LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 55
STENOGRAMA

2013 m. gegužės 23 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkas V. GEDVILAS
ir Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. GAPŠYS

PIRMININKAS (V. GEDVILAS). Labas rytas, mielieji bičiuliai, leiskite pradėti gegužės 23 d., ketvirtadienio, plenarinį posėdį. Skelbiu jį pradėtą. (Gongas)
Taigi dėl darbotvarkės. Atsiprašau, per šoninį mikrofoną, pirmasis Pirmininko pavaduotojas gerbiamasis V. Gapšys. Prašom.
V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamasis Seimo Pirmininke, ar leistumėte man protokoliniu klausimu, dėl kurio tikrai niekas neprieštaraus, minutę užimti šitą tribūną?
PIRMININKAS. Prašau.
V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamieji Seimo nariai, visų jūsų vardu noriu pasveikinti Seimo Pirmininką V. Gedvilą su gražiu gimtadieniu, palinkėti ištvermės, susikaupimo, neprarasti budrumo salėje ir, aišku, sveikatos. Tai yra svarbiausias dalykas ir svarbiausias turtas, kurį mes visi vertiname. 
Kadangi Seimo Pirmininkas paslapčia sugebėjo ir antrą progą sukurti, tai tikrai visų jūsų vardu sveikiname sukūrus šeimą ir linkime santarvėje judėti į priekį ir atstovauti Lietuvai čia, parlamente, ir šeimoje. Sėkmės! (Plojimai) 
PIRMININKAS. Dėkoju, gerbiamieji kolegos, už sveikinimus. Tikrai, politika yra politika, o gyvenimas eina savo vaga. Tiesiog yra pasikeitimai kai kurie, visi mes tą vienokiu ar kitokiu būdu patiriame. 

10.02 val.
Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. gegužės 23 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

Dėl vedimo tvarkos – gerbiamasis Algimantas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Dėl darbotvarkės. 
PIRMININKAS. Dėl darbotvarkės. Prašom.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū. Aš turiu tris siūlymus. Pirmiausia komiteto vardu prašau iš darbotvarkės šiandien išbraukti 1-3 klausimą dėl pakuočių ir pakuočių atliekų, nes Vyriausybė dar šiandien įregistruos siūlymus, mes trečiadienį apsvarstysime ir kitą savaitę bus galima priimti.
Dėl 1-4 klausimo. Aš kompiuteryje pažiūrėjau, nematau Vyriausybės išvados. Tai prašyčiau priimti bent po pusvalandžio, kai ji bus išdalinta, nes mes buvome sutarę Seniūnų sueigoje, kad Vyriausybė atneš išvadą šiandien.
Ir trečias prašymas dėl 1-4a, b, c klausimų – palikti darbotvarkėje, nes jie nieko bendro neturi su 1-5 klausimu dėl naftos išteklių mokesčio. Tie mokesčiai gali būti nustatomi ir po ketverių, ir po penkerių metų, o dėl gamtosauginių, dėl skalūnų, na, pajudėkime į priekį, jau du kartus išbraukėme. Norėčiau, tokia yra ir Vyriausybės nuomonė, kad laukia mūsų sprendimo, o mes kažkodėl dėl nesuprantamų priežasčių vis išbraukiame iš darbotvarkės.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Supratau, pasižymėjau, paklausime plenarinio posėdžio, kaip elgtis šiuo klausimu. Gerbiamasis V. Gapšys.
V. GAPŠYS (DPF). Dėl 1-4 a, b, c klausimų. Siūlyčiau vis dėlto išbraukti. Sutinku, galbūt reikia judėti į priekį. Dabar yra užregistruoti pasiūlymai, komitetas jų dar negalėjo apsvarstyti. Kadangi šie klausimai yra ypač svarbūs Lietuvai, Lietuvos valstybei, jos išteklių naudojimui, todėl manau, kad komitetui būtų logiška juos apsvarstyti ir svarstymo stadijos metu. Tada kitą savaitę galėtume jau po komiteto įtraukti ir judėti į priekį.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolegos, supratome jūsų pasiūlymą. Aš manau, kad plenarinis posėdis turės apsispręsti, kokį sprendimą mes priimsime dėl šių darbotvarkės klausimų. Gerbiamasis Remigijus.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Dėl atsinaujinančių energijos išteklių. Iš tikrųjų ką tik kalbėjau su ministerija. Kadangi ministras negalės ateiti pristatyti, tai prašė manęs į popietinę darbotvarkę įtraukti. Vyriausybė iki 11 val. atneš šitas išvadas, dabar baigia. Kad to klausimo tiesiog nenutrauktų…
PIRMININKAS. Ačiū. Antras pasiūlymas tuo pačiu klausimu. Prašom.
L. DMITRIJEVA (DPF). Komisijos vardu prašau Pluoštinių kanapių įstatymo projektą perkelti bent į birželio 11 d., nes mes komisijos vardu prašėme Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetą svarstyti šitą klausimą ir laukiame atsakymo, todėl prašome perkelti į tolesnę datą.
PIRMININKAS. Pasakykite dėl protokolo, kokios komisijos vardu jūs prašote?
L. DMITRIJEVA (DPF). Narkomanijos ir alkoholizmo prevencijos komisijos.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, mane patikslina mano patarėjai, kad komitetas gali prašyti atidėti šio klausimo svarstymą iki kito posėdžio arba frakcija. Jeigu tokio pasiūlymo nėra, mes turėsime svarstyti šį klausimą.
L. DMITRIJEVA (DPF). O komisija neturi teisės?
PIRMININKAS. Neturi teisės pagal Statutą. Ačiū. 
Gerbiamieji kolegos, ar yra dar kokių pasiūlymų, pakeitimų? Gal priimsime sprendimą. 
Pirmasis pasiūlymas buvo išbraukti iš darbotvarkės 1-3 klausimą – Pakuočių ir pakuočių atliekų tvarkymo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Kokių būtų nuomonių dėl išbraukimo? (Balsai salėje) Balsuojame. Kas už tai, kad išbrauktume iš darbotvarkės įstatymo projektą Nr. XIIP-411? Prašom balsuoti. (Balsai salėje) Kad išbrauktume įstatymo projektą Nr. XIIP-411 – buvo toks pasiūlymas. (Balsai salėje) 
Gerbiamieji kolegos, už balsavo 99, prieš nėra, susilaikė 4. Įstatymo projektas Nr. XIIP-411 yra išbrauktas iš darbotvarkės.
Dabar dėl Atsinaujinančių išteklių energetikos įstatymo 20 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto. Į popietinį posėdį dėl Vyriausybės, aš taip suprantu, išvadų. Ar galime bendru sutarimu? Galime, viską galime, mes pagal Statutą tikrai galime. Čia mūsų sprendimas. Jeigu mes apsispręsime, galime, jeigu kitaip, po pietų. Ar bendru sutarimu galime sutarti? Aš manau, nėra didelio skirtumo, ar ryte, ar po pietų svarstysime šitą klausimą. Į rezervinius klausimus įtrauksime ir, kai atsiras galimybė, mes jį svarstysime. Nereikia balsuoti? Į rezervinius klausimus. Pritarta bendru sutarimu.
Buvo vienas klausimas – gerbiamasis V. Gapšys siūlė išbraukti įstatymų projektus Nr. XIIP-487, Nr. XIIP-469 ir Nr. XIIP-488. V. Gapšio pasiūlymas buvo išbraukti, o Aplinkos apsaugos komiteto pirmininko buvo palikti. Tai galbūt alternatyviai mes balsuosime? Galime alternatyviai balsuoti? Jeigu paliekame, balsuojame už, jeigu išbraukiame, balsuojame prieš. Gerai? Ar aiškiai pasakiau, supratote? Jeigu paliekame, balsuojame už, jeigu išbraukiame, balsuojame prieš. Kviečiu visus balsuoti ir apsispręsti balsuojant. Prieš – išbraukti.
Gerbiamieji kolegos, už – 66, prieš – 40. Įstatymų projektai Nr. XIIP-487, Nr. XIIP-469, Nr. XIIP-488 yra palikti darbotvarkėje, ir mes juos svarstysime.
Taigi dėl visos darbotvarkės daugiau pasiūlymų ir pastabų nėra. Galime priimti darbotvarkę bendru sutarimu su visais pasiūlymais? Dėl 1-2 klausimo – dėl Pluoštinių kanapių įstatymo komisija siūlė, o ne komitetas. Komitetas… Daugiau pasiūlymų nėra, pastabų nėra, visus pasiūlymus apsvarstėme, priėmėme balsuodami sprendimą. Galime bendru sutarimu pritarti darbotvarkei? Ačiū. Pritarta bendru sutarimu. Taigi darbotvarkės 1-1 klausimas svarstyti baigtas. 

10.10 val.
Narkotinių ir psichotropinių medžiagų kontrolės įstatymo 1 straipsnio ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4657(2)ES (priėmimas)

Darbotvarkės 1-2a klausimas – Narkotinių ir psichotropinių medžiagų kontrolės įstatymo 1 straipsnio ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4657. Pranešėjas – gerbiamasis P. Čimbaras, Kaimo reikalų komitetas. Priėmimas. 
P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamasis Pirmininke, gerbiamieji kolegos, dėl Narkotinių ir psichotropinių medžiagų kontrolės įstatymo 1 straipsnio ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto papildymų, pastabų ar pasiūlymų nebuvo gauta. Teisės departamentas pateikė kelias techninio pobūdžio pastabas, joms komitetas pritarė. Dėl Pluoštinių kanapių įstatymo projekto Seimo narė L. Dmitrijeva pateikė pasiūlymą papildomai licencijuoti pluoštinių kanapių perdirbimą ir eksportą, o visus įstatymo lydimuosius…
PIRMININKAS. Atsiprašau. Pirmas klausimas – Narkotinių ir psichotropinių medžiagų kontrolės… 
P. ČIMBARAS (DPF). Aš abudu iš karto.
PIRMININKAS. Ne, ne. Tik vieną klausimą. Viskas. Nebuvo jokių pastabų. Teisės departamentas jums pareiškė tam tikras neesmines pastabas, bendru sutarimu komitetas pritarė. Ačiū pranešėjui. Dėkoju. 
Motyvų už, prieš nėra. 
