų tos kompensacijos nereikės.
    Vieną kartą norėčiau pasakyti, kad aš atsimenu... antrą pensijų kompensavimą. Parduodami "Mažeikių naftą" baigėme pirmą kompensavimą. Dabar nelabai yra ką parduoti, todėl visiems politikams pasakysiu dar vieną dalyką - baikime lįsti prie tų pensijų. Jeigu jos yra apskaičiuotos ir jos yra, tai turi būti mokamos, kad ir kokia krizė būtų valstybėje. Tai yra žmonių uždirbti, sunešti pinigai. Jeigu viena ar kita valdžia nesugeba normaliai valdyti valstybės ir nesugeba tuos pinigus sumokėti, ji turi paprasčiausiai tai pasakyti ir tada eiti lauk.
     Aš manau, nors dabar mūsų koalicijos valdžia, mums bus sunku rasti tas lėšas iš įvairių šaltinių, bet aš tikiu, kad mes jas rasime, tą kompensavimą pradėsime ir žmonėms teisybė bus atkurta, nepaisant to, ar rinkimai yra, ar rinkimų nėra, ar dar kas nors, nes tai yra mūsų valstybės skola mūsų šalies piliečiams. Ačiū už dėmesį.
     PIRMININKAS. Dėkoju K. Daukšiui. Taigi išklausėme visų, norinčių kalbėti, nuomones. Dabar yra pasiūlymai. Gerbiamieji kolegos, kadangi mes jau sutikome bendru sutarimu pereiti visas procedūras iki šio nutarimo projekto priėmimo, yra pasiūlymas. Dėl 1 straipsnio yra J. Razmos pasiūlymas, jūs jį matote, visi gavote. Visi turite tekstą? Ten yra paprastas pasiūlymas dėl įsigaliojimo datos. Pristatys gerbiamasis J. Razma. Laikykimės griežtai Statuto.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš labai tikiuosi, kad šiek tiek išgirdote ir mano kalbą diskusijoje, dabar dar konkrečiau paminėsiu pirmąjį pasiūlymą.
    Aš vis dėlto siūlau, kad suteiktume aiškumą dėl kompensavimo ne nuo liepos 1 d., o nuo gegužės 1 d. Manau, tai būtų sąžininga dėl būsimų rinkimų, kad nebūtų spekuliacijų ir vilionių, o paskui, liepos 1 d., pasakytume, na, žinote, tų lėšų neradome ir nieko neišėjo. Kaip jau bus, taip bus, kad žmonėms būtų aišku, kad ne vėliau kaip gegužės 1 d. jie mato, kiek šiais metais yra tų lėšų pensijoms kompensuoti.
    Be to, aš parašau žodžius, kad kitais metais būtų "dalinis kompensavimas". Ne visas, kaip sakiau, nes tikrai 1 mlrd. 300 mln. Lt nerasime. Taip pat siūlau išbraukti tą vietą, kurioje kalbama apie kažkokias viršplanines lėšas. Na, pagal Biudžeto įstatymą nebus kaip panaudoti viršplaninių lėšų. Aš siūlau Vyriausybei susikaupti, pažiūrėti, kiek galima rasti, ir biudžeto projekte tą kompensavimo sumą numatyti. Bet tai, be abejo, yra siūlymo forma, ne kokio nors įpareigojimo forma.
     PIRMININKAS. Išgirdote kolegos J. Razmos pristatytą pasiūlymą, pataisą. Dabar yra galimybė kalbėti už šį pasiūlymą: viena nuomonė - už, viena - prieš. A. Kubilius - nuomonė už.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš tikrai manau, kad J. Razmos pasiūlymai yra visiškai racionalūs, nes šis pateiktas projektas turi dvi ydas. Viena - tai data - liepos 1 d., nes iš tikrųjų kyla įtarimas, kad po liepos 1 d. nieko nebus daroma, nes reikia šita tema paspekuliuoti iki Prezidento ir Europos Parlamento rinkimų. Todėl, jeigu tos kalbos čia yra nuoširdžios, reikia rašyti gegužės 1 d.
    Antras dalykas. Reikia tikrai atsisakyti bet kokių nuorodų į viršplanines pajamas, nes tai yra visiškas absurdas. Jeigu valdančioji koalicija ir Vyriausybė sutaria, kad galima rasti papildomų lėšų pensijoms kompensuoti, galbūt pasistengus kovojant su šešėline ekonomika ar su kontrabanda, tai tokias lėšas reikia numatyti biudžete. Privaloma sąlyga yra data ir tai, kad toks sprendimas atsispindėtų kitų metų valstybės biudžete arba "Sodros" biudžete, žiūrint, iš kurių lėšų tai būtų daroma. Kitu atveju tai lieka visiškai tuščias populizmas. Todėl raginu pritarti J. Razmos pasiūlymams.
     PIRMININKAS. Nuomonė prieš - V. Bukauskas.
     V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Mano nuomonė yra kitokia ir pasakysiu kodėl. Pristatant šį nutarimą buvo aiškiai pasakyta, kad nėra fiksuota data, kad būtent šių metų liepos 1 d. Esant galimybei - ir anksčiau. Vadinasi, Vyriausybė gali rasti lėšų kad ir nuo vasario 1 d. ar nuo kovo 1 d. Šitas J. Razmos pasiūlymas užkerta kelią Vyriausybei suplanavus ir suradus lėšų pradėti anksčiau nusavintų pensijų kompensavimą.
    Kita, ką noriu pasakyti. Gerbiamasis Andriau, nereikia pradėti rinkiminės agitacijos ir nereikia saistyti visuomenės (...) su rinkimais. Mes aiškiai apibrėžiame ir aiškiai pasakome: Vyriausybė su biudžetu turi atnešti nustatytą mechanizmą, kad iki 2016 m. būtų baigta šita procedūra ir kad būtų užkirstas kelias Seimo rinkimuose jums užsiimti populizmu dėl grąžinimo nusavintų pensijų, kurias jūs ir nusavinote, bet nesugrąžinote ir neatkūrėte. Ačiū. Pasisakau prieš J. Razmos pasiūlymą.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, išklausėte nuomones už ir prieš. Reikia balsuoti ir apsispręsti balsuojant. Kas už tai, kad pritartume J. Razmos pasiūlymui, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. Mes balsuojame už gerbiamojo J. Razmos pasiūlymą. Jeigu pritariate J. Razmos pasiūlymui, balsuojate už, jeigu kitaip manote, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Rezultatas lygus. (Balsai salėje) Labai atsiprašau, už - 39, prieš - 9, susilaikė 48. J. Razmos pasiūlymui nepritarta.
    Dėl 2 straipsnio. (Balsai salėje) Prašau? Ne taip Pirmininkė balsavo? Gerai. Žmogiška klysti.
     L. GRAUŽINIENĖ. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, aš atsiprašau, maniau, kad už visą, todėl balsavau už. Mano balsą įskaitykite prieš.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Užtenka. Vis tiek J. Razmos pasiūlymas nesulaukė bet kokiu atveju... Fiksuojame, kad jūsų balsas buvo prieš.
    Dėl 2 straipsnio - taip pat J. Razmos pasiūlymas. Prašom, kolega.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Čia jau tikiuosi, kad visi galės pritarti, jeigu siekia bent kokio nors konkretumo dėl pensijų kompensavimo. Autorių yra pasiūlyta abstrakčiai, nežinia, iki kada Vyriausybei parengti tvarką ir konkrečius įstatymų projektus. Aš siūlau, kad Vyriausybei būtų konkreti data - iki kitų metų kovo 1 d. Tikrai to laiko pakanka trumpiems projektams parengti. Taip pat parašau, kad ne kada nors, o 2014 m., jau būtų iš dalies kompensuojamos pensijos. Tai tokia paprasta pataisa.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Aš manau, kad visi Seimo nariai suprato pataisos esmę. Noriu paklausti dėl nuomonės už. Gal pritariate bendru sutarimu? Negirdžiu prieštaravimų. Gerbiamasis Jurgi Razma, jūsų pataisai dėl 2 straipsnio pritarta bendru sutarimu. Gerbiamieji kolegos, svarstymas pastraipsniui baigtas.
    Galbūt dar yra norinčių kalbėti? Gerbiamieji kolegos, gal truputėlį sutrumpiname? Jeigu po svarstymo... Gal atsiims kolegos prašymą kalbėti? Tiesiog pritariate visi ar norite kalbėti? Pritariame? Ar galime pritarti bendru sutarimu po?.. Balsuojame. Gerai. Yra noras balsuoti. Kas už tai, kad po svarstymo pritartume nutarimo projektui Nr. XIIP-1195, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavimo rezultatai: už - 102, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Taigi po svarstymo nutarimo projektui su visais pataisymais, dėl kurių Seimas apsisprendė, pritarta. Tai yra dėl pirmojo J. Razmos pasiūlymo nepritarta, dėl antrojo J. Razmos pasiūlymo pritarta. Taigi po svarstymo pritarta.
    Priėmimas. Priėmimas pastraipsniui. Kadangi mes jau viską apsvarstėme, dėl 1 straipsnio daugiau pasiūlymų ir pastabų nėra, ar galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu.
    2 straipsnį su visais pasiūlymais ir pastabomis galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. Nutarimo projekto priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Dėl viso nutarimo projekto yra norinčių kalbėti. Gerbiamieji kolegos, matau, labai gausiai pasisako už, tai galbūt balsuojame? (Balsai salėje) Labai ačiū. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume Seimo nutarimo "Dėl pensijų kompensavimo" projektą Nr. XIIP-1195, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio nutarimo priėmimas

    Skelbiu balsavimo rezultatus: už - 96, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Taigi nutarimas (projekto Nr. XIIP-1195) yra priimtas. (Gongas)
    Dėl vedimo tvarkos arba replika po balsavimo. Prašom.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Na, įdomus procesas, rezultatas yra teigiamas, manau. Tik stebiu tokias povandenines sroves, kairieji ir dešinieji, kaip susitarę, jie beveik visada susitarę, nekalba apie šaltinį. Mano supratimu, rimčiausias šaltinis tam, kad būtų galima įvykdyti valstybės įsipareigojimus pensininkams, būtų bent jau sustabdyti mokėjimus privatiems pensijų fondams, kad iš "Sodros" draudiminiai pinigai nepatektų į privačias rankas. Tą labai drąsiai ir totaliai padarė vengrai, laikinai sustabdė tuos mokėjimus ir estai. Ir nieko neatsitiko. Siūlau šaltinį visiems čia esantiems ir lengvai įvykdysime įsipareigojimą.
     PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už nuomonę. J. Sabatauskas. Juliau, jūs norite kalbėti? Prašom.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Aš labai trumpai dėl balsavimo. Dėl svarstymo balsavau, trumpai čia buvau... na, nesuspėjau pabalsuoti. Mano balsą prašau laikyti už.
     PIRMININKAS. Labai gerai. Bus 103, kiek prisimenu. Gerbiamasis A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, čia tokia visuotinė sutarimo atmosfera, bet aš tik norėčiau, kad būtų labai aiškiai fiksuota, kas čia buvo nubalsuota. Jeigu Vyriausybė, atnešusi kitų metų valstybės biudžetą, jame nebus numačiusi lėšų kompensavimui, tai bus šio nutarimo pažeidimas. Aš raginu valdančiąją koaliciją labai gerai suprasti, kokį ji šiuo nutarimu davė pavedimą Vyriausybei. Jeigu po to valdančioji koalicija turės problemų priimdama biudžetą, tai bus šio sprendimo pasekmė.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega A. Kašėta. Prašom.
     A. KAŠĖTA (LSF). Gerbiamieji kolegos, mes labai džiugiai priėmėme šį nutarimą, tačiau susidarė labai dviprasmiškas įspūdis. Iš kolegės V. Baltraitienės pristatymo, iš kolegų pasisakymų diskusijoje supratau, kad jeigu neįregistruotas projektas, tai koalicijos partneriai socialdemokratai ir visi kiti likusieji, išskyrus Darbo frakciją, buvo prieš kompensavimą arba nenorėjo niekaip įsipareigoti. Taigi klausimas lieka atviras, ar bus politinė valia, jeigu koalicijos partneriai netgi tokiu būdu - Seimo dokumentu bando priversti prisiminti pensininkus.
     PIRMININKAS. Prašom, kolega. K. Daukšys.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš manau, kad koalicija labai džentelmeniškai pasielgė, nes leido ir opozicijai prisidėti prie šito Seimo nutarimo priėmimo. Nes tai būtų tik mūsų vienų nuopelnas, o dabar - viso Seimo. Todėl dėkui už pagalbą.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, buvo išsakytos replikos po balsavimo.

16.18 val.
    2013 m. lapkričio 26 d. (antradienio) posėdžių darbotvarkės pateikimas ir tvirtinimas

    Kviečiu į tribūną Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkę L. Graužinienę pristatyti klausimą r-1 - lapkričio 26 d. posėdžių darbotvarkę. Prašom.
     L. GRAUŽINIENĖ. Labai ačiū, posėdžio pirmininke, už supratimą. Dėkoju Seimo nariams už prieš tai buvusį balsavimą. Noriu pristatyti lapkričio 26 d., antradienio, darbotvarkę. Kaip minėjau, perkeliami politinių partijų įstatymai su lydinčiaisiais. Ir stadijos bus perkeltos. Ir svarstymo. Kad ir išvykstu, jeigu viskas gerai, bus paliktas sutikimas dėl ypatingos skubos, kad galėtume pabaigti visą paketą. Tikiuosi, kad komitetuose bus sutvarkytas visas paketas ir antradienį bus galima užbaigti rinkimų paketą. Taip pat ir ataskaitos - 2014 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatymo projekto svarstymas, kuris labai svarbus, nemažai įstatymų projektų svarstymų. Antradienis - svarstymų diena, kai įstatymai susiję su svarbiomis biudžetin... su fondais arba socialinio draudimo, arba sveikatos fondais. Ir, be abejo, po pertraukos, kaip ir buvo žadėta, yra įdėti du politiniai klausimai: Seimo nutarimo dėl Seimo narės N. Venckienės ekstradicijos projektas ir dėl N. Venckienės apkaltos proceso. Ir jeigu dar bus suspėta, po politinių klausimų tikrai yra nemažai pateikimų, kuriuos reikėtų pateikti, bet jeigu jie nebus pateikti, persikels į ketvirtadienio darbotvarkę.
     PIRMININKAS. Dėkoju Pirmininkei. Jūsų nori paklausti gerbiamasis A. Kubilius. Prašau.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamoji Pirmininke, kaip aš pamenu, ketvirtadienį nėra planuojamas Seimo posėdis.
     L. GRAUŽINIENĖ. Tai antradienį.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). O mano klausimas tada, kodėl iki šiol, nors Seniūnų sueigoje buvo lyg ir sutarta, mes apie tai kalbėjome ir Seimo posėdyje, kodėl nėra komisijos sudarymo dėl V. Uspaskicho imuniteto tęsinio.
     L. GRAUŽINIENĖ. Ačiū, gerbiamasis opozicijos lyderi. Reikia iš naujo parengti nutarimo projektą. Jūs parengėte, bet neatsiklausėte kitų frakcijų. Aš, kaip Seimo Pirmininkė, dar raštu priminiau kitoms frakcijoms, nes tik dvi frakcijos, konservatorių ir liberalų, yra pateikusios Seimo narių į komisiją pakeitimus. Laukiu iki kitos savaitės pirmadienio kitų frakcijų atstovų. Bus parengtas nutarimo projektas, nes dabar negaliu įrašyti nutarimo projekto, visiškai atitinkančio statutines normas. O jeigu (...). (Balsas salėje) Labai ačiū. Jeigu bus parengtas ir eis alternatyvus, tai jūs spręsite, ar svarstysime abu nutarimų projektus, ir kurį jūs įregistravote, ar ne, bet aš turiu ir net privalau, ne turiu, pagal Statutą atsiklausti frakcijų, prašyti frakcijų deleguoti į tą komisiją atstovus. Tokia yra statutinė nuostata. Labai ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju Seimo Pirmininkei L. Graužinienei už kitos savaitės (antradienio) darbotvarkės pristatymą. Pirmininkė atsakė į klausimus. Kokių būtų pastabų, pasiūlymų? Galime bendru sutarimu sutarti dėl kito antradienio darbotvarkės? Taip, sutarta bendru sutarimu.

16.22 val.
    Rinkliavų įstatymo 1, 6 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo priedu įstatymo projektas Nr. XIP-3811(2)ES (priėmimas)

    Grįžtame prie pagrindinės darbotvarkės. Darbotvarkės 2-1 klausimas - Rinkliavų įstatymo 1, 6 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo priedu įstatymo projektas Nr. XIP-3811. Pranešėja - gerbiamoji R. Tamašunienė, Biudžeto ir finansų komitetas. Priėmimas.
    Gerbiamieji kolegos, Ritos gal ir nevarginsime, nes pataisų, pasiūlymų nėra. Tiesiog gal pastraipsniui mes pradėsime priėmimą. Gerai? Ačiū.
    Šio įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui. 1 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. 2 straipsnis. Pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Dėl 3 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas bendru sutarimu. Taigi įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Norinčių kalbėti dėl viso įstatymo projekto už, prieš nėra.
    Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-3811, balsuojate už, kas kitaip manote, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 80, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymo projektas Nr. XIP-3811 yra priimtas. (Gongas)
    Tikrai viską matau. Taigi kalbės J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, priėmėm naudingą sprendimą, kuris leis sutaupyti šiek tiek lėšų, nes dabar tie, kurie gali gauti pasus ar tapatybės korteles nemokamai, ims tik vieną dokumentą. Bet gaila, kad svarstymo stadijoje nebuvo pritarta mano pataisoms, galėjome dar daugiau sutaupyti ir racionaliau pasielgti. Ar aš ne taip supratau, ne apie šitą projektą kalbėjome?
     PIRMININKAS. Tai nieko, Jurgi, visi mes čia padarome klaidelių. Svarbu, kad nedideles klaidas darome.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Ne, ne, viskas gerai. Tik aš pasižiūrėjau, kad...
     PIRMININKAS. Konstatuojame, kad klaida nepadaryta. Gerai. Ačiū. Z. Žvikienė. Prašom, kolege.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, prašau užskaityti mano balsą už. Nežinau, dėl ko nesuveikė aparatūra, iš naujo įkišus kortelę.
     PIRMININKAS. Būna, aparatūra irgi klysta.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū.
     PIRMININKAS. Labai ačiū. Užskaitome balsą už.

16.25 val.
    Biudžeto sandaros įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-881(2) (priėmimas)

    Judame toliau, kolegos. Darbotvarkės 2-2 klausimas - Biudžeto sandaros įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-881. Kviečiu į tribūną pranešėją B. Bradauską, Biudžeto ir finansų komiteto pirmininką. Bronius gali irgi nesivarginti, nors jo ir nėra.
    Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš... Vienas. Gerbiamasis Valentinai, atsisakote? Labai ačiū už supratimą.
    Taigi kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-881, balsuojate už, kas kitaip manote, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 85, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymo projektas Nr. XIIP-881 priimtas. (Gongas)

16.27 val.
    Vietos savivaldos įstatymo 11, 13, 14 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-3533(4) (priėmimas)

    Darbotvarkės 2-3 klausimas - Vietos savivaldos įstatymo 11, 13, 14 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-3533. Pranešėja - V. Baltraitienė, valstybės valdymo... Galbūt jūsų irgi nekviesiu, nevarginsiu. Labai paprasta viskas, nes pasiūlymų, pastabų nėra. Yra tik Seimo kanceliarijos Teisės departamento išvada, kuriai komitetas pritarė.
    Priėmimas pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimtas straipsnis. Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta. Dėl 3 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Priimta. Dėl 4 straipsnio, kaip minėjau, buvo Teisės departamento išvada, kuriai pritarė komitetas. Mes taip pat galime pritarti 4 straipsniui bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra. Taigi kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-3533, balsuojate už, kas manote kitaip, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 85, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymo projektas Nr. XIP-3533 yra priimtas. (Gongas)

16.29 val.
    Vietos savivaldos įstatymo 33 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-442(2) (priėmimas)

    Darbotvarkės 2-4 klausimas - Vietos savivaldos įstatymo 33 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-442. Taip pat jokių pastabų, pasiūlymų nėra.
    Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. Įstatymo projekto priėmimas pastraipsniui baigtas. Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš nėra.
    Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-442, balsuojate už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 81, prieš nėra, susilaikė 1. Įstatymas, projekto Nr. XIIP-442, yra priimtas. (Gongas)

    16.30 val.
    Vietos savivaldos įstatymo 26 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-760(2) (priėmimas)

    Darbotvarkės 2-5 klausimas - Vietos savivaldos įstatymo 26 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-760(2). Gerbiamieji kolegos, taip pat pastabų, pasiūlymų nėra, pradedame priėmimą pastraipsniui.
    Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra? Priimtas bendru sutarimu. Dėl 2 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra? Priimtas bendru sutarimu. Priėmimas pastraipsniui baigtas.
    Dėl viso įstatymo kalbėti už, prieš nėra. Balsuojame. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIIP-760, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.

    Šio įstatymo priėmimas

    Balsavimo rezultatai: už - 82, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Taigi įstatymas, projekto Nr. XIIP-760(2), yra priimtas. (Gongas)

16.32 val.
    Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-1163 atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai, Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-1164 atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai

    Gerbiamieji kolegos, darbotvarkės 2-6a klausimas - Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-1163 atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai.
    Gerbiamieji kolegos, aš norėčiau truputį priminti Statutą, kad visiems būtų aiškios visos procedūros. 139 straipsnis - "Aplinkybės, kurioms esant įstatymo projektas neteikiamas svarstyti Seime": "Jeigu Teisės ir teisėtvarkos komitetas padaro išvadą, kad įstatymo projektas prieštarauja Konstitucijai ir nėra nustatyta tvarka pateikto Konstitucijos pataisų projekto, Seimo Pirmininkas teikia šią išvadą svarstyti Seime. Jeigu Seimas visų Seimo narių balsų dauguma nepritaria Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadai, atitinkamas įstatymo projektas gali būti svarstomas ir nepateikus Konstitucijos pataisų projekto."
    Perskaičiau. Man atrodo, kad daugelis Seimo narių žino šitą procedūrą, bet mano pareiga jums visiems priminti, kaip visa šita procedūra yra atliekama. Paprašysiu komiteto pirmininko pristatyti šį klausimą.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė ir preliminariai įvertino Valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą, kai Teisės departamentas pateikė pastabas dėl galimo prieštaravimo Konstitucijai. Komitetas priėmė sprendimą (balsavimo rezultatai: už - 5, prieš - 2, vyko alternatyvus balsavimas), kad projektas galimai prieštarauja Konstitucijos 48 straipsnio 1 dalies nuostatai, kad kiekvienas žmogus turi teisę gauti teisingą apmokėjimą už darbą, bei oficialiai Konstitucinio Teismo suformuotai doktrinai dėl atlyginimų mažinimo, ypač žiūrint į 2013 m. balandžio 30 d. nutarimą. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkui. Mes turime apsispręsti. Visi dabar pasisako prieš komiteto nuomonę. (Balsai salėje) Gal dėl abiejų, gerbiamasis pirmininke?
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, iš esmės dėl abiejų projektų išvada ta pati ir balsavimo rezultatai tokie patys: už - 5, prieš - 2, susilaikę nebuvo skaičiuojami.
     PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke. Kadangi aš manau, kad...
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Buvo alternatyvus balsavimas.
     PIRMININKAS. Kviečiu vieną - už, vieną - prieš. Mes dabar kalbame apie Teisės ir teisėtvarkos komiteto padarytą išvadą dėl šio įstatymo projekto. Kviečiu A. Kubilių išsakyti nuomonę prieš.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mano manymu, čia tie pseudokonstituciniai argumentai yra visiškai netinkami. Pirmas dalykas, Konstitucinis Teismas nėra nagrinėjęs politikų ir ministrų algų klausimo, todėl čia naudoti kokią nors konstitucinę doktriną yra visiškai neteisinga, netikslu ir, aš pasakyčiau, nesąžininga.
    Antras dalykas, tai iš tiesų moralinis klausimas. Mano įsitikinimu, dangstytis Konstitucinio Teismo išvada svarstant Seimo narių atlyginimų klausimą, kai pats Seimas turi spręsti, ar jis gali susimažinti atlyginimus, yra vėlgi visiškai nedora, nes Seimo nariai dabar čia spręs tariamai klausimą dėl to, ar teisėta, ar neteisėta Seimo nariams patiems susimažinti atlyginimus. Toks atseit teisinis sprendimas yra nulemtas Seimo narių tam tikro požiūrio į savo atlyginimų klausimą. Todėl mano labai paprastas ir aiškus pasakymas, gerbiamieji kolegos: savo savanaudiškumo, asmeninio savanaudiškumo, nepridenginėkime Lietuvos Konstitucija. Lietuvos Konstitucija yra aukščiau už tą labai jau buitiškai žemišką reikalą, ir jeigu Konstitucinis Teismas vėlgi dėl buitiškų, žemiškų interesų, savo interesų, yra nutaręs pasakyti, kad teisingas atlyginimas yra tik toks, kai Seimo nariams atlyginimai didės 2 tūkst. Lt, o Konstitucinio Teismo teisėjams - 2,5 tūkst., aš manau, kad tokia konstitucinė doktrina yra visiškai neteisinga, todėl raginu šį Teisės ir teisėtvarkos komiteto sprendimą tiesiog atmesti.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, mes susitarėm, kadangi darbotvarkės 2-6a ir 2-6b klausimai yra susiję, leidžiam kalbėti po du už ir prieš ir tada balsuodami nuspręsime. Pritariate tokiai tvarkai? Labai ačiū.
    Nuomonė prieš - A. Sysas. Atsiprašau, nuomonė už, už komiteto sprendimą.
     A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, malonu girdėti konservatorių, ypač A. Kubiliaus, kalbas apie moralinius dalykus. Manau, kad reikėjo į moralinius dalykus įsiklausyti jau tada, prieš priimant sprendimus Konstitucinio Teismo... nutarties, kuri aiškiai pasakė, kad taip daryti negalima. Apie tai mes kalbėjome šioje salėje. Jeigu yra kurčių, tai yra jų problema.
    Aišku, dabar galima vadinti savanaudišku, bet, gerbiamasis Andriau, ar jūs prisimenat, kai jūs mane čia kvailiu išvadinote, kai aš sakiau, kad taip didinti atlyginimų negalima, taip bazės kelti ir tokių koeficientų. Bet kažkodėl 2007 m. jūs turėjote visiškai priešingą nuomonę ir varėte iš visų tribūnų, kad gyvenimas yra toks geras ir galingas, kad dabar reikėtų stipriai padidinti.
    Aš manau, kad toks pasiūlymas yra grynas populizmas, nes 59 tūkst. valstybės tarnautojų kartu su statutiniais jau gauna didesnius atlyginimus. Prokurorai, teisėjai, visi valstybės valdymo institucijų vadovai gauna arba gaus. Jau netgi Seimo valstybės tarnautojai, kurie turi aukštesnes kategorijas, gauna didesnius atlyginimus nei Seimo nariai.
    Man atrodo, valstybės tarnybą kūrė konservatoriai, kurie buvo sudarę darbo užmokesčio piramidę. Tai kodėl dabar jūs užmiršote viską, ką kūrėte ir kokia sistema turi būti? Šiuo atveju galima žaisti populizmą tokį pigų publikai, bet aš manau, kad tie 150 žmonių nepadidins nei pensijų, nei atlyginimų. Siūlau, yra variantų, kai Seimo nariai, teisėjai, gaunantys didesnius atlyginimus, turi sumokėti didesnius mokesčius. Palaikykite mūsų įstatymo projektą dėl progresinių mokesčių. Tada mes tikrai sumokėsim daug daugiau ir iš tų pinigų visiems atlyginimams užteks ir bus sąžininga. O galite dar atsisakyti.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kolegos, paprašyčiau laikytis reglamento. Nuomonė prieš - K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų jau pats Konstitucinis Teismas savo sprendimu pažeidė vieną esminį teisės principą - jis tapo teisėju savo paties byloje ir parodė labai prastą pavyzdį. Sekant šituo pavyzdžiu, tiesą sakant, buvo galima priimti kitokius sprendimus, buvo galima kalbėti apie kitokių atlyginimų proporcijų įtvirtinimą ir kitokį atlyginimų didinimą - taip, kad jis pasiektų platesnes žmonių mases, negu dabar yra padaryta. Tikrai buvo tų alternatyvų, pagal kurias buvo galima eiti ir žengti, tačiau visos alternatyvos buvo atmestos.
    Aš manau, kad socialdemokratai, jeigu jie turi tokį partijos pavadinimą, jo nepateisina. Ir man keista girdėti socialdemokratų paaiškinimus apie kažkokias atlyginimų proporcijas, kurios yra lyg ir tam tikra substancinė duotybė, kurios negalima pakeisti, lygiai taip pat keista iš Konstitucinio Teismo girdėti panašius traktavimus. Atlyginimų santykiai ir susidarę santykiai tarp įvairių kategorijų apmokėjimų nėra jokia substancija ir tikrai gali būti keičiami. Tai nejaugi galima keisti tik didinant tuos atstumus? Galima ir mažinti. Man atrodo, kad socdemai turėtų mažinti šitą distanciją, tačiau, pasirodo, socdemai yra už didinimą. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Kolega, laikas baigėsi. Dėkoju, kolegos. Nuomonė už - R. Žemaitaitis.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų tai nebūčiau kalbėjęs nei už, nei prieš, bet būkime sąžiningi ir teisingi, ypač tie, kurių frakcijose yra bent po teisininką, tai, ko gero, jums yra išaiškinę šitą dalyką - prisiekėme Konstitucijai ir Konstitucinio Teismo sprendimai bet kokiu atveju yra vykdomi. Klausimas, kokia apimtimi mes vieną ar kitą Teismo sprendimą vykdome. Jeigu mes ką tik įvykdėme, grąžinome pensijas į prieškrizinį lygį, neseniai vyko balsavimas, kuriuo mes pasakėme, kad nuo liepos 1 d. mes iš dalies pripažįstame skolą ir pradedame ją grąžinti, jeigu mes pasakėme, kad valstybės pareigūnams, tarnautojams sumažinome neteisėtai - tarsi mes įvykdėme. Bet išmesti vieną sprendimą iš tikrųjų yra visiškai nelogiška.
    Kitas dalykas, aš jums pateiksiu aritmetinį skaičiavimą, kad nereikėtų populistiniais dalykais vadovautis. Tai yra 150 žmonių, tai nesiekia 4 mln. Tai šiurkščiai pensininkas per metus, ne per mėnesį, per metus, gautų tik 11 Lt nuo šitos sumos. Čia dar kartą parodau, kiek mes patys iš savęs tyčiojamės. Ir labai gerai vakar pailiustravo vienas žmogus, pensininkas, kuris pasakė: ko jūs nerimaujate dėl konservatorių, jie anoje Vyriausybėje tiek prisivogė, tiek gavo kyšių, kad jiems dabar nereikia atlyginimų, jie gali iš to gyventi. Juoko forma galime iš tikrųjų tą dalyką pasakyti. Mielieji kolegos, ne politikuokime, o priimkime tą sprendimą, ir kuo bus didesnis atlyginimas, tuo didesnius mes mokesčius sumokėsime ir tikrai bus tuo geriau. (Šurmulys salėje)
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš norėčiau, kad jūs visi nusiramintumėte. Tiesiog visi mes turime savo nuomonę. Klausimas labai aiškiai suformuluotas. Dabar visus kviesiu balsuoti, noriu suformuluoti.
    Kas už tai, kad pritartume Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonei, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. Gerbiamieji kolegos, balsuojame iš karto už abu įstatymų projektus. Tai yra darbotvarkės 2-6a klausimas ir darbotvarkės 2-6b klausimas. Dar kartą kviečiu. Kas už tai, kad pritartume Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonei, kad šie įstatymų projektai prieštarauja Konstitucijai, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Balsavimo rezultatai: už - 56, prieš - 29, susilaikė 8. Yra pritarta Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonei ir toliau šių klausimų nesvarstysime. Norint, kad šie klausimai būtų toliau svarstomi, reikėjo surinkti prieš arba susilaikiusių 71 balsą.
    Replika po balsavimo. Prašom.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Iš tikrųjų dar viena replika, ką pamiršau pasakyti. Sako, kad Seimo nariams yra negražu balsuoti už save. Tai prieš tai mes ką tik balsavome dėl pensijų atkūrimo ir skolos pripažinimo. Taip išeina, kad Seimo nariai, kurie yra pensininkai, turėjo nusišalinti. Tikrai, logiškai pagalvojus, ką mes patys darome, neplakime savęs. (Šurmulys salėje)
     PIRMININKAS. V. A. Matulevičius, prašom, kolega.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Aš noriu trumpai replikuoti gerbiamajam A. Sysui, jis pasakė, kad čia pigus populizmas. Čia nėra pigus populizmas, čia būtų buvęs labai brangus populizmas, nes mes būtume savo noru atsisakę beveik 2 tūkst. Lt per mėnesį, tai būtų žygdarbis. Iš tikrųjų tai yra prisidengimas Konstitucija. Konstitucija nedraudžia politikams ir jokiems iš piliečių būti sąžiningiems ir teisingiems. Ji ne to reikalauja, bet, deja, kolegos, mes nepagalvojame šį kartą apie bendrą interesą, apie mūsų Seimo autoritetą visuomenės akyse, mes jau esame pagal pasitikėjimą pabaigoje. Galėjome tai ištaisyti. (Šurmulys salėje)
     PIRMININKAS. J. Razma, prašom, kolega.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Netikėtai įdomių argumentų čia teko išgirsti - pasirodo, reikia Seimo nariams mokėti kuo didesnius atlyginimus, nes tuo didesni mokesčiai į biudžetą ateis. Tai būtų gerai, jeigu tie atlyginimai būtų mokami ne iš biudžeto, o iš kur nors kitur. Šiuo atveju balsuojant, aš manau, vis dėlto derėjo prisiminti, kad Seimo nariai ir ministrai yra ta išskirtinė kategorija, kuriai, jau išryškėjus krizei, 2008 m. lapkričio 13 d., buvo išskirtinai padidinti atlyginimai. Kad ir po to nuo sausio 1 d. jie buvo sumažinti, tai čia mes gudraujame, ir visuomenė, manau, tą gudravimą mato, kad atseit ir mes čia solidariai buvome susimažinę ir dabar solidariai atkuriami tie koeficientai. Tai vis dėlto tom aplinkybėm, kai neatkurtas bazinis dydis, kai dar nekompensuotos pensijos, būtų buvę moralu bent metams pratęsti sau atlyginimų sumažinimą.
     PIRMININKAS. M. Zasčiurinskas, prašom, kolega.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Žinote, taip smagu klausyti pamokslautojų, jautiesi, kad grįžai į tarybinius laikus, nes čia visi tarybiniai žmonės, ten irgi buvo protingųjų, kurie pamokslavo. Čia yra pamokslautojų standartai, tradicija, 20 metų pamokslauja, bet yra ir naujų, jaunų, dabar dingo. Klausykite, aš tiems naujiems, jauniems noriu pasakyti: kolegos, jūs turite visišką laisvę atsisakyti viso savo atlyginimo. Atsisakykite, nereikės pamokslauti. Ačiū.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis A. Kubilius, po to A. Salamakinas.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš, būdamas jau 20 metų seimuose, nesitikėjau, kad elementariausias gobšumas kažkuriam Seime bus pripažintas konstitucine vertybe.
     PIRMININKAS. A. Salamakinas. Prašom, kolega.
     A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Tikrai nieko nemoralizuosiu. Kažkaip mintimis grįžau 13 ar 14 metų atgal. Seime mes irgi turėjome panašią situaciją, ir tada vienas Seimo narys kas rytą tiems, kurie balsavo, kad nereikia atkurti atlyginimų Seimo nariams, primindavo jiems: atisisakykite šitų atlyginimų, jeigu jūs nenorite jų imti. Tai aš dabar, gerbiamasis Andriau, tu irgi pameni, tada buvai premjeru, jums kiekvieną antradienį ryte priminsiu, kad jūs atsisakytumėt šitų 2 tūkst. Lt, jeigu jūs balsavote prieš. Gerai? (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad aistros nereikalingos, priėmėme sprendimą, tiesiog susikaupkime, reikia užbaigti šios dienos darbotvarkę. Judam toliau.
    Kitas darbotvarkės 2-6c klausimas - Valstybės politikų ir valstybės... Jis kartu. Viskas, negali. Supratau. Jie ėjo kartu bendru paketu ir jų nereikia toliau svarstyti, nes priėmėme kitą sprendimą.

16.49 val.
    Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo 1, 2, 15, 19, 20, 21, 23, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 35, 36 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir 18 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIP-4111(2) (svarstymas)

    Darbotvarkės 2-7a klausimas - Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo 1, 2, 15, 19, 20, 21, 23, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 35, 36 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir 18 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIP-4111. Pranešėja - gerbiamoji J. Vaickienė, Audito komiteto pirmininkė.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Audito komitetas buvo pagrindinis komitetas svarstant Lietuvos Respublikos viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo projektą. Dėl to klausimo buvo sudaryta darbo grupė, ji pateikė savo rekomendacijas ir mes, svarstydami šias rekomendacijas, savo komitete pateikėme pasiūlymus dėl šio sprendimo. Audito komiteto sprendimas - pritarti Lietuvos Respublikos Seimo Audito komiteto patobulintam Lietuvos Respublikos viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymo 1, 2, 15, 19, 20, 21, 23, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 35, 36 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir 18 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektui su komiteto išvadomis.
     PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkei. Jokių klausimų Seimo nariai neturi. Nuomonės už, prieš nėra. Gal po svarstymo galime pritarti šiam įstatymo projektui bendru sutarimu? Įstatymo projektui Nr. XIP-4111(2) po svarstymo pritarta bendru sutarimu.
    Darbotvarkės 2-7b klausimas. Šį įstatymo projektą atsiėmė. Tai yra įstatymas Nr. XIIP-1238. Mes jo nesvarstysime. Judame toliau.