Taigi priėmimas pastraipsniui. 
Dėl 1 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. (Balsai salėje) Balsuojame. Siūlo balsuoti dėl 1 straipsnio. Kviečiu visus balsuoti, nes priėmimas pastraipsniui… Kas už tai, kad pritartume įstatymo, projekto Nr. XIP-4657, 1 straipsniui balsuojame. Atsiprašau, dėl vedimo tvarkos. Prašom.
L. DMITRIJEVA (DPF). Dėl vedimo tvarkos. Aš buvau užsiregistravusi pasisakyti prieš, bet manęs nėra. Buvau užsiregistravusi, dabar kažkur dingo. (Balsai salėje) 
PIRMININKAS. Jūs užsiregistravote dėl 1 straipsnio? 
L. DMITRIJEVA (DPF). Taip.
PIRMININKAS. Gerai. Prašom iš vietos galite kalbėti, nes monitoriuje tikrai nebuvo jūsų pavardės. Aš turiu monitorių, juo vadovaujuosi. Jūsų nebuvo. Dabar užsidegė ir yra… Prašom, galite pasakyti nuomonę. Nuomonė prieš. Prašom.
L. DMITRIJEVA (DPF). Nuomonė prieš, nes… 
PIRMININKAS. Arčiau mikrofono.
L. DMITRIJEVA (DPF). …komisija, svarstydama visapusiškai šitą įstatymo projektą, nustatė, kad…
PIRMININKAS. Negirdėti.
L. DMITRIJEVA (DPF). Komisija visapusiškai svarstė šitą įstatymo projektą ir nutarė, kad vis dėlto Vyriausybė turi kontroliuoti visą tą procesą. Deja, šitas punktas buvo išbrauktas komiteto, bet buvo pasakyta, kad jis bus įtrauktas į pluoštinių kanapių projektą, bet, deja, nei viename, nei kitame tos Vyriausybės kontrolės taip ir neliko. Aš prašau grąžinti šitą įstatymą tobulinti ir balsuosiu prieš.
PIRMININKAS. Gerbiamoji kolege, jūs dėl viso įstatymo kalbėjote. Mes dabar kalbame tik dėl 1 straipsnio. Dėl 1 straipsnio jūs prieš? Gerai. 
Dabar nuomonė už – gerbiamasis A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Dėl viso. 
PIRMININKAS. Jūs dėl viso?
A. SYSAS (LSDPF). Dėl viso. 
PIRMININKAS. Kas norite kalbėti būtent dėl šito straipsnio? S. Bucevičius dėl šito straipsnio norite ar dėl viso? Dėl viso. Ačiū. Gerbiamasis V. Kamblevičius dėl šito straipsnio? 
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Dėl viso.
PIRMININKAS. Dėl viso. Ačiū. Kitų nuomonių nebuvo. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume šio įstatymo projekto 1 straipsnį, balsuojame. 
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 63, prieš – 14, susilaikė 24. Taigi 1 straipsnis yra priimtas.
Dėl 2 straipsnio pasiūlymų, pastabų yra? Nėra. Bendru sutarimu galime pritarti šiam straipsniui? Pritarta bendru sutarimu. Dėl… (Balsai salėje) Balsuojame? Gerai. Jūs tiesiog parodykite kokiu nors ženklu. Aš nesuprantu, ar jūs norite balsuoti. Gerai, yra pasiūlymas balsuoti. Balsuojame. Kas už tai, kad priimtume 2 straipsnį, balsuojame.
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 61, prieš – 10, susilaikė 24. Taigi 2 straipsnis yra priimtas.
Dėl 3 straipsnio. Aš manau, kad dėl įsigaliojimo datos čia neturėtų… Mes galime bendru sutarimu. Ar irgi norite balsuoti? (Balsai salėje) Balsuojame. Ar nebalsuojame? (Balsai salėje) Balsuojame. Gerai. Balsuojame ir dėl 3 straipsnio. Kviečiu visus balsuoti. 
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 60, prieš – 8, susilaikė 26. Taigi 3 straipsnis yra priimtas.
Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti motyvai už ir prieš. Dabar galite kalbėti dėl viso įstatymo projekto. Taigi nėra norinčių. Dėl straipsnių buvo daug norinčių, dėl viso įstatymo nėra. Gerai. Nėra. Kviečiu visus… (Balsai salėje) Violeta, sako, kad norinčių kalbėti yra. (Balsai salėje) Aš girdžiu, kad… (V. Gureckienė: „Yra, bet ne ten užsirašė, dėl straipsnių užsirašė…“)
Gerbiamieji kolegos, jūs užsirašėte dėl straipsnių. (Balsai salėje) Klausykite, kolegos, jeigu norite kalbėti, pakartokim… Užsirašykite. Yra dabar paskelbta, užsirašykite. (Balsai salėje) Nori žmonės, aš negaliu… Yra norinčių kalbėti. A. Mazuronis, E. Gentvilas. Prieš nėra? Gal, gerbiamieji kolegos, už… Jūs norite, Andriau, kalbėti? (Balsai salėje) Norite kalbėti? Atrodo, visi už. 
A. MAZURONIS (TTF). Nekalbame tada, jeigu visi už.
PIRMININKAS. Nekalbame. Visi už, prieš norinčių kalbėti nėra. Balsuojame. 
L. DMITRIJEVA (DPF). Pasižiūrėkite į mano kompiuterį. Tai nerodo visiems kitiems, tik man vienai rodo? Ką čia reiškia? (Triukšmas salėje) 
PIRMININKAS. Gerbiamoji Larisa, mes tikrai galime duoti jums kalbėti prieš. Gerai? Įjunkite ir kalbėkite prieš, o paskui jau galima… Kadangi prieš yra norinčių kalbėti, tai duosime ir už galimybę kalbėti. 
Gerbiamoji Larisa, jūsų mikrofonas veikia, jūs galite kalbėti. Jūsų mikrofonas veikia, įjungtas. Ne, ne, kalbėkite iš vietos. Jūsų mikrofonas įjungtas. 
L. DMITRIJEVA (DPF). Tai dar kartą rodo, kad įstatymas yra tikrai nevienareikšmis. Mūsų komisijos vardu… Mes tikrai išnagrinėjome visapusiškai. Mes du kartus kreipėmės į Specialiųjų tyrimų tarnybą, kad duotų įvertinimą. Mes kreipėmės į Saugumo departamentą, jis apgailestavo, kad nebuvo atsižvelgta į jų nuomonę. Dabar komisija kreipėsi į mūsų komitetą, kuriam vadovauja ponas A. Paulauskas, kad tikrai būtų visapusiškai tobulai padarytas šitas įstatymas. Mes truputį juokingai atrodome prieš tautą, kai išleidžiame įstatymą, paskui šimtą kartų jį taisome, o po to dar prašome Konstitucinio Teismo įvertinti tai, ką mes padarome. Aš siūlau grąžinti tobulinti atsižvelgiant į visas pastabas, kurios buvo, ir, aišku, balsuosiu prieš. 
PIRMININKAS. Dėkoju, kolege. A. Mazuronis – nuomonė už. Tuoj, sekundėlę!
A. MAZURONIS (TTF). Dėkui. Labai dėkui, gerbiamieji kolegos! Iš tiesų įstatymas nėra toks nevienareikšmis, kaip buvo pateikta. Dėl kažkokių techninių problemų buvo atsiradę du langai dėl motyvų dėl viso, bet čia, matyt, techniniai dalykai. 
Kalbant apie patį įstatymo projektą, iš tiesų reikėtų atidėti į šoną emocijas ir atidėti tai, kad įstatymo pavadinime įrašytas žodis „kanapės“, čia gal didžiausias viso šito įstatymo trūkumas. Reikia nepamiršti, kad pluoštinės kanapės yra ne narkotinės kanapės. Kitas dalykas, Lietuva yra vienintelė Europos Sąjungos valstybė, kurioje iki šiol pluoštinių kanapių auginimas nėra leidžiamas. 
Trečias dalykas, šiuo metu Lietuvoje jau yra pasėta apie 150 ha pluoštinių kanapių. Jeigu tie pasėliai bus sunaikinti, nes teisinė bazė dėl tų pasėlių nėra sutvarkyta, tie žmonės, kurie augina, kreipsis į Europos Teisingumo Teismą ir Lietuva teismuose praloš, akivaizdžiai praloš. Europos Sąjunga ir Europos Komisija jau ne kartą yra pasisakiusios dėl šio įstatymo projekto, arba dėl jo nebuvimo, ir mes patirsime labai didelių finansinių nuostolių. Aš nežinau, ar Narkomanijos ir alkoholizmo prevencijos komisija tą aspektą nagrinėjo, ar nenagrinėjo. Iš tiesų yra keista ir kur mes juokingai atrodom, tai, kad, dėl pluoštinių kanapių mes turime atskirą įstatymą, o ne kažkokiais ministro įsakymais yra reglamentuojamas leidimas ar neleidimas auginti. Taip yra beveik visose Europos Sąjungos valstybėse, o pas mus atskiru įstatymu. Natūraliai kyla klausimas, ką toliau atskirais įstatymais mes reglamentuosime: bulves, kopūstus, vyšnias, kriaušes, morkas ar dar kažką? 
Todėl nereikėtų labai stipriai diskutuoti, reikia priimti šį įstatymą, nes tas netobulumas teisinės bazės, teisinės aplinkos gana seniai egzistuoja. Iš mūsų juokiasi, na, nesijuokia, bet gana ironiškai žiūri Europoje, kad mes taip bailiai žiūrime į tuos dalykus, kas yra įprasta ir normalu visose kitose Europos Sąjungos valstybėse, todėl raginu balsuoti už. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Dėl vedimo tvarkos A. Sysas. Prašom.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, mes balsuojame už pirmą įstatymą – Narkotinių ir psichotropinių medžiagų kontrolės įstatymą. Jame yra siūlymas išbraukti tik pluoštines kanapes. Daugiau ten nieko nekalbama, jokios Specialiųjų tyrimų tarnybos išvados dėl šio įstatymo nėra. Yra dėl kito pastabų, dėl Pluoštinių kanapių įstatymo. Mes, priimdami įstatymą, kalbame net nepažiūrėję, apie ką ten rašoma. O juk išbraukiame tik vieną nuostatą, kuri prieštarauja europiniams dokumentams. Viskas! Todėl kviečiu balsuoti, o ne kalbėti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamasis kolega, jūsų pastaba gal ir teisinga, tačiau aš, kaip posėdžio pirmininkas, turiu Seimo nariams, jeigu jie nori kalbėti už, prieš, suteikti tokią galimybę. 