16.52 val.
    Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 49, 59, 591, 60, 64, 65, 224, 225, 226 straipsnių pakeitimo ir papildymo, trisdešimt septintojo skirsnio pavadinimo pakeitimo ir Statuto papildymo 2261 ir 2262 straipsniais" projektas Nr. XIP-4112(2) (svarstymas)

    Darbotvarkės 2-7c klausimas - Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 49, 59, 591, 60, 64, 65, 224, 225, 226 straipsnių pakeitimo ir papildymo, trisdešimt septintojo skirsnio pavadinimo pakeitimo ir Statuto papildymo 2261 ir 2262 straipsniais" projektas Nr. XIP-4112. Pranešėjas - J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas. Svarstymas. Aš nematau komiteto pirmininko. Galbūt tada į tribūną kviečiu Audito komiteto pirmininkę J. Vaickienę, gal atsiras kas nors iš Teisės ir teisėtvarkos komiteto... Gal gerbiamasis V. Gailius? Prašom, aš jau paskelbiau.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Audito komitetas buvo papildomu komitetu svarstant projektą Nr. XIIP-4112(2). Mūsų sprendimas - iš esmės pritarti iniciatorių pateiktam Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 59, 591, 60, 225, 226 straipsnių pakeitimo ir papildymo, trisdešimt septintojo skirsnio pavadinimo pakeitimo ir Statuto papildymo 2261 ir 2262 straipsniais" projektui Nr. XIP-4112(2) ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti atsižvelgiant į Lietuvos Respublikos Seimo Audito komiteto pasiūlymus bei Lietuvos Respublikos Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, kurioms Lietuvos Respublikos Seimo Audito komitetas pritarė.
     PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkei J. Vaickienei. Kviečiu į tribūną gerbiamąjį V. Gailių pristatyti Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadą.
     V. GAILIUS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, mielieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas lapkričio 21 d. svarstė Seimo statuto daugelio straipsnių pakeitimo projektą ir priėmė sprendimą pritarti komiteto patobulintam Seimo statuto "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 49, 59, 591, 60, 64, 65, 224, 225, 226 straipsnių pakeitimo ir papildymo, Trisdešimt septintojo skirsnio pavadinimo pakeitimo ir Statuto papildymo 2261 ir 2262 straipsniais" projektui. Balsavimo rezultatai: už - 6, susilaikė 2.
     PIRMININKAS. Dėkoju gerbiamajam V. Gailiui už komiteto nuomonės pateikimą. Kviečiu į tribūną K. Glavecką, bet aš jo nematau. Galbūt kas nors iš Biudžeto ir finansų komiteto? Matau. Taigi klausimą pristatys gerbiamasis A. Palionis... Prašau? Išvadą, perskaitykite komiteto išvadą.
     A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Seimo Biudžeto ir finansų komitetas svarstė įstatymo projektą Nr. XIP-4112(2) ir bendru sutarimu jam pritarė. Pateikti komiteto pasiūlymai pagrindiniam Teisės ir teisėtvarkos komitetui suderinti projekto nuostatas su Seimo statuto pakeitimo projektais.
     PIRMININKAS. Dėkoju, Andriau, už Biudžeto ir finansų komiteto nuomonės pateikimą.
    Dabar svarstymas pastraipsniui. Biudžeto ir finansų komitetas pateikė daugybę pasiūlymų ir jiems komitetas iš dalies... O, jau atsirado gerbiamasis komiteto pirmininkas. Gerbiamasis Juliau, mes pradėjome svarstyti. Dėl Biudžeto ir finansų komiteto pasiūlymų.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Biudžeto ir finansų komitetas pasiūlė Statuto 49 straipsnyje nustatyti Seimo komitetui įgaliojimus, kad svarsto Biudžeto įvykdymo ataskaitų rinkinį, tačiau komitetas, iš esmės pritardamas, vis dėlto pastebėjo, kad nurodyta nuostata, t. y. aktualioji Seimo statuto redakcija, šiuo metu įtvirtinta 49 straipsnio 1 dalies 7 punkte, todėl pritarus siūlymui tobulintas būtent šis punktas, o ne tas, kurį pasiūlė Biudžeto ir finansų komitetas. Mes pritarėme tai nuorodai, bet įdėjome ją ten, kur yra jos vieta.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis pirmininke, kaip suprantu, 1 straipsniui Biudžeto ir finansų komitetas pritarė iš dalies, sutarėte ir viskas ten gerai. Dėl Biudžeto ir finansų komiteto siūlymo dėl 4 straipsnio jūs taip pat pritarėte iš dalies.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Buvo dar 3 straipsnis.
     PIRMININKAS. Taip, dėl 3 straipsnio jokių pasiūlymų ir pastabų kaip ir nėra. (Balsai salėje) Čia ne priėmimas vyksta. Toliau yra dėl 10 straipsnio. Siūlo Audito komitetas. Audito komiteto pirmininke, gal pristatysite savo pasiūlymą? O galbūt sutinkate iš dalies su Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomone?
     J. VAICKIENĖ (TTF). Taip, Audito komitetas sutinka.
     PIRMININKAS. Sutinka. Tada nieko nereikia ir svarstyti. Jeigu komitetas, kuris siūlo, sutinka su Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomone, tai mes taip pat pritariame.
    Dabar dėl 11 straipsnio yra Biudžeto ir finansų komiteto pasiūlymas. Gerbiamasis pirmininke, prašom.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Pritariam.
     PIRMININKAS. Pritaria iš dalies. Viskas. Dėkoju komiteto pirmininkui. Šio įstatymo projekto svarstymas baigtas. Už ir prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad pritartume po svarstymo įstatymo projektui Nr. XIP-4112(2), balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Balsavimo rezultatai: už - 50, prieš nėra, susilaikė 7. Taigi po svarstymo įstatymo projektui Nr. XIP-4112 pritarta.
    Toliau Lietuvos Respublikos Seimo plenariniam posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pavaduotojas K. Komskis.

17.00 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 17229 straipsniu ir 224, 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4113(2) (svarstymas)

     PIRMININKAS (K. KOMSKIS, TTF). Kitas klausimas yra 2-7 - Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 17229 straipsniu ir 224, 2591 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4113. Pranešėjas - J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas. Prašom. Juliau Sabatauskai, prašom į tribūną pristatyti komiteto išvadą. Nr. XIP-4113.
     J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė Administracinių teisės pažeidimų kodekso pataisas. Atsižvelgęs į Teisės departamento pastabas ir pritaręs Audito komiteto siūlymams, ypač dėl įsigaliojimo, bendru sutarimu pritarė patobulintam projekto variantui. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kviečiame J. Vaickienę, Audito komiteto pirmininkę, išsakyti komiteto nuomonę dėl šio klausimo.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Audito komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė įstatymo projektą Nr. XIP-4113 ir priėmė sprendimą bendru sutarimu iš esmės pritarti iniciatorių pateiktam Administracinių teisės pažeidimų kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui Nr. XIP-4113, pasiūlė pagrindiniam komitetui jį tobulinti, atsižvelgiant į Lietuvos Respublikos Seimo Audito komiteto pasiūlymą ir Lietuvos Respublikos Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, kurioms pritarė Audito komitetas. Dėkui.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, kadangi nėra užsirašiusių kalbėti dėl motyvų, gal galime pritarti bendru sutarimu? Galime? Pritarta.

17.02 val.
    Valstybės kontrolės įstatymo 9 ir 14 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4114(2), Sveikatos draudimo įstatymo 131 ir 14 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4115(2) (svarstymas)

    Kitas klausimas. Aš mėginčiau juos sujungti - tai 2-7e ir 2-7f klausimai: Valstybės kontrolės įstatymo 9 ir 14 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4114(2) ir Sveikatos draudimo įstatymo 131 ir 14 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėja - J. Vaickienė, Audito komiteto pirmininkė. Dėl abiejų iš karto prašome pranešti, nes pastabų nėra. Aš manau, čia nebus ilgų diskusijų.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkui, posėdžio pirmininke. Audito komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė Lietuvos Respublikos valstybės kontrolės įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIP-4114(2) ir priėmė sprendimą bendru sutarimu pritarti Lietuvos Respublikos Seimo Audito komiteto patobulintam Lietuvos Respublikos valstybės kontrolės įstatymo 9 ir 14 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIP-4114(2) ir komiteto išvadoms.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, 2-7f klausimas. Ar jūs jau abu pristatėte?
     J. VAICKIENĖ (TTF). Ne, tik vieną.
     PIRMININKAS. Tai prašau.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Ir kaip pagrindinis Audito komitetas svarstė Lietuvos Respublikos sveikatos draudimo įstatymo 131 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIP-4115 ir bendru sutarimu priėmė sprendimą - atsižvelgiant į Lietuvos Respublikos Seimo statuto 137 straipsnio 4 dalį, siūloma sujungti Lietuvos Respublikos sveikatos draudimo įstatymo 131 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIP-4115 su Lietuvos Respublikos sveikatos draudimo įstatymo 14 straipsnio pakeitimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektu Nr. XIP-4116 ir pritarti Lietuvos Respublikos Seimo Audito komiteto patobulintam Lietuvos Respublikos sveikatos draudimo įstatymo 131 ir 14 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIP-4115.
     PIRMININKAS. Ačiū. Toliau tęsiame procedūrą. Kviečiame Sveikatos reikalų komiteto atstovę V. M. Čigriejienę pristatyti komiteto išvadą.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamieji Seimo nariai, Sveikatos reikalų komitetas buvo papildomas komitetas. Bendru sutarimu už pritarė iniciatorių pateiktam įstatymo projektui.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, taip pat nėra užsirašiusių kalbėti dėl motyvų. Ar galime pritarti bendru sutarimu vienam ir kitam įstatymų projektams? Galime? Ačiū. Pritarta įstatymų projektams Nr. XIP-4114 ir Nr. XIP-4115.

17.06 val.
    Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4117 (svarstymas)

    Darbotvarkės 2-7g klausimas - Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4117. Pranešėja - J. Vaickienė.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Audito komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė šio įstatymo pakeitimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIP-4117 ir bendru sutarimu priėmė sprendimą - atsižvelgiant į tai, kad Lietuvos Respublikos valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo 15 straipsnis buvo pakeistas Lietuvos Respublikos valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo 3, 4, 5, 6, 7, 9, 11, 13, 14, 15 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatyme Nr. XI-2304, keisti minėtą straipsnį įstatymo projekte Nr. XIP-4117 nebetikslinga. Siūloma Lietuvos Respublikos valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIP-4117 atmesti.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjai. Kolegos, nėra užsirašiusių kalbėti dėl motyvų dėl viso. Ar galime bendru sutarimu pritarti komiteto išvadai atmesti? Ar galime, kolegos? Galime. Ačiū. Yra pritarta, atmesta.

17.07 val.
    Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 27 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4118 (svarstymas)

    Darbotvarkės 2-7h klausimas - Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 27 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4118. Pranešėja - J. Vaickienė, Audito komiteto pirmininkė. Prašom.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkui. Audito komitetas, kaip pagrindinis komitetas, taip pat svarstė įstatymo projektą Nr. XIP-4118 ir bendru sutarimu priėmė sprendimą. Atsižvelgiant į tai, kad Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 27 straipsnio 6 punktas buvo pakeistas Valstybinio socialinio draudimo įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatyme Nr. XI-2302, keisti minėtą punktą įstatymo projekte Nr. XIP-4118 netikslinga. Siūloma Lietuvos Respublikos valstybinio socialinio draudimo įstatymo 27 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIP-4118 atmesti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, užsirašiusių dėl motyvų dėl viso nėra. Kolegos, gal galime bendru sutarimu pritarti komiteto išvadai? Galime. Ačiū. Pritarta atmesti.

17.09 val.
    Garantinio fondo įstatymo 8 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4119(2), Valstybės skolos įstatymo 12 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4120(2), Vietos savivaldos įstatymo 27 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4121(2), Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Rezervinio (stabilizavimo) fondo nuostatų patvirtinimo" pakeitimo" projektas Nr. XIP-4122 (svarstymas)

    Gal galime sutarti, kad 2-7i, 2-7j, 2-7k ir 2-7l būtų kartu pristatyti, nes pagrindinis yra Audito komitetas, pastabų ten tikrai nėra. Ar galime sutarti, kad iš karto pristatytų? Prašom pristatyti. J. Vaickienė, Audito komiteto pirmininkė.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Dėkui, posėdžio pirmininke. Audito komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė įstatymo projektą Nr. XIP-4119 ir bendru sutarimu pritarė Lietuvos Respublikos Seimo Audito komiteto patobulintam Lietuvos Respublikos Garantinio fondo įstatymo 8 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIP-4119 ir komiteto išvadoms.
     PIRMININKAS. Prašom kitą pristatyti.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Taip pat Audito komitetas svarstė įstatymo projektą Nr. XIP-4120. Audito sprendimas buvo pritarti Lietuvos Respublikos Seimo Audito komiteto patobulintam Lietuvos Respublikos valstybės skolos įstatymo 12 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui ir komiteto išvadoms.
     PIRMININKAS. Kitas klausimas - 2-7k. (Balsai salėje) Ne, ne, viskas, aš paskui, po to. Prašom.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Audito komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė įstatymo projektą Nr. XIP-4121 po pateikimo ir bendru sprendimu pritarė Lietuvos Respublikos Seimo Audito komiteto patobulintam Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo 27 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui Nr. XIP-4121 su Audito komiteto išvadomis.
     PIRMININKAS. Prašom dar vieną, 2-7l.
     J. VAICKIENĖ (TTF). Taip pat Audito komitetas, kaip pagrindinis komitetas, svarstė įstatymo projektą Nr. XIP-4122 ir bendru sutarimu priėmė sprendimą pritarti Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Rezervinio (stabilizavimo) fondo nuostatų patvirtinimo" pakeitimo" projektui Nr. XIP-4122 su komiteto išvadomis.
     PIRMININKAS. Ačiū Audito komiteto pirmininkei.
    Kviečiu eiti prie 2-7j klausimo - Valstybės skolos įstatymo 12 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto. Papildomas komitetas yra Biudžeto ir finansų. Gal A. Nesteckis? Prašom.
     A. NESTECKIS (LSDPF). Dėkui pirmininkui. Biudžeto ir finansų komitetas kaip papildomas svarstė įstatymą Nr. XIP-4120. Pasiūlė pagrindiniam komitetui tobulinti įstatymo projektą pagal Biudžeto ir finansų komiteto pateiktus siūlymus. Pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Norėjau paklausti. Yra jūsų vienas pasiūlymas, kuriam iš dalies pritarė pagrindinis komitetas. Ar jūs sutinkate?
     A. NESTECKIS (LSDPF). Taip, pritariame.
     PIRMININKAS. Ačiū.
     A. NESTECKIS (LSDPF). Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėl Vietos savivaldos įstatymo 27 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto taip pat yra Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Kviečiame komiteto pirmininkę V. Baltraitienę. Virginija, prašau. Prašau pristatyti komiteto išvadą dėl Vietos savivaldos įstatymo 27 straipsnio. Jūsų komitetas papildomas.
     V. BALTRAITIENĖ (DPF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas svarstė ir siūlo pagrindiniam komitetui pritarti iniciatorių parengtam įstatymo projektui. Pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, motyvai dėl viso. Nė dėl vieno nėra užsirašiusių. Ar galėtume visiems: 2-7i, 2-7j, 2-7k ir 2-7l, pritarti bendru sutarimu? Ar galime sutarti? Ačiū. Yra pritarta svarstymo stadijoje.