A. Matulas – nuomonė prieš.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kolega A. Sysas ne visai teisus, nes tai yra kompleksinis įstatymo projektas. Jeigu mes pirma priimsime, išbrauksime, tai prasmės dėl kitų ginčytis nebus. Kaip tik dabar turime pasakyti visus nuogąstavimus. Kolegė komisijos pirmininkė L. Dmitrijeva yra visiškai teisi. Mes gavome Specialiųjų tyrimų tarnybos pažymą, joje aiškiai parašyta, kad numatytas kontrolės mechanizmas dabar yra nepakankamas, ir ta pažyma nėra apsvarstyta nei pagrindiniame komitete, nei kituose komitetuose. Todėl mūsų komisija prašo, kad šitą pažymą apsvarstytų Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, pateiktų savo išvadas ir pasiūlymus dėl įstatymų projektų. 
Keista, kodėl yra skubama, neatsižvelgiama į komisijos siūlymą atidėti vienai savaitei, juk gerbiamasis komiteto pirmininkas A. Paulauskas yra pažadėjęs, kiek žinau, kitą trečiadienį apsvarstyti šitą Specialiųjų tyrimų tarnybos pažymą. Vien dėl to siūlau susilaikyti, nebalsuoti dėl šio įstatymo, nors jūs visiškai teisus, kad Europos Sąjungos teisės aktai leidžia auginti technines kanapes, Lietuvos – ne. Realiai tos kanapės yra auginamos, bet turime pripažinti, kad leidus auginti technines kanapes rizika ir kontrolė dėl narkotinių kanapių, be abejo, Lietuvos gyventojams padidės. Reikės kontroliuoti, kas yra vežama, kur yra vežama, kas auginama, ir taip toliau. Siūlau atsižvelgti į komisijos pirmininkės prašymą atidėti priėmimą iki kitos savaitės arba susilaikyti ir nebalsuoti, nes ten yra rimtos išvados. 
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonė už – R. J. Dagys. 
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Šitas klausimas tikrai svarstomas nebe pirmą kartą. Tokio ilgo svarstymo dėl pluoštinių kanapių analogų būtų sunku rasti. Tų nuogąstavimų, visokių pažymų svarstymui laiko buvo begalės. Čia yra tiktai noras tempti šito klausimo sprendimą, nes iš esmės ten, kur auga pluoštinės kanapės, neauga kitos, narkotinės kanapės, jos yra dominuojančios ir išstumia tas kanapes. Biologiškai tai yra pats patikimiausias būdas kovoti su šitom kanapėm be jokių kontrolės mechanizmų. Jos tiesiog išstumia tas kanapes, jos yra stipresnės ir užgožia jas, šalia jų neauga kitos kanapės. Todėl Europos Sąjunga neturi didelių nuogąstavimų. Man atrodo, mes tiesiog ieškom, ko nepametę. Visą gyvenimą Lietuvoje jos buvo auginamos ir tikrai nebuvo narkomanijos protrūkio dėl pluoštinių kanapių. 
Metadono, kurio mes 12 tonų per metus išpilstom, kontrolės mechanizmai niekam nerūpi. Susikoncentruojame į mažesnius dalykus ten, kur faktiškai didelių pavojų tikrai nėra. Man atrodo, ir dabar tą procesą galima lygiai taip pat kontroliuoti ir žiūrėti, bet nekontroliuoja. Jeigu mes dabar dėl to preteksto stabdysime procesą, atrodysime tikrai nelabai išmintingai. Siūlau balsuoti už.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonė prieš – S. Jovaiša. 
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Dėl kontrolės ir rizikos. Tas, kas augs Lietuvoje, na, galbūt galima suprasti ir kontroliuoti, bet čia yra ir importo klausimai. Kaip mes, neužtikrindami kontrolės, būsime garantuoti, kad kartu su normalia siunta nepateks ir narkotinės medžiagos, kaip mes jas pažinsime vizualiai, jeigu autovežis bus prikrautas iki lubų, o kažkur vidury bus padėta tų psichotropinių narkotinių medžiagų gamybos žaliava? Todėl, sakyčiau, balsuoti už yra pavojinga. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonė už – P. Gražulis.
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, šį įstatymą svarstome jau trečią kadenciją, jau tų pataisų ant pataisų, o ant tos pataisos dar pataisa. Komitetas, komisijos nagrinėjo, pernagrinėjo, specialiosios tarnybos peržiūrėjo dešimt kartų, o per tą laiką ūkininkai augina. Jau sumokėjo valstybė baudas, nes ūkininkai laimėjo Europoje teismus, juk Europoje tai įteisinta. Žinote, kam reikia, kad šio įstatymo nebūtų? Tiems, kurie galbūt ir augina, nes dabar nėra jokio kontrolės mechanizmo. Negali kontroliuoti nei policija, nei kitos institucijos, nes Europos Sąjungos direktyvos, kurios yra aukštesnis teisės aktas nei Lietuvos įstatymas, leidžia tą daryti, Lietuvos įstatymai neleidžia reglamentuoti. Aš manyčiau, priimkime įstatymą tokį, koks yra, o iniciatoriai tegu teikia pastabas, pataisas, apsvarstykim ir tobulinkim įstatymą. Bet šiandien balsuokime už tokį, koks yra, nes jau dešimt metų tobuliname. Tikrai tobulesnio, manau, nebus. Balsuokime už.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonė prieš – V. A. Matulevičius. (Balsai salėje) 
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Šiek tiek keista, kad kolegos, kurie praėjusiame posėdyje labai aktyviai siūlė projektus už šeimos vertybes, šiandien pasisako už kanapes. Aš turiu omeny jus, pone Rimantai Dagy. Aš manau, kad skubėti nėra prasmės, nes šiais metais kanapių jau niekas nespės pasėti. (Balsai salėje) Čia nuskambėjo labai geras siūlymas, kad neskubant reikia atiduoti į Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetą ir apsvarstyti dar kartą visus aspektus. Juk neigiama Valstybės saugumo departamento išvada kažką sako! (Balsai salėje) 
PIRMININKAS. Dėkoju, kolegos.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Kodėl turi būti skubama? Aš kviesčiau neskubėti ir dar kartą apsvarstyti. 
Atkreipsiu visų kolegų dėmesį, kodėl norima šiame įstatymų komplekse įteisinti pluoštinių kanapių importą į Lietuvą, kokiu tikslu? Aš pasisakau už kuo didesnę asmens veiklos laisvę, tačiau kam reikalingas importas, kas turima omenyje? (Šurmulys salėje) 
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonė už – S. Bucevičius. 
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Išklausius argumentų už ir prieš, komitetas iš tikrųjų… Gerbiamieji kolegos, visiems tai sakau, devinti metai priimamas įstatymas. Nuo 2004 m., kai mūsų valstybė įstojo ir pasirašė Stojimo sutartį, nuo 2004 m. mums galimai jau gali pradėti taikyti kaip tokią procedūrą arba skaičiuoti baudas už kiekvieną pradelstą dieną, nepriėmus mums Pluoštinių kanapių įstatymo. 
Dar daugiau, kaip per svarstymą kalbėjau ir sakiau, kai lankėmės pas kolegas Latvijoje ir paklausėme jų, kad mes priimame Pluoštinių kanapių įstatymą, kaip jums jį sekėsi priimti, tai jie su didele nuostaba žiūrėjo į mus ir klausė – tai jūs dėl kiekvienos kultūros dabar priimsite po atskirą įstatymą? 
Vėlgi sugrįžtu ir prašau visų, kai dabar kolegai R. J. Dagiui sakė – šeimos vertybės, tai ar šeimos vertybės rūtų darželis ar dar kas nors, todėl taip pat turėtume nusišalinti? Čia atsakymas V. A. Matulevičiui. Man kažkaip keista yra. Kolegai A. Matului. Jeigu mes matėme komitete VSD, STT pastabų, jos buvo rekomendacinio pobūdžio. Saugumo departamentas sakė, kad tai ne mūsų kompetencija, tai visas Kaimo reikalų komitetas, svarstydamas ir klausydamas, ir girdėdamas, nesurado formuluotės arba kaip dar inkorporuoti į įstatymą tokius rekomendacinio pobūdžio… Ir kolegė L. Dmitrijeva, kuri yra mano kolegė… tai viskas aiškiai ir buvo pasakyta. Ji dėkojo mums, Kaimo reikalų komitetui, kad daugeliu atvejų buvo atsižvelgta į visas pataisas. Bet, nepaisant to, vis tiek kažkas trukdo pasakyti, kad tas įstatymas yra šiandien pats optimaliausias ir geriausias. 
Kolegos, siūlau visiems pritarti tokiam įstatymo projektui. Ačiū. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Paskutinis, kuris turi galimybę kalbėti, yra A. Stancikienė. Keturios nuomonės už, keturios nuomonės prieš priimant įstatymo projektą. 
A. STANCIKIENĖ (DKF). Gerbiamieji kolegos, aš iš tikrųjų noriu pasakyti, kad Seimo darbas yra labai įtemptas ir labai apkrautas. Įsigilinti į kiekvieną įstatymą turbūt yra neįmanoma, turbūt nėra nei fizinių, nei jokių kitų galimybių, taip pat laiko stoka. Aš noriu pasakyti, kad Narkomanijos ir alkoholizmo prevencijos komisijai yra patikėta misija – būtent įvertinti galimas žalas, galimas pasekmes ir informuoti kolegas Seimo narius, atsakingai informuoti, kaip mums elgtis. Jeigu aš girdžiu gerbiamosios pirmininkės, Narkomanijos ir prevencijos komisijos pirmininkės, atsakingą pareiškimą, kad mes negalime balsuoti už, tai kodėl aš turėčiau ja nepasitikėti? Jeigu mes nepasitikime šita komisija, tai naikinkime tą komisiją, kam ji mums reikalinga? Bet jeigu mes ja pasitikime, tai mes išgirskime argumentaciją. Akivaizdu, kad vieną šitą įstatymą vertinti, atskyrus nuo jį lydinčiojo, yra neįmanoma, ir pasakyti, kad tik užtenka iš šio įstatymo išbraukti pluoštines kanapes ir neva viskas bus gerai. Gerbiamieji, kompleksiškai žiūrint, akivaizdu, kad pritarę šiam įstatymui mes atveriame nišą pluoštinių kanapių importui. Aš nežinau, dar kartą grįžtu prie to, kad jeigu vis dėlto turime atsakingos Seimo institucijos komisijos aiškiai mums pateiktą išvadą, aš manau, kad mes kitaip elgtis net ir negalime. Privalome elgtis atsakingai ir balsuoti taip, kaip mums pataria Narkomanijos ir prevencijos komisija. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Kolegos, buvo išsakytos keturios nuomonės už, keturios nuomonės prieš. Nuomonės išsiskyrė. Kviečiu visus balsuoti. Visas procedūras baigėme ir balsuojame. Kas už tai, kad priimtume Narkotinių ir psichotropinių medžiagų kontrolės įstatymo 1 straipsnio ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą Nr. XIP-4657? Balsuojame. 

Šio įstatymo priėmimas

Gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus: už – 67, prieš – 13, susilaikė 26. Įstatymas (projekto Nr. XIP-4657) yra priimtas. (Gongas)
Kitas darbotvarkės numeris… Dėl vedimo tvarkos. Atsiprašau, nepastebėjau. Replika po balsavimo. Prašom. 
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, norėjau padėkoti už priimtą įstatymą. Turiu pasakyti, kad be reikalo painiojama ir tyčia eskaluojama, kad narkotinės kanapės (…) pluoštinės sėjamosios… Mes Altajaus krašte, kai buvau vaikas, vadinom jas maistingosiomis. Grūdai labai panašūs pagal skonį į saulėgrąžas ir panašiai. Štai produktas prieš jus. Gyvenau, šitas kanapes valgydamas užaugau ir esu šiuo metu prieš jus. Tai pluoštinės sėjamosios kanapės, ne narkotinės. Jūs, ačiū Dievui, priėmėte tai, ir jokių importų į Lietuvą. Žiūrėkite, dirvonuoja laukai, reikia užsėti nors kanapėm, juos taip paruošus, po to jie dar derlingesni, kitus dalykus sėja. 
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Replika po balsavimo – gerbiamoji Larisa. Prašom. 
L. DMITRIJEVA (DPF). Kolegos, tai čia replika po balsavimo. Visų pirma VSD – ne įstatymų leidėjas, jie tikrai mums gali tik patarti. Ir mes žinome, kodėl egzistuoja šitos institucijos, kurios ir turi mums patarti, kaip yra iš tikrųjų. Bet komisija tikrai painioja, kur yra pluoštinė kanapė, o kur yra psichotropinė medžiaga. Todėl mes ir buvome už, kad reikia atskirti šitą psichotropinę ir įtraukti į kitą įstatymą pluoštines kanapes. Mes irgi sakome, kad prašom auginti, klestėsime, gausime paramą ir t. t. Bet mes sakome, kad mes turime žinoti, kaip auga. Vis dėlto pluoštinės kanapės tai yra ne morkos, ne burokai, jos vis tiek turi 0,2 dervos, o tai yra narkotinė medžiaga. Tai mes turime kontroliuoti, kaip plėtojamas šitas procesas. Pats didžiausias nuogąstavimas tas, kad mes kalbame apie auginimą, kuris nei bobutėms, nei seneliams niekaip netrukdo. Mes kalbame apie tuos žmones, kurie įveš, perdirbs ir išveš, o mes apie tai su jumis nieko nežinosime, nes niekas nekontroliuos, išskyrus mūsų Augalininkystės tarnybą prie Žemės ūkio ministerijos. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, norėčiau priminti, kad replika po balsavimo taip pat turi savo trukmę. Taigi, pasistenkime per 1 min. spėti. Tiesiog baigiame, vis tiek apsisprendėme balsuodami, mes nieko nepakeisime, įstatymas yra priimtas. 
 
10.37 val.
Pluoštinių kanapių įstatymo projektas Nr. XIP-4658(2)ES (priėmimas)

Kitas darbotvarkės klausimas 1-2b – Pluoštinių kanapių įstatymo projektas Nr. XIP-4658. Prieš suteikdamas žodį pranešėjui P. Čimbarui, visų kolegų vardu norėčiau paprašyti šiek tiek tylos, labai sudėtinga. Jeigu kalbatės telefonu, išeikite kur nors į poilsio zoną ir ten kalbėkite. Tiesiog tylos visų norėčiau paprašyti, labai sunku klausytis. Taip, gerbiamasis kolega, prašom pasakyti. Dėkoju. Gerbiamasis Petrai, dabar priėmimas pastraipsniui, nes priėmimo procedūra. Priėmimas pastraipsniui, po to, jeigu reikės, jūs pakomentuosite komiteto nuomonę. Gerai? 
Dėl 1 straipsnio nėra pasiūlymų ir pastabų. Galime priimti bendru sutarimu? Priimta bendru sutarimu. 
Dabar dėl 2 straipsnio. Yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabų. Pasakykite komiteto nuomonę ir išvadą. 
P. ČIMBARAS (DPF). Čia dėl ko? 
PIRMININKAS. Dėl 2 straipsnio, dėl sąvokų. Gerbiamieji kolegos, aš noriu labai paprašyti. Gerbiamieji kolegos, dėl registracijos procedūrų. Dabar jūs užsirašėte vėl dėl straipsnio, vėl kalbėsite apie tai, aš suprantu, kurie pirmą kadenciją, bet yra žmonių, kurie antrą, trečią kadenciją čia, Seime. Neskubėkite, jeigu norite dėl straipsnių, užsirašykite, bet jeigu dėl viso įstatymo projekto, tai šiek tiek pakentėkite, gerai? Baigsime priimti pastraipsniui, turėsite galimybę užsirašyti. Įsivaizduoju, kad čia užsirašė visi dėl viso įstatymo projekto. Atsiprašau, dėl 2 straipsnio. Gerai. Tiesiog mano pareiga buvo priminti. Dėl 2 straipsnio komiteto nuomonė. 
P. ČIMBARAS (DPF). Dėl 2 straipsnio komiteto nuomonė – pritarti. 
PIRMININKAS. Ačiū. Tiesiog Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabai komitetas priarė bendru sutarimu, taip? 
Taip. Tai kokia būtų plenarinio posėdžio Seimo narių nuomonė? Galime pritarti bendru sutarimu su Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastaba? Pritarta bendru sutarimu. 
Dėl dar vieno… Čia abiem. Ir dėl antro patvirtinamas dokumentas, kuriuo pasiūlytas Seimo kanceliarijos Teisės departamentas. Tikiuosi, bendru sutarimu pritariate, taip? 2 straipsnio visos pastabos baigtos svarstyti. Dėl 2 straipsnio norinčių kalbėti nėra. Su visais pasiūlymais 2 straipsniui bendru sutarimu pritariam.
Dėl 3 straipsnio. Kadangi visiems Teisės departamento pasiūlymams yra pritarta bendru sutarimu, aš manau, ir kolegos taip pat pritaria. Dabar dėl 3 straipsnio pastabų, pasiūlymų nėra. Bendru sutarimu galime pritarti 3 straipsniui? Pritarta bendru sutarimu. 
Dėl 4 straipsnio „Pluoštinių kanapių tiekimas rinkai“. Taip pat Seimo kanceliarijos Teisės departamentas yra pateikęs pasiūlymą. Komitetas. 
P. ČIMBARAS (DPF). Pritarti. 
PIRMININKAS. Komitetas pritaria bendru sutarimu. Jūs, kolegos, kaip manote? Bendru sutarimu galime pritarti šiam straipsniui? Taigi pritarta, priimtas 4 straipsnis. 
Dėl 5 straipsnio taip pat yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas. Kokia būtų komiteto nuomonė?
P. ČIMBARAS (DPF). Komiteto nuomonė pritarti. 
PIRMININKAS. Pritaria pirmam pasiūlymui. Taigi daugiau pasiūlymų dėl 5 straipsnio nėra. Galime priimti bendru sutarimu 5 straipsnį? Priimtas bendru sutarimu.
Dėl 6 straipsnio yra net trys Teisės departamento, keturi, penki, šeši, septyni – Teisės departamento pasiūlymai. Komiteto kokia nuomonė dėl šių pasiūlymų? 
P. ČIMBARAS (DPF). Komiteto nuomonė yra dėl vieno nepritarti, kitiems pritarti. 
PIRMININKAS. Dėl vieno nuomonė – nepritarti. Gal tada mes pasižiūrime, kuriam nepritariama. O Seimas gali pritarti komiteto nuomonei? (Balsai salėje) Taip, pritarta bendru sutarimu. 
Dabar dėl 6 straipsnio. Galime priimti bendru sutarimu? Priimtas bendru sutarimu. 
Toliau judame į priekį. 7 straipsnis. Yra vienas Seimo kanceliarijos Teisės departamento pasiūlymas. Komiteto nuomonė. 
P. ČIMBARAS (DPF). Komiteto nuomonė – pritarti.
PIRMININKAS. Kitų nuomonių nėra. Galime priimti bendru sutarimu? Daugiau dėl šio straipsnio nėra pasiūlymų. Priimta bendru sutarimu. 
Dėl 8 straipsnio. Taip pat yra Seimo kanceliarijos Teisės departamento vienas pasiūlymas. 
P. ČIMBARAS (DPF). Komiteto nuomonė – pritarti.
PIRMININKAS. Ką mano Seimo nariai? (Balsai salėje) Bendru sutarimu galime pritarti. Pritarta bendru sutarimu.
Dėl 9 straipsnio kokių būtų pasiūlymų? Yra keturi pasiūlymai, taip pat Teisės departamento pasiūlymai. Ką mano komitetas? 
P. ČIMBARAS (DPF). Visiems pritarti.
PIRMININKAS. Visiems pritarti. Taigi dėl 9 straipsnio kokių būtų pastabų? Nėra daugiau pastabų. Priimame bendru sutarimu. 9 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
Judame toliau. Dėl 10 straipsnio. Dėl 10 straipsnio yra trys pasiūlymai. Kokia būtų komiteto nuomonė?