17.13 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas Nr. XIIP-1177 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    2-8 klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas. Pranešėjas - R. Žemaitaitis. Remigijau Žemaitaiti, prašom. Pateikimas, svarstymas ir priėmimas, iš karto visas...
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, kadangi mes prieš porą savaičių priėmėme Garantinio fondo įstatymą ir patvirtinome sąmatas, ir dar prieš tai, rugsėjo mėnesį, buvo pakeistas Darbo kodeksas, buvo įvelta klaida tiesiog dėl straipsnių: ir Garantiniam fonde dabar dar egzistuoja 297, o realiai turi būti 300... todėl iki sausio 1 d. turime ištaisyti tą klaidą. Prašau įtraukti į rudens sesiją kartu ir priėmimą šiandien dėl paties Garantinio fondo.
     PIRMININKAS. Nėra norinčių jūsų paklausti. Ar galime, kolegos, bendru sutarimu pritarti projektui po pateikimo? (Balsai salėje) Galime. Ačiū.
    Svarstymo stadija. Ar galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Galime. Ačiū.
    Ir priėmimo stadija papunkčiui. 1 straipsniui galime pritarti? (Balsai salėje) Galime. Ačiū. 2 straipsniui galime pritarti? (Balsai salėje) Galime. Ačiū.
    Ir balsuojame už visą. Kas pritariate pateiktam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio nutarimo priėmimas

    Balsavo 51 Seimo narys. Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektui yra pritarta. (Gongas)

17.15 val.
    Garantinio fondo įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1165 (pateikimas)

    2-8b klausimas - Garantinio fondo įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Yra pateikimas. Pateikia R. Žemaitaitis.
     R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Kaip ir sakiau, tai yra grynai padaryta klaida. Siūlome vietoj (...) straipsnio, kuris buvo Darbo kodekse, dabar jis yra 300... pakeisti straipsnius, ir viskas.
     PIRMININKAS. Ačiū pateikėjui. Kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Galime. Ačiū. Yra numatyta, kad pagrindinis ir vienintelis komitetas - Ekonomikos komitetas. Svarstymo data - gruodžio 5 d. Ar galime pritarti, kolegos? (Balsai salėje) Galime. Ačiū. Yra pritarta pateikimo stadijoje.
    2-9 klausimas - Baudžiamojo kodekso papildymo 1821 straipsniu įstatymo projektas. Pranešėjas yra kolega J. Požela, bet pasirašė 47 Seimo nariai. Ar nėra nė vieno iš tų, kas pasirašė? Kolegos, kol kas nėra.

17.16 val.
    Darbuotojų saugos ir sveikatos įstatymo 2, 4, 42, 43, 44, 45 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1182, Darbo kodekso 281 ir 282 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1183, Nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1184 (pateikimas)

    Mes einame prie 2-10a klausimo. Čia turbūt ir 2-10b, ir 2-10c, kadangi vienas blokas. Darbuotojų saugos ir sveikatos įstatymo 2, 4, 42, 43, 44, 45 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas ir jį lydintys įstatymų projektai. Pranešėjas yra L. Bartkevičius, socialinių reikalų viceministras. Prašom į tribūną. Pristatote iš karto visus tris įstatymų projektus.
     L. BARTKEVIČIUS. Labas vakaras, gerbiamieji Seimo nariai. Noriu pristatyti Darbuotojų saugos ir sveikatos įstatymo 2, 4, 42, 43, 44, 45 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Teikiamo įstatymo projekto esmė: tobulinti esamą nelaimingų atsitikimų darbe, nelaimingų atsitikimų pakeliui į darbą ir iš darbo ir incidentų teisinį reglamentavimą. Svarbiausi įstatymo projekto uždaviniai yra patikslinti nelaimingų atsitikimų darbe, nelaimingų atsitikimų pakeliui į darbą ir iš darbo ir incidentų sąvokas bei šių įvykių tyrimo procedūras. Įstatymo projektas parengtas atsižvelgiant į komisijos reglamente nustatytas sąvokas bei į Valstybinės darbo inspekcijos, profesinių sąjungų pasiūlymus dėl tų pačių nelaimingų atsitikimų reglamentavimo. Pagrindiniai pakeitimai ir yra būtent nelaimingų atsitikimų darbe sąvokos patikslinimas, nelaimingų atsitikimų pakeliui į darbą ir iš darbo sąvokos patikslinimas, taip pat ir incidento sąvokos patikslinimas. Projektu taip pat siūloma visų nelaimingų atsitikimų pakeliui į darbą ar iš darbo tyrimą pavesti dvišalei komisijai. Siūloma taip pat aiškiai nustatyti nelaimingo atsitikimo darbe arba pakeliui į darbą ir iš darbo ir profesinės ligos tyrimo metu surašytų dokumentų ir išvadų apskundimo tvarką.
    Taip pat pristatant visus tris klausimus su tais pakeitimais yra susiję lydimieji projektai: Darbo kodekso 281 ir 282 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas ir antrasis lydimasis dokumentas - Nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Klausia A. Sysas.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis viceministre, norėjau paklausti, kadangi tai yra darbuotojų reikalas irgi. Ar buvo Trišalėje taryboje nors kiek svarstytas šitas klausimas?
     L. BARTKEVIČIUS. Taip, Trišalės buvo svarstytas. Čia būtent darbo grupėse ir Trišalėje taryboje buvo svarstyta gana išsamiai.
     PIRMININKAS. Klausia M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Aš irgi norėjau paklausti apie Trišalę tarybą. Sakykite, kokia buvo Trišalės tarybos nuomonė dėl to incidento? Dabar yra susiję su darbo terminais, o jūs siūlote, kad būtų tiktai incidentas darbe. Kaip Trišalė taryba vertino? Ar sutiko, kad būtų susiaurinama?
     L. BARTKEVIČIUS. Taip, ji sutiko.
     PIRMININKAS. Ačiū. Jūs atsakėte į visus klausimus.
    Kolegos, motyvai dėl viso. Nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti pateiktiems 2-10a, 2-10b, 2-10c projektams? Ačiū. Pritarta. Kolegos, yra siūloma, kad pagrindinis ir vienintelis būtų Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Siūloma svarstyti gruodžio 17 d. Kolegos, ar galime pritarti? (Balsai salėje) Galime, ačiū.

17.21 val.
    Mokslo ir studijų įstatymo 65 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-658 (pateikimas)

    2-11 klausimas - Mokslo ir studijų įstatymo 65 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-658. Pranešėja - M. A. Pavilionienė. Prašom. Pateikimas.
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Labai ačiū. Gerbiamieji Seimo nariai, Mokslo ir studijų įstatymo 65 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas gimė šviesios atminties Lygių galimybių tarnybos kontrolierės A. Burneikienės ir jos komandos tyrimų pagrindu. Į tarnybą kreipėsi mokslininkės, aukštųjų mokyklų dėstytojos, kurios akcentavo tai, kad būdamos tikslinėse atostogose - nėštumo, gimdymo, vaiko priežiūros - patiria didelę fizinę ir psichinę įtampą, nes žino, kad turės kas penkerius metus atsiskaityti už mokslinę ir pedagoginę veiklą. Ne visos mokslininkės ir dėstytojos geba derinti rūpesčius šeima, vaikų priežiūrą ir mokslinių straipsnių, disertacijų rašymą ar paskaitų rengimą, nes skiriasi moterų asmeninio gyvenimo aplinkybės ir sveikatos būklė.
    Vadovaudamasi Europos Sąjungos sutartimi, kurioje teigiama, jog valstybė turi padėti asmenims derinti atsakomybę už šeimą ir profesinius siekius, siūlau į įstatymą įterpti nuostatą: laikotarpis, kurio metu asmeniui suteiktos tikslinės atostogos, į penkerių metų laikotarpį neįtraukiamas. Pataisos priėmimas reikštų, kad ateityje moterys nesibaimintų, kad dėl neperatestavimo darbe bus atleistos iš darbo.
    Dabar atsakysiu į kelias Teisės departamento pastabas. Departamento specialistai teigia, kad mokslo darbuotojai atestuojami pagal mokslo ir studijų institucijų tvarką. Tai yra šios institucijos yra autonomiškos. Tačiau minėtos institucijos saugo studijų ir mokslo programų autonomiškumą ir savarankiškai nereguliuoja darbo santykių. Primenu, kad Lietuva, kaip Europos Sąjungos narė, turėtų valstybės lygiu padėti asmenims derinti šeimos interesus ir darbinius santykius.
    Teisės departamentas abejoja, ar mano projektas pamatuotas, ir siūlo darbuotojams galimybę imti nemokamų atostogų, tačiau studijų ir mokslo įstaigų darbuotojai tikrai negyvena finansinėje prabangoje, kad galėtų, turėdami šeimą, eiti nemokamų atostogų.
    Pabrėžiu ir tai, kad neturėtume į vieną eilę rikiuoti asmenų, kurie yra tikslinėse atostogose ir kūrybinėse atostogose. Reikalauti iš asmenų, esančių tikslinėse atostogose, prilygti tiems, kurie yra kūrybinėse atostogose, būtų neteisinga. Tai būtų tiesioginė moterų diskriminacija.
    Ir paskutinė departamento pastaba yra tokia: atestacija yra daugelyje įstaigų, todėl mano pataisa turėtų būti bendruose įstatymuose. Sutinku, tai būtų galima padaryti ateityje. Tačiau departamentas neatsižvelgė į tai, kad mokslinės produkcijos kūrimas yra ypatingas procesas. Jis reikalauja kruopščių mokslinių šaltinių studijų, fizinės ir dvasinės ramybės, tam tikrų gyvenimo aplinkybių, kurios padeda kūrybiniam susikaupimui. Todėl prašau jūsų pritarti mano projektui. Ačiū.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti penki Seimo nariai. Klausia V. Stundys.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Ačiū, profesore, už siūlymą. Iš principo jam būtų galima pritarti, bet, ko gero, Teisės departamento išvada, nebūdama kategoriška jūsų pataisos atžvilgiu, tik iš principo sako, kad reikėtų tikslinti, nes kyla tam tikrų neaiškių dalykų, santykių su darbo stažu ir taip toliau. Todėl ar jūs sutiktumėte su ta pastaba, kur jie labai aiškiai pasako: ar nereikėtų paprastai nustatyti, kad asmens atestacijos laikas atidedamas tiek, kiek laiko jis faktiškai būna atostogose vaikui prižiūrėti?
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Sutinku, galima tikslinti tą apibrėžtį. Sutinku, ačiū už pastabą.
     PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė. Nėra, nematau. Klausia A. Dumčius. Irgi nematau. Klausia R. J. Dagys. Kalbasi, neturi laiko. Klausia V. A. Matulevičius.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamoji pranešėja, ar šita nuostata taikoma ir vyrams, nes vis daugiau vyrų išeina tėvystės atostogų, tuo atveju, jeigu žmona gauna didesnį atlyginimą? Ačiū.
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Aš manau, kad būtų galima taikyti ir vyrams, jeigu jie išeina tėvystės atostogų. Siekiant lygių galimybių būtų galima aptarti ir tokią galimybę, kodėl ne. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjai. Jūs atsakėte į visus klausimus. Motyvai dėl viso. Už - V. M. Čigriejienė. Nėra. Prieš - R. J. Dagys. Rimantai? Nenori kalbėti.
    Balsuojame. Kas pritariate pateiktam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. Prašom balsuoti. Rimantai, jūs jau du kartus praleidote kalbas.
    Už - 44, susilaikė 4. Pateiktam projektui pritarta. Pagrindinis ir vienintelis yra siūlomas Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje. Ar galime pritarti? Ačiū, pritarta.