P. ČIMBARAS (DPF). Komiteto nuomonė visiems pritarti.
PIRMININKAS. Visiems pritarti. Ar galime pritarti komiteto nuomonei bendru sutarimu? Pritarta. Galime priimti 10 straipsnį bendru sutarimu? 10 straipsnis priimtas bendru sutarimu.
Dėl 11 straipsnio jokių pastabų, pasiūlymų nėra. Galime priimti bendru sutarimu? 11 straipsnis priimtas bendru sutarimu. 
Dėl 12 straipsnio yra Seimo narės L. Dmitrijevos pasiūlymas ir aš paprašysiu, kad Larisa pristatytų savo pasiūlymą, o jūs toliau pakomentuosite komiteto nuomonę. Gerbiamoji Larisa, iš vietos prašom.
L. DMITRIJEVA (DPF). Išnagrinėjome visą šį įstatymo projektą. Įstatymo projekte nenumatytas pluoštinių kanapių auginimo licencijavimas, nenumatyti pluoštinių kanapių perdirbimo, perdirbimo priežiūros reikalavimai, nenumatytas pluoštinių kanapių produktų iš ne Europos Sąjungos narių arba iš kitos ne Europos ekonominės erdvės valstybės importo kontrolės mechanizmas. Ir teikimo rinkai priežiūros reikalavimai. Tai mes siūlome Vyriausybei nustatyti tą tvarką ir tada mes tikrai turėsime tobulą įstatymą. O dabar kontroliuojančių… Dar kartą noriu pabrėžti, vienintelė organizacija, kuri bus kontroliuojanti, bus Augalininkystės tarnyba prie Žemės ūkio ministerijos, kuri žiūrės tik sėklų importo. Noriu jums priminti, kad paskutinė siunta, kurią mes gavome, beveik toną hašišo, tai yra tos pačios kanapės, kaip tik yra geras to pavyzdys. 
PIRMININKAS. Taigi, gerbiamieji kolegos, ar yra 29 Seimo narių pritarimas svarstyti šį L. Dmitrijevos pasiūlymą? Kviečiu visus balsuoti. Kas už, kad svarstytume šį pasiūlymą. (Triukšmas salėje) Gerbiamieji kolegos, tylos! Apsispręskime, ar yra 29 Seimo nariai, kurie pritaria L. Dmitrijevos pasiūlymui. Kviečiu visus balsuoti. 
Taigi, gerbiamieji kolegos, yra pritarimas. Gerbiamasis Čimbarai, pasakykite, jūs turite pasiūlymą, jūs žinote šį savo kolegės pasiūlymą. Pasakykite komiteto nuomonę.
P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, Kaimo reikalų komitetas apsvarstė Seimo narės L. Dmitrijevos pasiūlymą papildomai licencijuoti pluoštinių kanapių perdirbimą ir eksportą, o visus poįstatyminius teisės aktus priimti Vyriausybės lygiu. Komitetas šiam pasiūlymui nepritaria, nes faktiškai visos esminės nuostatos jau yra įtvirtintos įstatymu, o techninio pobūdžio sprendimai neprivalo būti patvirtinti Vyriausybės nutarimais. Dėl papildomo kontroliavimo kreipėmės į Europos teisės departamentą, kuris konstatavo, jog toks papildomas pluoštinių kanapių, ne narkotinių (pabrėžiu), licencijavimas gali būti pripažintas pertekliniu reguliavimu.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Viena nuomonė už, viena nuomonė prieš dėl pasiūlymo. A. Dumbrava – nuomonė už. Prašom.
A. DUMBRAVA (TTF). Gerbiamieji kolegos, aš irgi norėčiau pritarti. Dirbau šioje komisijoje praeitą kadenciją ir tikrai žinau, kad komisija tokius klausimus nagrinėja labai atsakingai ir su visiška atsakomybe. Tikrai siūlymas, aš manau, yra labai logiškas, labai teisingas. Jeigu mes jau leidžiame auginti, tai turime įvesti tam tikrą labai rimtą kontrolę valstybės lygiu, o ne kokios nors tarnybos, ne vienos tarnybos kompetencija patikėti. Lėšų skyrimas taip pat turėtų būti numatytas, kad mes galėtume pasitikėti kontroliuojančiomis institucijomis ir būti ramūs dėl to, kaip yra kontroliuojamas visas procesas. 
Taigi tikrai kviečiu, mielieji kolegos, balsuoti už šią pataisą. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė prieš – S. Bucevičius.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Gerbiamasis Algirdai, gerbiu jus kaip savo kolegą ir t. t., bet šiuo punktu niekaip negaliu suprasti. Pereituose posėdžiuose kalbėjome apie licencijavimą. Tai didesnės terpės (mano, taip pat ir su kolegomis kalbame)… Licencijavimas ar sudaro didesnę prielaidą korupcijai, tai, mano įsitikinimu, yra… jūs paprieštaraukite man arba duokite argumentą, kad nesukelia didesnių interpretacijų, aš manau, kad sukelia. Ir jeigu dabar, dar kartą paklausykime, bet kuriai verslo šakai mes padarysime dėl importo, eksporto ir perdirbimo, tai, kolegos, visi čia sėdintys, dar kartą sugrįžkime prie pamatinių dalykų. Pluoštinė kanapinė ir medicininė, jeigu apie psichotropinę kanapę kalbėsime, jeigu mes kalbame apie kultūrą, kuri yra statybose, ir mes tris kartus dėl jos reglamentuosime, pasakykite, kaip mes atrodysime prieš savo kolegas, kurie jau šitą įstatymą taiko nuo 2004 metų. Būtų paradoksali situacija.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolegos. Dėl pasiūlymo buvo pasakytos nuomonės. Dėl viso straipsnio norinčių kalbėti… Tiesa, dar reikia balsuoti už gerbiamosios L. Dmitrijevos pasiūlymą. Išsiskyrė nuomonės, taigi balsuojame. Kas už tai, kad būtų pritarta L. Dmitrijevos pasiūlymui, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja kitaip. 
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 35, prieš – 32, susilaikė 35. L. Dmitrijevos pasiūlymui nepritarta. 
Dėl viso 12 straipsnio norinčių kalbėti už, prieš nėra. Ar galime pritarti bendru sutarimu 12 straipsniui? Bendru sutarimu 12 straipsniui pritarta.
Dėl 13 straipsnio norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti 13 straipsniui? 13 straipsnis priimtas bendru sutarimu. (Balsai salėje) Negalim. Dėl 13 straipsnio negalime, taip? Dėl įsigaliojimo datos bendru sutarimu pritarti negalime. Gerai. Balsuojame. Kas už tai, kad priimtume 13 straipsnį, balsuojame. 
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 70, prieš – 3, susilaikė 26. 13 straipsnis priimtas. 
Priėmimas pastraipsniui baigtas. Dėl viso įstatymo projekto norinčių kalbėti už, prieš yra. Keturi – už, keturi – prieš.
S. Bucevičius – nuomonė už.
S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš noriu trumpai dar visus paraginti balsuoti už šį įstatymą. Kolegės Larisos noriu atsiprašyti arba paprašyti, kad mes nekaitintume arba neprieštarautume vienas kitam. Jeigu mes suklysime ar matysime, kad… Juk čia sėdime ne savo tautos, savo vaikų, savo ateities priešai. Jeigu matysime, kad kas nors negerai, visada esame pasiryžę visų klausyti, tiek tų institucijų, kurios darys monitoringus, tų, kurie turi prižiūrėti, kad nesiveistų arba nebūtų auginamos negeros kanapės. Manau, kad visų dalykų dėl kompromiso mes galime ieškoti ir visą laiką pritarti. Prašau visų balsuoti už.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonė prieš – R. Baškienė.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Aš pirmiausia norėčiau padėkoti Teisės departamentui, kuris dėl antrojo įstatymo projekto, kurį Kaimo reikalų komitetas jau teikė priimti, rado ir pateikė mums 13 pastabų. Tai verčia susimąstyti. Jeigu ne komiteto, ne Teisės departamento reagavimas, iš tikrųjų galbūt tokį keistą įstatymo projektą būtume priėmę. Gerai, kad komitetas šiandien rytą sugalvojo atkreipti dėmesį į Teisės departamento išvadą. 
Be abejo, galima priimti įstatymą, jeigu to reikia bent vienam Lietuvos ūkininkui. Tačiau padarykime viską nuosekliai, užtikrinkime teisiškai deramą kontrolę ir tada turėsime tobulą įstatymą, o ne tokį, kokį teikiame dabar. 
Aišku, stebina nenoras girdėti svarbių Specialiųjų tyrimų tarnybos argumentų. Keista, mielieji kolegos, kad mes apskritai nesidomime ir negalvojame, kur dėsime užaugintą kanapių produkciją. Mes tik sakome: leidžiame, auginkite. O kas po to, kur perdirbimas, kaip toliau? Vadinasi, skatindami ūkininkus tai auginti mes visiškai negalvojame, kaip jiems padėti dėl tolesnės veiklos.
Tai, kad šis įstatymo projektas, kaip paketas, svarstomas ilgai, dar ir dar kartą parodo, kad problemų ir abejonių yra kur kas daugiau negu atsakymų. Labai keista girdėti kolegų argumentus, kad norima priimti bet kokį įstatymo projektą, o paskui neva mes jį jau tobulinsime. Ar mūsų įstatymų leidyba turėtų būti tokia? Manau, iš tiesų ne. Lieka tik tikėtis, kad šitą įstatymo projektą vetuos Lietuvos Respublikos Prezidentė. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė už – B. Pauža.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, Seimo Pirmininke. Man atrodo, diskusijų labai daug, aš nieko naujo nenoriu pasakyti, tik noriu reaguoti į kai kuriuos pasakymus, ypač į paskutinį kolegės pasakymą, kad mes jokių lengvatų niekam nedarom, tik priimdami šį įstatymą darome bloga. Aš noriu pabrėžti, kad penkerius metus tie žemdirbiai, kurie augina pluoštines kanapes, negavo nė vieno lito ir negalėjo deklaruoti šitų plotų. Leiskite paklausti, ką mes darome prieštaraudami? Mes darome minusą tiems žemdirbiams. 
Kitas dalykas. Europos Sąjungos bendrajame kataloge yra nurodyta 41 veislė pluoštinių kanapių, kurios leidžiamos auginti Europos Sąjungos šalyse, kurios negali viršyti 0,2 % dervos. Aš manau, kad mes kalbėdami painiojame du dalykus – tai psichotropines kanapes ir pluoštines kanapes. Pluoštinės kanapės, kurios dabar auginamos Lietuvoje, jeigu taip galima pasakyti, nelegaliai, tikrai jokios įtakos narkotikams neturi ir neturės. Aš jums pasakysiu pavyzdį žemdirbių, kurie augina. Jie mums išaiškino, kad pirmais metais, prieš geras dvi kadencijas, po mūsų audringų diskusijų Seime, sukėlė ir tie, kurie jas augino… tai narkomanai iš miesto pradėjo važiuoti į tuos plotus ir kažką rankioti. Tačiau po pirmų, antrų metų, pernai nė vienas narkomanas į tuos plotus jau neatvažiavo, kadangi tos kanapės nieko bloga nedaro, o…
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega! 
B. PAUŽA (LSDPF). …narkomanai iš to jokios naudos neturėjo. Aš noriu prašyti balsuoti už šitą įstatymą ir baigti vieną kartą tas tokias labai audringas diskusijas.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonė prieš – P. Urbšys. Noriu visų paprašyti. Išsakydami nuomonę už arba prieš jūs turite galimybę kalbėti 2 minutes. Laikykitės reglamento.
P. URBŠYS (MSNG). Dėl šio įstatymo vykdymo kontrolės Policijos departamentui biudžeto lėšų poreikis…
PIRMININKAS. Arčiau mikrofono, negirdime.
P. URBŠYS (MSNG). Dėl šio įstatymo vykdymo kontrolės Policijos departamentui vienkartinių biudžeto lėšų poreikis yra apie 1 mln. Lt. Šių lėšų niekas nesiruošia skirti. Be kontrolės užtikrinimo šis įstatymas bus priedanga nusikalstamoms organizuotoms gaujoms nebaudžiamai užsiimti narkotinių kanapių auginimu. Nejaugi tie, kurie balsuos už šio įstatymo priėmimą be efektyvios kontrolės užtikrinimo, to ir siekia? (Replika iš salės: „Teisingai!“)
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonė už – E. Gentvilas.
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Yra toks labai nuodingas grybas – žalioji ūmėdė. Žinote, žiūrint pagal dabartinę logiką miškininkai, mikologai, grybų specialistai turėtų dėl visa ko uždrausti rinkti bet kokias ūmėdes, kad kartais kas nors neprisirinktų žaliųjų ūmėdžių ir neapsinuodytų. Mano manymu, esame XXI a. visuomenė, kartais šnekame per daug tamsybiškai, davatkiškai kažko bijodami. Aš galiu pasakyti, kad, ko gero, šiai pluoštinei kanapei nepasisekė dėl pavadinimo. Ji nepanaši į tą psichotropinę kanapę, tai yra aukštas augalas, ne tokia, kaip psichotropinė kanapė – mažas augaliukas, deja, tik pavadinimas tas pats. Ir štai čia tada visi pradedame šnekėti: reikia saugotis, reikia uždrausti, reikia bijoti. 
Kita vertus, galbūt kanapei dėl tų priežasčių ir pasisekė – pirmas įstatymas Lietuvos įstatymų sistemoje yra skiriamas vienam augalui, nėra kitų tokių augalų. Taigi galima pasidžiaugti, tačiau, kita vertus, aš nematau ko džiaugtis, jeigu mes iš savo tamsumo, nesugebėjimo įsiklausyti ar iš perdėtų įvairiausių baimių imamės štai tokių dalykų. Aš pasisakau už. O jeigu yra problemų su psichotropinėmis kanapėmis, tam yra tarnybos, kurios ir privalo užtikrinti, kad būtų atitinkama kontrolė. Pluoštinė kanapė su tuo niekaip nesusijusi. 
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už nuomonę. Taigi nuomonė prieš – L. Dmitrijeva.
L. DMITRIJEVA (DPF). Iš tikrųjų toks įspūdis, kad mes vienas kito negirdime. Aš dar ir dar kartą noriu jums pasakyti, kad mes už tai, kad pluoštines kanapes augintų Lietuvoje. Kodėl jai tokia išskirtinė teisė? Dar kartą kartoju, kad 0,2 dervų ji turi. Kodėl ji turi, reikalauja tokio special mūsų dėmesio? 
Dar. Kai mes išgirdome iš Kriminalinės policijos departamento ir visų tarnybų, kad mūsų jaunimas vartoja būtent kanapes, mes turime… (Balsai salėje) …tą turėti omeny. Mūsų tabore per vienus metus 2000 naujų veidų. Kodėl mes norime išskirtinę teisę toms pluoštinėms kanapėms? 
Be to, būdami konferencijoje ūkininkai pasakė: jeigu valstybė mums nepadės surinkti to derliaus pluoštinių kanapių, mes tikrai nesugebėsime. Jūs teisus, pone Gentvilai, kad auga iki 3–4 metrų, kad lūžta technika, ir tikrai mes nesurinksime. Bet kalbama apie tuos, kurie atveš mums iš trečiųjų šalių, ne iš Europos ekonominės erdvės zonos, šitą siuntą. Tai ką mes su tuo darysime, kaip mes sukontroliuosime? Tikrai, Vyriausybė turi prisiimti atsakomybę ir pažiūrėti, kas darosi valstybėje.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolege, už nuomonę. Nuomonė už – A. Dumčius. 
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkui, Pirmininke. Aš norėjau pasakyti, kad teko gerai įsigilinti į ir vieno, ir kito papildyto įstatymo naują variantą, atsižvelgta ir į kontrolės mechanizmo įgyvendinimą. Jis eina nuo Europos Sąjungos iki Lietuvos, įpareigoja tam tikras institucijas.
Toliau. Aš norėjau irgi, na, Larisą šiek tiek optimizuoti. Ji, žinoma, labai susijaudino siūlydama, kodėl nepriimtas licencijavimo variantas. Bet jis būtų iš tiesų perteklinis, nes dėl licencijavimo yra 5 straipsnyje, pirmojo įstatymo 2 ir 3 dalyse, kad ji gali būti išduodama supaprastinta tvarka. Šiame Pluoštinių kanapių įstatyme tai patvirtinto importuotojo dokumentų pagaminimas, tai yra parengimas, irgi yra supaprastinta tvarka. 
Taigi kontrolės mechanizmas yra tikrai numatytas. Būtų didelė nauda ir Lietuvos pluošto gamybos pramonei, ir maisto pramonei, jeigu mes savo dirvonuojančius laukus apsėtume šitomis kanapėmis. Taigi nėra ko čia baimintis. Mes šiandien esame labai atsilikę, palyginti su Europos Sąjungos šalimis, kuriose nėra jokių problemų, kad supainiosime kanapes. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega, už nuomonę. Nuomonė prieš – L. Balsys. 
L. BALSYS (MSNG). Gerbiamieji kolegos, aš raginu balsuoti prieš, nes iš tikrųjų čia turbūt tiktų posakis „kailis darbo nevertas“. Na taip, Europos Sąjunga leidžia, galima ten gal kokią paramėlę gauti, bet nei pati Europos Sąjunga masiškai augina, nei čia kokios didelės naudos iš to yra. Tai, kad reikės papildomų investicijų į apsaugą, reikės rūpintis, kad ten kas neįterptų tų blogųjų kanapių… O gal ir tos gerosios nėra tokios geros? Tai ar iš tikrųjų dabar dėl to reikia čia laužyti ietis, nes efektas bus ne toks didelis, kokio čia visi tikisi? Aš raginu auginti linų pluoštą. Lietuva – linininkystės kraštas. Atgaivinkime šitą labai gražią tradiciją ir naudos turėsime daug daugiau negu iš kanapių pluošto. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Taigi buvo išsakytos visos nuomonės už ir prieš. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad priimtume įstatymo projektą Nr. XIP-4658? Balsuojame.

Šio įstatymo priėmimas

Dėkoju, kolegos. Už – 66, prieš – 16, susilaikė 22. Taigi įstatymas, projektas Nr. XIP-4658, yra priimtas. (Gongas) 
Gerbiamieji kolegos, toliau posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. Gapšys.

11.05 val.
Žemės gelmių įstatymo 1, 2, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 19, 22, 27 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 61 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-487(2) (svarstymas)

PIRMININKAS (V. GAPŠYS, DPF). Kitas darbotvarkės klausimas 1-3a – Žemės gelmių įstatymo 1, 2, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 19, 22, 27 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 61 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-487(2). Pranešėjas A. Salamakinas – pagrindinio Aplinkos apsaugos komiteto vardu. Prašom.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis Seime, dėkojame, kad leidote pristatyti įstatymų projektus ir tokiu būdu judėti į priekį. 
Aš iš karto pristatysiu, kadangi buvo registruoti trys įstatymų projektai. Tai yra Žemės gelmių įstatymo 3 straipsnio pakeitimo ir papildymo bei įstatymo pakeitimo… 22 straipsnio projektas Nr. XIIP-490, teikėjas – K. Daukšys. Komitetas apsvarstė projektą ir pritarė jam bendru sutarimu. Kitas – Žemės gelmių įstatymo 6, 13, 19 straipsnių pakeitimo projektas, teikėja – A. Stancikienė. Jam pritarė 7 komiteto nariai. Ir komiteto parengtas Žemės gelmių įstatymo 1, 3, 7, 11, 12, 14 ir kitų straipsnių pakeitimo projektas, kurį teikė Aplinkos apsaugos komitetas. Sujungus visus, yra parengtas sujungtas projektas, kurio numeris, kaip ir Aplinkos apsaugos komiteto, Nr. XIIP-487(2). Komitetas jam pritarė. Balsavo 5 už, 2 susilaikė.
PIRMININKAS. Dėkoju komiteto pirmininkui. Kviečiame K. Grybauską pateikti išvadą Kaimo reikalų komiteto vardu.