17.28 val.
    Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Asociacijų įstatymo 12 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projekto atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai

    2-12a klausimas - Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada dėl Asociacijų įstatymo 12 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projekto atitikties Lietuvos Respublikos Konstitucijai. J. Sabatausko nematau. Gal V. Gailius galėtų? Prašom perskaityti komiteto išvadą. Mes rastume turbūt...
     V. GAILIUS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos! Teisės ir teisėtvarkos komitetas šių metų gegužės 15 d. svarstė įstatymo projektą. Komiteto sprendimas: vadovaudamasis Lietuvos Respublikos Seimo statuto 67 straipsnio 3 punktu ir atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos Seimo kanceliarijos Teisės departamento išvadas bei komitete išdėstytas pastabas ir argumentus, Teisės ir teisėtvarkos komitetas preliminariai įvertino, kad projekto nuostata, kad "Asociacijos, teikiančios viešąsias paslaugas, pirmininkas (prezidentas) gali būti renkamas ne ilgesnei negu 4 metų kadencijai. Asociacijos, teikiančios viešąsias paslaugas, pirmininkas (prezidentas) gali būti renkamas ne daugiau kaip dvi kadencijas iš eilės", galimai prieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijos 35 straipsnyje įtvirtintam asociacijų laisvės principui. Už - 4, susilaikė 2.
     PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadai, kad tai prieštarauja Konstitucijai, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Iš tiesų norint atmesti, pakeisti Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadą, reikia 71 Seimo nario. Aš abejoju, bet vis tiek, kadangi seniai balsavome, kartu ir pasitikrinkime, kiek mūsų salėje yra.
    Kadangi užsiregistravo 46, balsavo 45 ir visi palaiko Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadą, 2-12 b klausimo nesvarstome.

17.31 val.
    Baudžiamojo kodekso papildymo 1821 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-1138 (pateikimas)

    Kolegos, grįžtame prie 2-9 klausimo. Buvau prieš tai pristatęs - Baudžiamojo kodekso papildymo 1821 straipsniu projektas. Pranešėjas - J. Požela. Yra net 47 Seimo nariai pasirašę. Pateikimo stadija. Prašom.
     J. POŽELA (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, labas vakaras. Leiskite pristatyti Lietuvos Respublikos baudžiamojo kodekso papildymo 1821 straipsniu įstatymo projektą. Šį projektą parengti paskatino Kūno kultūros ir sporto departamente ir įvairiais kitais formatais rengtos diskusijos, pasitarimai, kurių metu buvo aptariami sutartinių varžybų požymiai, jų prevencijos būdai, jų ryšys su lažybų verslu bei būdai ir galimybės kovoti su šiuo negatyviu reiškiniu sporte.
    Susitarimai dėl sporto varžybų arba rungtynių rezultato ir nelegalios lažybos yra viena iš opiausių ir globalių sporto problemų. Kovojant su šiuo reiškiniu dalyvauja tiek vietinės, tiek tarptautinės sporto organizacijos, teisėsaugos ir kitos institucijos. FIFA ir UEFA buvo pirmosios organizacijos, kurios įsteigė ankstyvojo įspėjimo sistemas, skirtas manipuliacijomis nustatyti. 2012 m. Europos Taryba patvirtino rekomendacijas, nukreiptas prieš manipuliacijas sporte. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją, kuria atkreipė dėmesį į sukčiavimą sporte ir pakvietė nacionalines vyriausybes užtikrinti tinkamą baudžiamąjį persekiojimą.
    Lietuvos sporto organizacijos šioje srityje veikia savarankiškai, neviršydamos savo kompetencijos, taip pat, siekdamos bendradarbiauti su teisėsaugos institucijomis, perduoda turimą informaciją ir prašo pradėti ikiteisminius tyrimus.
    Gerbiamieji kolegos, šiandieninio Baudžiamojo kodekso 182 straipsnyje yra numatyta atsakomybė už sukčiavimą. Šiomis pataisomis mes siūlome apibrėžti konkrečiai būtent sukčiavimą sporte ir numatyti atsakomybę pagal tą patį principą, koks yra numatomas kitame straipsnyje dėl sukčiavimo.
    Tiek būtų trumpai. Atsakyčiau į jūsų klausimus.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti 5 Seimo nariai, bet klaus tik keturi, kiek suprantu. Klausia V. Simulikas.
     V. SIMULIK (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, tai kriminalizuojame šitą veiką, suprantu, ir kokios pasekmės, kokie procesai ir kokiam laikotarpiui yra numatomi, bent orientaciniai?
     J. POŽELA (LSDPF). Gerbiamasis kolega, kaip ir minėjau, atsižvelgiant į mastą, yra visiškai identiški pagal 180 straipsnį, kuris numato bausmes už sukčiavimą, t. y. jeigu tai yra... Negali būti baudžiamajame dalyke smulkus arba... Suprantate, nusikaltimas yra nusikaltimas, tačiau jeigu tai yra stambus mastas, kaip ir sukčiavimas, iki 8 metų maksimali bausmė būtų, jeigu tai yra smulkesni dalykai, tai yra viešieji darbai, areštas ir panašiai.
     PIRMININKAS. Klausia M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, gal šokiruojančiai paskysiu, bet man šitą mintį pasakė, nesakysiu pavardės, vienas labai žymus sporto specialistas, nusipelnęs profesorius, labai žinomas žmogus, 1991 m., kai mes su juo ėjome Laisvės alėja. Jis sakė taip: sportas taps komercija, tai bus tas pats, kaip cirkas. Susimąstykime! Tai jeigu mes, pavyzdžiui, norime kištis į šitą verslą, tai koks tikslas to mūsų kišimosi? Kiškimės į sportą, į verslą, kuris vadinasi sportu, kiškime ten savo baudžiamąją atsakomybę į komercinius sandorius ir visa kita. Ar jums neatrodo, kad reikia keisti pačią sąvoką sporto? Kitaip sakant, jeigu tai yra rinktinių, olimpinės varžybos ir panašiai, tai taip, ten reikėtų tokio reguliavimo, bet jeigu yra veikla tarp sporto klubų, tai, mano nuomone, negalime kištis į privatų verslą.
     PIRMININKAS. Laikas!
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Klausimas: ar neatrodo, kad sporto pavadinimą reikėtų diferencijuoti į rinktinių, pasaulio, olimpines ir klubines ir klubinėms netaikyti?
     J. POŽELA (LSDPF). Gerbiamasis kolega, aš norėčiau iš kelių pusių atsakyti į jūsų klausimą. Pirmiausia taip, jūs esate visiškai teisus ir jūsų kolega, kuris kalbėjo apie sporto sukomercinimą, yra teisus. Tokios tendencijos yra pastebimos. Viena iš priežasčių ir yra būtent ta, kad egzistuoja nelegali sutartinių varžybų rinka, tai yra sukčiavimas su sportu ir su garbingu elgesiu sporte yra absoliučiai nesuderinami dalykai. Šitos pataisos ir gimė dėl to. Mes labai glaudžiai bendradarbiavome su sporto federacijomis, mes labai glaudžiai bendradarbiavome su mūsų sporto bendruomene. Būtent iš jų iš dalies ir kilo šitas noras, kad būtų aiški norma, nustatyta Baudžiamajame kodekse, kad mes labai aiškiai pasakytume valstybėje, kad sukčiavimas sporte yra visiškai netoleruotinas ir negali būti pateisinamas.
     PIRMININKAS. Klausia S. Jovaiša.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, vienas klausimas man rūpi. Suprantu, kad už sukčiavimą tam tikri asmenys bus patraukti baudžiamojon atsakomybėn, o ar yra derinami su federacijomis, sakykim, komandų ar klubų suspendavimo klausimai ryšium su tuo, kad kai kurie klubo žaidėjai dalyvavo tam tikruose neleistinuose susitarimuose? Ačiū.
     J. POŽELA (LSDPF). Gerbiamasis kolega, jūs, kaip nusipelnęs krepšiniui žmogus, tikrai žinote, kad, deja, mes savo nacionaliniuose teisės aktuose nelabai galėtume reglamentuoti nacionalinės rinktinės sudarymo būdų. Turbūt būtų keista, jeigu taip atsitiktų. Tačiau mes reglamentuojame baudžiamąją atsakomybę už galimas tokias nesąžiningas veikas.
     PIRMININKAS. Klausia V. Gailius.
     V. GAILIUS (LSF). Kolega Jurai, mano klausimas iš baudžiamosios teisės doktrinos. Iš esmės mūsų Baudžiamajame įstatyme yra arti 30 straipsnių, kurie vienaip ar kitaip turėtų būti vadinami ar galėtų priklausyti vienai dispozicijai - sukčiavimui. Ar jums neatrodo, kad tai yra perteklinė norma, ir problema yra pareigūnų, privalančių taikyti įstatymą, nekompetentingumas arba nenoras tirti sporto srityje vykdomus sukčiavimus. Nes šios veiklos dispozicija yra sukčiavimas.
     J. POŽELA (LSDPF). Gerbiamasis Vitalijau Gailiau, trumpai atsakysiu į jūsų klausimą. Tai buvo, ko gero, pagrindinis klausimas rengiant šitas pataisas, dėl kurių mes diskutavome ir su mūsų teisėsaugos institucijomis, konsultavomės ir su sporto federacijomis, ir su ikiteisminį tyrimą atliekančiomis institucijomis. Taip, teoriškai ir aš laikyčiausi tos pačios nuomonės, kad būtų geriau turėti kuo mažiau straipsnių, bet, kaip jūs pats minėjote, yra nemažai, dešimtys, sukčiavimą labiau reglamentuojančių aplinkybių. Tai dėl to irgi buvo aiškus teiginys pasakytas, kad jeigu būtų aiškesnis reglamentavimas, tos pačios teisėsaugos institucijos galėtų vykdyti reikalingus operatyvinius veiksmus aktyviau, negu yra daroma dabar.
    Kolegos, kadangi daugiau nėra klausimų, aš norėčiau pabrėžti šitų pataisų preventyvią reikšmę, nes, įregistravę pataisą, mes tikrai sulaukėme labai didelio... labai daug diskusijų sporto bendruomenės ir apskritai plačiąja prasme. Aš manau, kad yra pasiekta jau gana daug vien tuo, kad pati sporto bendruomenė inicijavo tai ir kad jie supranta, kad tokie dalykai sporte veda prie to, kad mes iš principo sužlugdome pačią sporto esmę, kuri yra. Ačiū jums.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui, jūs atsakėte į visus klausimus. Motyvai dėl viso. Už - S. Jovaiša. Prašom.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Aš klausimą uždaviau, turbūt nelabai pranešėjas suprato. Aš norėjau, ar suderinti veiksmai bus? Jeigu komanda prasižengs, ji bus suspenduota ar perkelta į žemesnę lygą ir panašiai. Tai čia reikės turbūt daryti tokį tęstinį projektą, užbaigti ir nesiremti vien tik šiomis sankcijomis. Bet aš manau, kad tai yra teisingas požiūris, reikia pagaliau susitvarkyti su reiškiniu, kuris jau vyksta ir Lietuvoje, deja, todėl reikėtų palaikyti šį projektą. Ačiū.
     PIRMININKAS. Kolegos, motyvų prieš nėra, gal galime bendru sutarimu pritarti? Galime. Ačiū. Yra pritarta. Pagrindiniu ir vieninteliu komitetu yra siūlomas Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Siūloma svarstyti pavasario sesijoje. Kolegos, ar galime pritarti? Galim. Pritarta.