K. GRYBAUSKAS (LSDPF). Gerbiamieji Seimo nariai, Kaimo reikalų komitetas šių metų gegužės 8 d. bendru sutarimu pritarė iniciatorių pateiktam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Atsižvelgdamas į tai, kad Seime yra užregistruotas Lietuvos Respublikos žemės gelmių įstatymo 2, 3, 6, 11, 12, 13 ir 23 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas, Žemės gelmių įstatymo 3 straipsnio pakeitimo ir papildymo bei papildymo 221 straipsniu įstatymo projektas bei Lietuvos Respublikos žemės gelmių įstatymo 6, 13 ir 19 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas, siūlo pagrindiniam Seimo Aplinkos apsaugos komitetui šiuos projektus sujungti ir pateikti Seimui svarstyti vieną bendrą projektą.
PIRMININKAS. Dėkojame. Diskusijoje užsirašė kalbėti du Seimo nariai. Kviečiame pirmąją į tribūną A. Stancikienę. Prašom.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Gerbiamieji kolegos, su savo skalūnų dujų istorija iš tikro tampame panašūs į, na, laukinius Amerikos čiabuvius, kurie prieš 500 metų už menkaverčius, visiškai nieko vertus, stiklinius blizgučius ir ugninį vandenį pardavė labiau civilizuotiems atvykėliams, o vėliau prarado visas savo žemes ir dabar gyvena rezervatuose. 
Noriu atkreipti jūsų dėmesį, kad skalūnų išgavimas nėra nekaltas ir nepavojingas procesas, kaip bando mus paskutiniuoju metu įtikinti, tikiu, neįsigilinę žiniasklaidos atstovai, aplinkos ministras, šnekėdamas gana neatsakingai, kažkokie Amerikos, nežinau, kokių verslo grupuočių, atstovai, taip pat kai kurie politikai. 
Iš tikro Lietuvos mokslų akademija numato, kad po skalūnų dujų išgavimo gali kilti pavojų, ir kaip galimus pavojus įvardina (citata): „Lūžių tvirtumo sankabumo pažeidimas ir žemėdrebų pavojus, požeminio vandens užteršimas, geriamojo, mineralinio, balneologinio, geoterminio…“ (Šurmulys salėje) Aš suprantu, kad dabar yra šurmulys salėje ir daugelis Seimo narių net negirdi, bet ar jūs žinote, kad tose vietovėse, kuriose yra numatyta skalūnų dujų gavyba ir žvalgyba, yra į kadastrą įtrauktų apie 300 požeminio geriamojo vandens baseinų. Lietuva iš esmės yra labai turtinga savo geriamojo vandens išteklių, ir mes rizikuojame jų netekti savo noru. 
Toliau. Mokslų akademija numato, kad galima dujų ir kitų medžiagų iš naudojamos storymės migracija aukštyn iki paviršiaus, kad „skalūnų dujų gavybos plote 1750–2000 metrų gylyje bus pažeistas, sutrupintas, įterpiant smėlio ir cheminių medžiagų, apytiksliai 200 metrų storio uolienų klodas, negrįžtamai ir neatstatomai bus pažeistos, o galbūt ir sugadintos žemės gelmės, kurių naudojimas ateityje gali būti apsunkintas“. 
Kita citata: „Kai kurie tokio savybių pasikeitimo padariniai gali pasireikšti arba būti nustatyti tik po daugelio metų.“ Klausimas, ką mes paliksime savo vaikams ir anūkams? 
Kita citata: „Cheminių medžiagų, jei tarp jų bus toksinių (o dabar jau aišku, kad tokios yra naudojamos), laikymas žemės gelmėse prieštarauja Lietuvos Respublikos žemės gelmių įstatymui.“
Visiškus absurdus kalba buvęs premjeras ar net Prezidentės atstovai teikdami, kad jei „Chevron“ eksploatuos lietuviškas skalūnų dujas, Lietuva taps turtinga kaip Norvegija ar Kuveitas ar kad Lietuvoje kaip Amerikoje 2–3 kartus sumažės dujų kaina. Taip gali kalbėti tik žmogus, kuris nežino Lietuvos ir Europos Sąjungos teisės normų arba turi kokių nors kitų interesų. Pagal mūsų Naftos ir dujų mokesčio įstatymą Lietuva geriausiu atveju (pabrėžiu, geriausiu atveju) gaus tik 20 % nuo „Chevron“ parduodamų mūsų skalūnų dujų pelno, o pačias dujas pagal Europos Sąjungos reikalavimus mes galėsime pirkti iš „Chevron“ tiktai pagal tuo metu galiojančias dujų rinkos kainas. 
Kur čia mūsų ekonominės nepriklausomybės padidėjimas? Kur čia ta ekonominė nauda? Kur čia ta galimybė, kad mes tapsime antruoju Kuveitu? Kodėl su skalūnų dujomis norima padaryti tokį patį monkės biznį, kokį premjeras A. Kubilius padarė su juoduoju auksu – Lietuvos nafta 2000 metais, kai buvo privatizuotos šios strateginės iškasenos išgavimas? Juk Lietuvos poreikiams mūsų naftos būtų užtekę geram turbūt pusšimčiui metų, o dabar jau ji beveik baigiama eksploatuoti, bet ar kas nors pajuto Lietuvos praturtėjimą? Geriausiu atveju už tuos menkus sumokėtus mokesčius ar, kaip dabar madinga skambiai vadinti, užsienio investicijas mes sugebėjome įrengti kelias neaiškios vertės ir neaiškios kokybės Valdovų rūmų menes. 
Atkreipiu jūsų, kolegos, dėmesį, kad Mokslų akademija rašo savo išvadose dėl skalūnų dujų (citata): „Būtina užtikrinti šalies interesus atitinkančias valstybės pajamas ir numatyti kompensavimo sąlygas dėl galimų negatyvių pasekmių aplinkai bei žmonių sveikatai.“ 
Aš noriu pasakyti, kad Aplinkos apsaugos komitetas turėjo savo jėgomis, biuro pajėgomis parengti jums dabar teikiamus Žemės gelmių įstatymo pakeitimus, nes Aplinkos ministerija nedalyvavo šitame procese. Dar daugiau. Aplinkos ministras, neoficialiais duomenimis, buvo nurodęs darbuotojams nebendradarbiauti su komitetu. Nelabai suprantu, kam Aplinkos ministerija atstovauja šiuo atveju Lietuvoje? 
Paskutinis, į ką norėčiau atkreipti dėmesį, kad iš tikro turėjome kartu priimti ir Naftos ir dujų mokesčių pakeitimo įstatymą, bet Vyriausybė neteikė savo išvados. Nežinau, kodėl dvi savaites nesugebama parengti išvados, kai akivaizdžiai matyti, kad valstybė jokios naudos iš dabartinio numatyto mokesčio neturės. 
Dar noriu atkreipti dėmesį, kad A. Butkevičiaus, o ne kieno nors teikimu, atrodo, 2005 m. buvo pakeistas tuo metu galiojęs Naftos ir dujų mokesčio įstatymas…
PIRMININKAS. Primename, kad laikas jau viršijamas!
A. STANCIKIENĖ (DKF). …nenaudingai valstybei, ir dabar tas pats A. Butkevičius vilkina Vyriausybės išvadų pateikimą. Labai kviečiu balsuoti už komiteto pateiktas pataisas ir iš tikro atsakingai atstovauti Lietuvos interesams. (Plojimai) 
PIRMININKAS. Pasisakys L. Balsys. Prašome susilaikyti nuo emocijų tribūnoje, nes Seimo posėdis turi vykti netrukdant. 
L. BALSYS (MSNG). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Mielieji kolegos, iš tikrųjų aš asmeniškai manau, kad hidraulinio plėšymo technologijos, naudojant toksiškus chemikalus, turėtų būti Lietuvoje ir visoje Europos Sąjungos tiesiog uždraustos ir tikiu, kad taip bus. Gaila, kad šiandien mes esame dėl neatsakingų, beatodairiškų, o gal tiesiog tamsuoliškų buvusios valdžios veiksmų pastatyti prieš faktą. Mums už nugarų stovi, spaudžia, šnopuoja, po prezidentūrą kaip po savo namus vaikšto galingos transnacionalinės korporacijos „Chevron“ atstovai, atsidūrę Lietuvoje keistu būdu – laimėjęs konkursą vienas dalyvis iš vieno dalyvavusio. Tai iš tikrųjų kelia tam tikrą nerimą. Deja, mes esame pastatyti prieš faktą, todėl tokia skubos tvarka čia dabar vyksta įstatymo taisymas ir lopymas, bet yra ir geroji šio aspekto pusė, nes mes dabar turime labai retą, gerą progą iš tikrųjų apginti mūsų žemę, jos gelmes ir mūsų žmonių interesus tiesiogiai priimdami tiesiog gerą įstatymą. Be ypatingų kalbų, bet realiais darbais galime priimti gerą įstatymą. 
Apie ką mes čia iš tikrųjų kalbame, jeigu prisimintume? Kas būtų, jeigu dabar mes nieko nedarytume? Štai Vyriausybė pripažintų konkursą laimėjus tą kompaniją, kurią aš minėjau. Ta kompanija galėtų visiškai nevaržomai pradėti žvalgybą, gavybą ir mūsų žemės gelmių turto pardavimą, jeigu ten rastų skalūnų angliavandenilių arba jeigu rastų ir paprastų tradicinių angliavandenilių, nes jiems dabar licencija išduota daryti, ką nori: ieškoti paprastos naftos, nepaprastos naftos, paprastų ir nepaprastų dujų. Aišku, iš tikrųjų tai būtų labai labai neatsakinga, nes leisdami daryti tai mes blogintume Lietuvos situaciją. Todėl turime labai gerą progą pataisyti tą situaciją. Mes kalbame ne šiaip apie kokį vieną kaimą ar Žygaičių atstovus, kurių ir čia, matau, yra balkone. Mes kalbame maždaug apie ketvirtį Lietuvos teritorijos, mes kalbame apie maždaug apie 15 tūkst. kvadratinių kilometrų mūsų Žemaitijos žemės. Tai yra turbūt pati gražiausia ir geriausia Lietuvos žemių dalis. O mano kolegė Aurelija jau minėjo, kiek ten yra vandens telkinių. Ten yra du gamtiniai rezervatai, ten yra šimtai gamtos saugojamų buveinių ir gamtos saugojamų objektų. Ten yra iš tikrųjų nemažai žmonių, nepamirškim, yra nemažai ūkininkų, kurie vykdo ekologinę žemdirbystę, ekologinį ūkininkavimą. 