17.40 val.
    Draudimo įstatymo pakeitimo įstatymo 2 ir 3 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1196, Pensijų kaupimo įstatymo 11 straipsnio pakeitimo įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1197, Draudimo įstatymo 93, 114, 127 straipsnių pakeitimo ir 228 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1198, Draudimo įstatymo 91, 93, 94, 96, 97 ir 164 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1199, Profesinių pensijų kaupimo įstatymo 38, 39 ir 45 straipsnių pakeitimo įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1200 (pateikimas)

    Kitas klausimas, turėčiau sakyti kiti klausimai, t. y. 2-13a ir jo lydimieji įstatymai - "Dėl Draudimo įstatymo pakeitimo įstatymo 2 ir 3 straipsnių pakeitimo" įstatymo projektas ir jį lydimieji 2-13b, 2-13c, 2-13d ir 2-13e. Pranešėjas - A. Nesteckis. Prašom.
     A. NESTECKIS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Biudžeto ir finansų komitetas lapkričio 13 d. pritarė Europos Komisijos pasiūlymui dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) nuostatos dėl perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios datų atidėjimo. Europos Komisijos siūlo Mokumas II taikymo pradžios terminą pratęsti iki 2016 m. sausio 1 d. Siekdama išvengti ilgalaikio teisinio netikrumo, užtikrinant dabartinį Mokumas I nuostatų teisinį tęstinumą, kol bus pradėtas taikyti visas paketas Mokumui II, Europos Komisija turi priimti svarbius įstatymų lydimuosius teisės aktus, kurie paaiškintų Mokumas II nuostatų įgyvendinimą draudimo bendrovėse.
    Šiuo metu Mokumas II direktyvos nuostatos jau yra įkeltos į mūsų nacionalinę teisę. 2012 m. lapkričio 3 d. Seime buvo priimta nauja Draudimo įstatymo redakcija, ji turėtų įsigalioti nuo 2014 m. sausio 1 d. Todėl šiuo įstatymų paketu yra siūloma pagal Europos Komisijos prašymą atidėti Mokumas II paketo taikymą nuo 2016 m. sausio 1 d.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūsų niekas nenori klausti. Kolegos, gal galime bendru sutarimu pritarti visiems pateiktiems projektams? (Balsai salėje) Galim. Ačiū. Kolegos, kadangi ir komitetas siūlo svarstyti skubos tvarka, į jų pasiūlymus yra atsižvelgta, siūloma svarstyti gruodžio 10 d., tik ne dėl visų tie patys komitetai. Dėl visų pagrindiniu komitetu yra Biudžeto ir finansų komitetas. Turbūt galime pritarti, kad jis būtų pagrindinis. Ir žiūriu, nemačiau, atskiras klausimas, ne... Vis dėlto reikia pritarti skubai. Vienintelis komitetas - Biudžeto ir finansų komitetas. Ir dėl skubos. Ar galime pritarti, kolegos? Galim. Ačiū. Yra pritarta ir skubai, ir kad svarstys vienintelis komitetas. Svarstysime gruodžio 10 d.

17.43 val.
    Autorių teisių ir gretutinių teisių įstatymo 4, 20, 201, 55, 67, 68, 70, 71, 711 straipsnių pakeitimo ir papildymo nauju 251 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-954 (pateikimas)

    2-14 klausimas - Autorių teisių ir gretutinių teisių įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo nauju 251 straipsniu projekto pateikimas. Pranešėjas - V. Simulikas. Prašom.
     V. SIMULIK (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Mielieji kolegos, dėkoju už kantrybę. Aš pasistengsiu labai trumpai.
    Šis įstatymo projektas gimė dėl dviejų priežasčių. Pirmoji priežastis. Manau, kad ir į jus, ir į mane, ir į kitus šiauliečius kreipėsi smulkieji verslininkai. Tai yra kirpyklos, kuriose yra dvi kėdės, aptarnauja žmones, kerpa ir groja radijo imtuvas. Prieš keletą metų, prieš 3-4 metus, viena autorinių teisių ir gretutinių teisių sergėtoja ir pinigų rinkėja, visuomeninė organizacija LATGA juos apmokestino. Visi mokėjo maždaug po 60-70 Lt. Na, reikia mokėti, iš tikrųjų naudojasi radijo imtuvu, groja muzika, viskas gerai. Po kelerių metų ateina antra organizacija, pasirodo, kad su LATGOS administracija muzikantai susipyko, dalis išėjo, sukūrė kitą organizaciją AGATA. Jie eina paprastuoju būdu - atsiunčia antstolį, jis fiksuoja faktą, kad yra klausomasi radijo, ir jiems ateina sąskaita. Po mėnesio kito ateina dar viena sutartis už tą pačią paslaugą, pagal tą patį įstatymą ir antrai visuomeninei organizacijai reikia mokėti vėl tiek pat pinigų. Tai jau dvi sutartys. Dabar žinau, kad susikūrė dar viena organizacija - AVAKA. Tai laukiame, kada bus trečia sąskaita už tą pačią paslaugą. Tai viena pusė.
    Antra pusė. Šnekėjau su atlikėjais, kiek jie gauna už jų atliekamas dainas, už jų naudojamus tekstus. Atvirai pasakius, nežinau, jeigu jie juokavo, tai aš irgi pajuokausiu. Per metus gauna 100 Lt, 50 Lt. Pradėjau domėtis, kiek yra surenkama pinigų, kiek išleidžiama administravimui ir kiek yra mokama autoriams už jų darbą, už jų eiles, už jų muziką, už jų atlikimą. Tai iki 70 % pinigų yra leidžiama administravimui, kai bet kokios optimalios organizacijos administravimo kaštai daugiausia yra iki 30 %. Čia pagal protingumo principą.
    Taigi kilo klausimas: kodėl valstybė negali viena pati administruoti šitą mokestį ir paskui išdalinti, naudodamasi tomis pačiomis metodikomis, kuriomis dabar naudojasi visuomeninė organizacija, išdalinti tuos pinigus tiems žmonėms, kurie kuria, kurie dainuoja, kurie rašo? Manau, kad administravimo kaštai bus kur kas mažesni. Aišku, čia tokia mano ir teikėjų nuomonė. Gal ir ne, viskas priklausys nuo pateiktų skaičių.
    Aš maniau, kad čia labai paprasta ir aiški tema, bet paskaičiau Teisės departamento ir Europos teisės departamento išvadas ir pašiurpau. Pasirodo, tas siūlymas pažeidžia Europos teisę, pažeidžia direktyvą. Tada aš pasikonsultavau su žmonėmis, kurie truputį protingesni už mane ir išmano autorines teises Europos kontekste. Dabar skaitau išvadą žmonių, kurie yra neutralūs arba yra juristai tikrąja prasme. Man dabar kyla klausimas, kiek mūsų Teisės departamentas ir kiti suinteresuoti duoti neigiamą išvadą, gindami AGATĄ, LATGĄ ir dar vieną organizaciją, ir kiek yra suinteresuoti ginti poziciją tų žmonių, kurie savo gebėjimais, talentais uždirba tuos pinigus.
    Išvada yra tokia. "Pažymėtina, kad šis projekto siūlymas, priešingai, nei teigia Teisės departamentas ir Europos teisės departamentas, yra suderinamas su 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/115/EB dėl nuomos ir panaudos teisių bei tam tikrų teisių, gretutinių autorinėms teisėms, intelektinės nuosavybės srityje (toliau direktyva su skaičiais) 5 straipsnio 3 dalimi ir šios direktyvos preambulės 12 konstatuojamąja dalimi, kurios numato, jog autorių, atlikėjų teisės į teisingą atlyginimą administravimas gali būti patikėtas visuomeninėms organizacijoms." Palaukite, "gali būti patikėtas", tai čia yra nacionalinės teisės reikalas, mūsų reikalas, nuspręsti, ar mes patikime visuomeninėms organizacijoms, kurios gimsta dabar viena po kitos, ir už tas pačias paslaugas reikia mokėti jau kelioms organizacijoms. Tiesa, ne aš mokėsiu, bet aš manau, kad tie žmonės, kurie dirba ir užsidirba, taip pat moka mokesčius. Turi būti protingumo principas. Anot departamento, kad jau pažeidžiam, bet "gali būti", tai kas sprendžia? Sprendžia parlamentas ir Vyriausybė.
    Kitas argumentas - kad nebus galima paskaičiuoti, kaip reikės išmokėti. Atsiprašau, o kaip dabar paskaičiuoja, o kaip dabar išmoka? Dabar paskaičiuoja, tai tą pačią metodiką, jeigu ji tokia gera, perims Vyriausybės deleguota institucija ir paskaičiuos.
    Ir dar viena. Teisės departamento ir Europos teisės departamento buvo pažymėta, kad nusižengiama Komisijos pasiūlymui dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kolektyvinių autorinių teisių ir gretutinių teisių administravimo (čia didelis tekstas) pagal 288 straipsnį. O tas straipsnis yra dabar svarstymo stadijos, šitas straipsnis dabar yra svarstymo stadijos ir svarstymo stadijoje jis negali būti taikomas, nes jis tai yra darbinė veikla. Visos suinteresuotos šalys teikia savo klausimus, sprendimus ir kada nors direktyva bus priimta.
    Be visa kito, dar paskutinis sakinys - direktyva yra neprivaloma, ji yra rekomenduojamojo pobūdžio, gali būti taikoma. Reglamentai, kiti dokumentai yra privalomi. Ačiū už dėmesį.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti 4 Seimo nariai. Klausia V. Stundys.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Taip įkvėptai kalbėjote, bet vis tiek liko daug abejonių. (V. Simulik: "Aš visada taip kalbu...") Mano klausimas būtų paprastas: kiek atidžiai jūs studijavote Autorių ir gretutinių teisių įstatymą ir kaip jums atrodo... Joje įtvirtinta koncepcija yra visiškai kitokia, negu jūs dabar bandote dėstyti bandydamas atskirti kelis neatskiriamus dalykus, susietus tarpusavyje, ir iš principo pažeidžiate tą koncepciją, kuri labai seniai įtvirtinta. Jos esmė labai paprasta - savanoriško kolektyvinių teisių administravimo principas, kai autorius, atlikėjas susitaria ir savo intelektinę nuosavybę iš esmės šiuo atveju atiduoda naudotis ir už ją atlyginti... tai institucijai. Taigi jūsų siūlymas... Kokia būtų jūsų koncepcija? Nacionalizavimo, valstybinio reguliavimo? Kaip ją pavadintumėte?
     V. SIMULIK (LSDPF). Aš tai suprantu, kad mokesčius renka šitos...
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Čia ne mokestis, kolega, čia esminę klaidą ir darote.
     V. SIMULIK (LSDPF). Palaukite, čia mokestis!
     PIRMININKAS. Prašom nediskutuoti.
     V. SIMULIK (LSDPF). Labai atsiprašau. Visos kavinės, visos kirpyklos gauna oficialius dokumentus pasirašyti sutartį be teisės diskutuoti, kitu atveju eina į teismą. (Balsai salėje) Kaip tai negali būti? Susitikite su verslininkais ir pasišnekėkite (...) aš jums meluoju.
     PIRMININKAS. Pranešėjau, atsakykite į klausimus.
     V. SIMULIK (LSDPF). Į klausimą atsakysiu. Aš manau, kad valstybė yra pajėgi tą dalyką padaryti.
     PIRMININKAS. Jūsų klausia M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis kolega, jeigu čia vadinasi trumpa jūsų kalba...
     V. SIMULIK (LSDPF). Aš galėčiau ilgiau.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). ...tai norėčiau išgirsti, ką reiškia ilgai?
     PIRMININKAS. Prašom klausti.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). O klausimas yra toks. Tiek daug žodžių, kad čia sunku susigaudyti ir pasimesti, kur esmė. Bet aš, pavyzdžiui, esmę pamačiau truputėlį kitur. Jūs įtraukiate karikatūras ir parodijas ir paskui įrašote 251 straipsnį, kuriame rašote, kad leidžiama be kūrinio autoriaus ar kito šio kūrinio autorių teisių subjekto leidimo ir be autorinio atlyginimo panaudoti kūrinį. Man atrodo, kad čia yra šito įstatymo pateikimo esmė, nes tokiu atveju padaryti, kai nėra aišku, kas yra karikatūra ir kas yra parodija... Vietoj "ant kalno mūrai" pasakysi, kad "pakalnėj", ir gali visą dainą dainuoti. Ar kaip čia yra?
     V. SIMULIK (LSDPF). Ne, dėl parodijos...
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Koks tikslas buvo parodijas ir šitą... parodijas ir karikatūras išskirti ir jai suteikti įstatymų galią, kad nereikia už tai mokėti? Čia mano klausimo esmė.
     V. SIMULIK (LSDPF). Už tai nereikia mokėti dėl to, kad pirmiausia, jeigu žiūrėtume formaliai, reikia gauti leidimą jus parodijuoti.
     PIRMININKAS. Klausia V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Gerbiamasis kolega, aš panašiai kaip M. Zasčiurinskas ir mano kolegė, mes čia klausėmės ir iki galo nesupratome, ką jūs konkrečiai čia siūlote? Jūs galite dviem sakiniais pasakyti taip, taip, taip ir taip?
     V. SIMULIK (LSDPF). Siūlau, kad mokesčių rinkimo administravimą perimtų Vyriausybės deleguota institucija. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Klausia...
     V. SIMULIK (LSDPF). O parodijos būtų neapmokestinamos...
     PIRMININKAS. Prašom nediskutuoti.
     V. SIMULIK (LSDPF). ...ir kad nereikėtų leidimų prašyti, nes šiandien iš tikrųjų... preciziškai teismų...
     PIRMININKAS. Valerijau Simulikai, jūs galite neatsakyti į tuos klausimus, kurie yra užduodami iš salės? Klausia I. Degutienė.
     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, aš pratęsiu kitų kolegų klausimą. Tai kas ta valstybės deleguota institucija?
     V. SIMULIK (LSDPF). Vyriausybės.
     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Vyriausybės deleguota. Tai jūs viziją turite, kokia...
     V. SIMULIK (LSDPF). Valstybinė mokesčių inspekcija, pavyzdžiui.
     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Taigi čia ne mokesčiai.
     V. SIMULIK (LSDPF). Kaip ne mokesčiai?
     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Čia ne mokesčių rinkimas. Yra visiškai skirtinga funkcija, todėl čia ir kyla turbūt tos diskusijos, ir mums tiek daug klausimų. Jeigu jūs turite omenyje Mokesčių inspekciją, tai jai būtų deleguojama visiškai nebūdinga funkcija. Ar jūs apie tai nepagalvojote?
     V. SIMULIK (LSDPF). Na, aš manau, kad Vyriausybė yra pajėgi išspręsti tą klausimą, nes mokesčius renka... Žmonės moka mokesčius. Aš nežinau, kokiuose miestuose jūs gyvenate, jūs nueikite, pažiūrėkite, kas turi kopijavimo aparatus. Moka autoriniams fondams už kopijavimo aparatų galingumą, ne už tą, ką kopijuoja, bet už kopijavimo aparatų galingumą. Aš atsiprašau, už ką reikia mokėti, jūs man paaiškinkite? (Balsai salėje) Moka mokesčius, yra sutartys. Gerai, mes Šiauliuose surinksime šitų sutarčių kopijas ir atvešime į Seimą pademonstruoti, kiek yra tokių sutarčių.
     PIRMININKAS. Ačiū, Valerijau, jūs atsakėte į visus klausimus. Motyvai už - E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Kolegos, kviesčiau palaikyti. Išgirdome pasakymą, kad tos sutartys yra neprimestinos, tai smulkiųjų, ypač tų, kurie dirba paslaugų darbą, niekas net neklausia - atėjo, padėjo, po kelių dienų pasiėmė, nepasirašei ir iš karto antstoliai. Todėl, kad jie neturi kaip apsiginti. Didesnės įmonės kovoja, tos, kurios turi teisininkus ir turi lėšų. O šiuo atveju tikrai akivaizdu, kad Valstybinė mokesčių inspekcija visiškai galėtų tą darbą atlikti, kartu padidėtų išmokos tiems, kurie kuria ir dainuoja, ir daugiau mokesčių įplauktų į valstybės biudžetą. Dėkui.
     PIRMININKAS. Motyvai prieš - V. Stundys.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkui. Kolegos, neužsikabinkime ant kabliuko, aš ne veltui klausiau apie koncepciją. Šitas siūlymas iš esmės verčia viską aukštyn kojom ir apskritai sujaukia intelektinės nuosavybės apsaugą Lietuvoje. Čia turime kalbėti apie intelektinės nuosavybės produkto, sukurto kūrėjo, kuriuo mes naudojamės ir dėl to turime mokėti kompensacinį atlyginimą. Tai nėra mokestis, tai yra visiškai kitas dalykas. Tai viena.
    Antra. Tokios netvarkos, kaip bando nupiešti kolega, tikrai nėra, nes dabar galiojantis įstatymas aiškiai nustato, ką padaro Kultūros ministerija, kad čia būtų tvarka, t. y. ji tvirtina tas kolektyvinio administravimo asociacijas, institucijas. Savaime niekas negali atsirasti ir eiti pas ką nors, kirpėją ar ką nors kitą, reikalauti kokio nors mokesčio. Taigi čia yra tam tikro džiazavimo.
    Trečias dalykas. Tai yra ir nuosavybės klausimas. Konstitucinis Teismas yra šiuo aspektu labai aiškiai pasisakęs ir dėl to iš principo netgi galimai būtų pažeista ir Konstitucija. To departamentai nefiksuoja, tačiau jų pastabos, tiek Europos teisės departamento, tiek Teisės departamento, yra esminės ir jų nepaisyti mes negalime. Parodijos ir karikatūros čia yra tik tarp kitko. Tai tik vienas papildymo momentas, jis yra gana logiškas, iškritęs iš dabar galiojančio įstatymo, bet svarbiau yra visiškai kas kita. Todėl aš siūlau tikrai nepritarti nepaisant to, kad tą projektą teikia daugumos atstovai. Supraskime, kad tai yra labai svarbus, konceptualus klausimas, o pasiūlymai jį sujaukia.
     PIRMININKAS. Kolegos, balsuojame. Kas pritariate pateiktam projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Užsiregistravo 39 Seimo nariai. Už - 18, prieš - 3, susilaikė 18. Pateiktam projektui nėra pritarta. Kolegos, ar galime sutarti, kad grąžiname tobulinti? (Balsai salėje) Galime grąžinti, nes vis tiek neužteks... Kolegos, yra grąžintas iniciatoriams tobulinti. Replika po balsavimo. Prašom. V. Simulikas.
     V. SIMULIK (LSDPF). Aš dėkoju, bet kažkaip keistai jaučiuosi. Asociaciją sukurti gali trys asmenys. Aš siūlau gerbiamajai O. Valiukevičiūtei, kadangi ji yra buvusi dainininkė ir gali dainuoti, ir dar keliems kolegoms sukurti asociaciją, įsiregistruoti ir reikalauti to paties, ne mokesčio, bet pinigų iš tų pačių ūkinių subjektų, kurie šiandien jau moka. Tų asociacijų gali būt tiek, kiek reikia. Buvo viena, dabar yra trys. Tai kiek tų rinkėjų pinigų bus?
     PIRMININKAS. Ačiū. O. Valiukevičiūtė, prašau. Replika.
     O. VALIUKEVIČIŪTĖ (TTF). Labai teisingai, bet aš, žinoma, irgi ne viską supratau, ką gerbiamasis Seimo narys sakė, kokio tikslo siekė, bet noriu pasakyti, kad visi atlikėjai, buvę arba esami, priklauso LATGAI arba AGATAI. Aš apie jokias kitas organizacijas nežinau. Jie, kaip ir aš, esame pasirašę, pavyzdžiui, AGATA gina atlikėjų teises, LATGA gina tik autorių teises. Taigi visi atlikėjai, kurie laiko save kūrėjais, yra pasirašę sutartis arba su AGATA, arba su LATGA. Viskas.
     PIRMININKAS. Ačiū. Ir V. Stundys repliką.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Kolegė O. Valiukevičiūtė iš esmės pasakė tai, ką norėjau išsakyti. Praleistas vienas momentas: autoriai sudaro sutartis. Tai yra savanoriškas mano, kaip autoriaus, apsisprendimas tuo atveju, matant, kokia asociacija kam atstovauja. Tai gerbiamoji O. Valiukevičiūtė pasakė visiškai taikliai, ir čia jokios sumaišties nėra. Kad yra noro kurti asociacijas ir kelti sumaištį, be abejo, taip, bet čia įsitraukia Vyriausybės įgaliota institucija - Kultūros ministerija. Taigi viskas savo vietose ir juda į priekį taip, kaip turėtų judėti.

18.00 val.
    Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-808 (pateikimas)

     PIRMININKAS. Ačiū. Kolegos, aš matau, kad jau diskutuojate atskirai. Ir šiandien paskutinis klausimas yra 2-15 - tai Nr. XIIP-808. Pranešėjas - A. Sysas.
     A. SYSAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, teikiu svarstyti Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Pagrindinis tikslas - šitą įstatymą, jo nuostatas suderinti su pasikeitusia valstybinio socialinio draudimo pensijų skaičiavimo tvarka, nustatyti, kad savanoriškai pensiją draustis gali tik tie pensijų gavėjai, kuriems pensija paskirta neturint būtinojo stažo.
    Noriu truputį priminti istoriją. Žmonės, kurie nori gauti visą valstybinio socialinio draudimo pensiją, turi turėti 30 metų stažą. Pasitaiko atvejų, kai trūksta keturių mėnesių, dviejų, metų, pusės. Todėl buvo įrašyta tokia nuostata, kuri leido žmonėms savanoriškai apsidrausti neturint darbo, sumokėti tam tikras įmokas, kiek reikia už tą laikotarpį, tada perskaičiuodavo pensiją, kad gautų visą valstybinę socialinio draudimo pensiją.
    Nuo šių metų sausio 1 d., kai mes leidome pasirinktinai žmonėms skaičiuoti pensiją iš senojo laikotarpio arba iš naujojo, paprasčiausiai šita nuostata buvo pradėta taikyti ne tiems žmonėms, kuriems trūksta valstybinio socialinio draudimo stažo, o tiems, kurie norėjo persiskaičiuoti pensiją, jau seniai išėję į pensiją. Kai aš rengiau šitą įstatymą, tokių per pirmąjį pusmetį buvo 335, bet metų pabaigoje jų yra jau virš tūkstančio. Pačiam teko dalyvauti ne viename susitikime, kai manęs klausdavo, ką daryti tiems, kurie jau buvo išėję į pensiją ir kaip galima nauja tvarka suskaičiuoti, dažniausiai tai pensijos yra didesnės, aš sakiau, kad yra tokia skylė mūsų įstatymuose, pasinaudokite ja, bet ją mes uždarysime. Tai mes tą derinome dar iš pradžių ir su ministerija, tik, sakykim, metai prabėgo, todėl mano siūlymas, kad ta nuostata tarnautų pagal savo paskirtį. Jau metai prabėgo, sakykime, kas norėjo, pasinaudojo šita mūsų įstatymų spraga.
    Yra Teisės departamento pastabos. Iš karto noriu pasakyti, iš dalies jos teisingos, galbūt reikėtų išskirti. Nors man neteko spręsti tokio klausimo, kad žmonės papildomai draustųsi ligos draudimu. Na, tokių atvejų nebuvo. Buvo vienintelis atvejis - buvo pensinis draudimas. Bet svarstant komitete, jeigu jūs pritarsite, tikrai galima išskirti šitas nuostatas, kad nebūtų dviprasmybės.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti trys Seimo nariai. Klausia R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Jau man atsakė.
     PIRMININKAS. Atsakė. Ačiū. Klausia M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamasis kolega, aš norėčiau, kad dar kartą truputėlį aiškiau patikslintumėte, kodėl ta įstatymo spraga. Ir mano klausimas, ar ten ne per daug pinigų suskaičiavo?
     A. SYSAS (LSDPF). Pinigų tikrai ne per daug, tai yra suskaičiuota pagal konkrečius atvejus. Dėl tų 335 - tai neimti vidurkiai, nes kreipėsi konkretūs žmonės, kur gali suskaičiuoti konkrečiai, kaip keičiasi pensijos dydis ir kiek reikės papildomai mokėti. Aš manau, kad ta suma per metus bus virš 20 mln., kol mes priimsime visą įstatymą. Kodėl yra spraga?
    Noriu paaiškinti, kad iš karto, kai buvo parengtas Valstybinio socialinio draudimo įstatymas, tokios nuostatos apskritai nebuvo. Kai praėjo tam tikras laikas, kai reikėjo skaičiuoti stažus ir reikėjo pradėti mokėti pensijas, na, pamatėme, kad ypač tie, kurie dirbo senais laikais, galėjo dirbti 30 metų kolūkyje, o jiems priskaičiuodavo 18 mėnesių ir 30 dienų ar panašiai, tai reikėjo kaip nors, tie žmonės sąžiningai dirbo, surasti būdą, kad jie gautų visą valstybinę pensiją, o ne šalpos pensiją, nes jie tada gaudavo ne visą valstybinio socialinio draudimo pensiją. Todėl buvo įrašyta tokia nuostata. Tikrai nebuvo galvojama apie tokį atvejį, kad sausio 1 d., kai pradėjome skaičiuoti kitaip valstybinio socialinio draudimo pensijas, bus pasinaudota šita nuostata. Yra, reikia taisyti, kad naudotųsi tie, kam reikia.
     PIRMININKAS. Klausia B. Vėsaitė.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Mielas kolega, aš norėčiau sužinoti. Pavyzdžiui, žmogus jau pradėjo pats mokėti į "Sodrą", bet jam dar pritrūks kelių mėnesių iki to, metų laiko, kai įstatymas įsigalios. Kas?..
     A. SYSAS (LSDPF). Įstatymas įsigalios tik naujiems, jeigu kas kreipsis. Tie, kas jau... Tame procese... joks įstatymas negali sustabdyti. Paprasčiausia, jeigu bus priimtas įstatymas, tokia nuostata niekas negalės pasinaudoti iš naujo. Aš manau, kad tie visi, kurie tikrai skambino, domėjosi, jau pasinaudojo. Aš mačiau paskutinius duomenis - virš tūkstančio, o jau visi metai, kai visi išeina pagal naują tvarką. Ir tie, kas išeina dabar, jie turi teisę imti seną tvarką, kai jie dirbo tarybiniais laikais ir turėjo didesnius atlyginimus, po to gal turėjo mažesnius arba dirbo dabartiniais laikais ir jau didžiausią pajamų dalį užsidirbo po 1995 metų.
     PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūs atsakėte į visus klausimus. Motyvai dėl viso. Užsirašė kalbėti tik už. Ar galime nekalbėti? (Balsai salėje) Galime. Ačiū. Ar, kolegos, galime pritarti bendru sutarimu? Balsuojame. Kas pritariate, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Užsiregistravo 41 Seimo narys, balsavo 41: už - 40, susilaikė 1. Taigi yra pritarta pateiktam projektui. Yra siūlomas pagrindinis ir vienintelis komitetas - Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Siūloma svarstyti gruodžio 17 d. Kolegos, galime pritarti bendru sutarimu šiems pasiūlymams? Ačiū. Pritarta.
    Kolegos, kadangi ką tik užsiregistravote, noriu pranešti gerą žinią, kad šiandien lapkričio 21 d. vakarinį posėdį skelbiu baigtą. (Gongas)