Taigi kas būtų, jeigu mes vis dėlto leistume visam šitam procesui ten vykti? Maždaug 1 kvadratiniame kraštovaizdžio kilometre mes matytume po 6–7 gręžimo bokštelius. Jie visi po žeme būtų įleisti į kelių kilometrų gylį ir dar pasklistų į šonus horizontaliai. Ten būtų atliktas vadinamasis hidraulinės uolienos plėšymas, į jį būtų prileista toksiško vandens, t. y. chemikalais užteršto vandens. Tie chemikalai naudojami natūraliame technologiniame procese. Kol kas be toksiškų chemikalų nėra technologijų, nors mums bando aiškinti, kad yra. To proceso gamybos metu pusė šito vandens su puse šitų chemikalų tiesiog ir lieka mūsų žemės gelmėse. Jie tiesiog nepakyla atgal. Mes paliekame užnuodytą savo žemę. Mokslininkų išvados sako, kad per 10–20 ar 30 metų tie įtrūkimai, tas plėšymas, tie trūkiai, kurie atsiranda gilumoje, gali plėstis, o tai reiškia, kad užterštas toksiškas vanduo, ten paliktas, gali pakilti iki mūsų geriamojo vandens požeminių saugyklų. 
Tai kalbu aš, ne į lubas pažiūrėjęs, tai kalbu aš, perskaitęs Lietuvos mokslininkų išvadas, perskaitęs Europos Sąjungos ir Europos Parlamento užsakytų studijų išvadas, pakalbėjęs (štai netgi vakar) su Europos Komisijos nare C. Hedegaard, atsakinga už klimato kaitą, o ji irgi pripažįsta, kad Europos Sąjunga mąsto taip pat ir iki metų pabaigos mums pateiks savo išvadas labai realiai dėl privalomų direktyvų aplinkos apsaugos srityje. Europos Komisija tikrai neuždraus Lietuvoje nei statyti atominių, nei vykdyti hidraulinį plėšymą skalūnų angliavandenilių srityje. Tai apsispręs pati šalis, bet Europos Sąjunga gali ir padarys privalomą aplinkos reikalavimų direktyvą arba reglamentą. Taigi tai, ką mes darome šiandien šiuo įstatymu, jau turime galimybę patys padaryti tai, ką vis tiek darys Europos Komisija.
Dėl investuotojo. Kas bus tas investuotojas ir kokius čia mums turtus paliks? Iš tikrųjų investuotojas atvažiuos su savo įranga, su savo gręžimo technika, išgręš žemę, pristatys bokštelių, pristatys galingos technikos, siurbs turtus, o paskui išvažiuos. Kokia čia investicija liks? Nieko neliks. Liks sugadinta žemė, pažeistos žemės gelmės, o Lietuvos mokslininkų išvados tiesiai sako: „Naudojant hidraulinio plėšymo technologiją su toksiniais chemikalais neišvengiamai ir neatitaisomai (neatstatomai, nes mes to nebepataisysime) pažeidžiamos Lietuvos žemės gelmės.“ Ar mes šito norime? Mokslininkų išvados JAV, kur šis procesas daromas jau dešimtmetį pramoniniu, masiniu būdu, rodo, kad yra poveikis sveikatai. Iš tų cheminių medžiagų, kurios paskui pakyla į viršų, nes pusė lieka, pusė pakyla, iš jų po to atskiriamos dujos arba nafta, iš to, kas lieka, ten yra kancerogeninės medžiagos, toksinės medžiagos, pavojingos žmonėms, gyvūnams ir aplinkai. Ar mes šito norime? Buvo nuskambėję siūlymai kompensuoti žmonėms… 
PIRMININKAS. Gerbiamasis!..
L. BALSYS (MSNG). Žmonės nori ekologiškai ūkininkauti. Žodžiu, gerbiamieji, aš tikrai daugiau jūsų neagituosiu, tiesiog šiandien balsuodami mes parodysime, ar tikrai mes, tiesiogiai žmonių rinkti, rūpinamės žmonių interesais, savo žmonių apsauga, ar tarnaujame multimilijardinės kompanijos interesams ir kai kuriems jų interesų globėjams Lietuvoje. Labai gerai pagalvokime balsuodami! Aš kviečiu paremti Aplinkos apsaugos komiteto išvadas, jos yra konsoliduotos. Ačiū. (Plojimai) 
PIRMININKAS. Gerbiamieji, būtų galima paprašyti laikytis drausmės? Pagal Seimo taisykles yra nustatyta, kad esantys tribūnoje asmenys negali trikdyti Seimo posėdžio, jūs galite jį stebėti, bet jo netrikdyti. 
Gerbiamieji Seimo nariai, mes turėtume dabar apsispręsti dėl keleto dalykų. Pirmiausia yra užregistruoti pasiūlymai, kurie buvo pagrindinio komiteto apsvarstyti, tačiau pagal procedūrą jie turėtų sulaukti 10 Seimo narių pritarimo. Ar mes galime sutarti bendrai, kad A. Stancikienės ir A. Syso… (Balsai salėje) Nėra prieštaraujančių? Dėl visų jų yra 10 Seimo narių ir tada kviečiame pagrindinio komiteto pirmininką, kad peržiūrėtume pataisas, pasiūlymus.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Dėl 1 straipsnio nėra siūlymų. Yra tik dėl 3 straipsnio. Seimo narys A. Sysas siūlo pataisą. Komitetas jai pritarė. 
PIRMININKAS. Turėtume suteikti žodį A. Sysui. Jis turėtų pristatyti savo siūlymą. (Balsai salėje) Nėra. Tuomet pranešėjo prašome pristatyti.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Jis siūlo papildyti žodžiu „radiologinių“, cheminių ir kitų. Komitetas pritarė ir siūlo pritarti Seimui. Vienu žodeliu „radiologinių“ medžiagų. 
PIRMININKAS. A. Stancikienė dėl vedimo tvarkos. Prašom.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Jeigu galima, aš tiesiog taupydama laiką. Iš tikrųjų, jeigu komitetas yra pritaręs, gal galima būtų be pataisų pristatymų ir be atskirų kažkokių balsavimų? Komitetas yra pritaręs, viskas, čia svarstymo stadija. 
PIRMININKAS. Gerbiamoji Aurelija, mes turime Seimo statutą, privalome juo vadovautis. Trumpiname procedūras tiek, kiek galime, bet vis tiek turime laikytis bendrų principų. Kadangi yra pritarta komiteto, ar galime pritarti bendru sutarimu, nekalbant už, prieš? (Balsai salėje) Norite balsuoti? Prašom balsuoti. Pasisakančių už, prieš nėra. Balsuojame dėl A. Syso pasiūlymo. 
Užsiregistravo 92 Seimo nariai, balsavo 88: už – 69, prieš – 1, susilaikė 18. Ir komitete, ir Seimo plenariniame posėdyje pritarta A. Syso pasiūlymui. 
Pirmininke, prašom.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū. Taip pat yra A. Syso siūlymas dėl 5 straipsnio, kuris vadinasi „Kitų viešojo administravimo institucijų kompetencija“. Siūlo papildyti Sveikatos apsaugos ministerija, kad prisijungtų prie kitų institucijų atliekant kontrolę. Komitetas tam siūlymui pritarė.
PIRMININKAS. Užsirašiusių už, prieš nėra. Paties A. Syso irgi nėra. Ar galime bendru sutarimu ir mes pritarti? (Balsai salėje) Nereikia balsuoti? Ačiū. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Toliau dėl 8 straipsnio taip pat yra A. Syso siūlymas. Komitetas pritarė iš dalies, nes kai kurie jo siūlymai buvo pertekliniai. Jis asmeniškai sutiko su tokiu komiteto siūlymu.
PIRMININKAS. Ar galime bendru sutarimu pritarti iš dalies pagal komiteto formuluotę? Galime.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Dėl 9 straipsnio yra A. Syso siūlymas. Jis siūlo papildyti žodžiais „ir visuomenės sveikatos saugos reikalavimas“. Komitetas pritarė. 
PIRMININKAS. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Ačiū.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Toliau Seimo narės A. Stancikienės siūlymas dėl 11 straipsnio. Komitetas nepritarė, nes komiteto jau yra suformuluota ši nuostata. Nežinau, Aurelija kalbės ar ne. 
PIRMININKAS. Gerbiamoji Aurelija kalbės, pasisakys? Taip, prašom, jums žodis.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Komitetas yra pritaręs labai panašiai nuostatai, bet kitame straipsnyje. Manau, kad nepakenktų ir šioje 11 straipsnio 2 dalyje įrašyti, kad draudžiama naudoti natūralias žemės gelmių ertmes. Čia nekalbama apie kažkokias požemines talpas, bet žemės gelmių ertmes radioaktyvioms ir toksiškoms medžiagoms laidoti, atkreipiu dėmesnį, laidoti, ar radioaktyvias, toksiškas medžiagas į jas injektuoti. Suprantu, kad gal nebus palaikymo, bet vis dėlto prašyčiau balsuoti.
PIRMININKAS. Užsirašiusių kalbėti už, prieš nėra. Kviečiu balsuoti, nes išsiskyrė nuomonės. Kas palaikote komiteto nuomonę, balsuojate už… (Balsai salėje) Atsiprašau. Formuluotė – kas balsuojate už A. Stancikienės pasiūlymą… Kas balsuojate už gerbiamosios A. Stancikienės pasiūlymą, balsuojate už, kas palaikote komitetą, balsuojate prieš. 
Užsiregistravo 86 Seimo nariai, balsavo 85: už – 14, prieš – 35, susilaikė 36. A. Stancikienės pasiūlymui nepritarta.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Dėl to paties straipsnio yra A. Syso siūlymas. Jis siūlo papildyti žodžiu „branduolinis“. Tačiau komitetas mano, kad tai yra perteklinis, nes tame pačiame įstatyme vartojama sąvoka „radioaktyvios“. Kiekviena branduolinė medžiaga yra radioaktyvi, kartoti to paties tikrai nereikia, todėl nepritarėme. 
PIRMININKAS. Prašymas yra balsuoti? Norite? (Balsai salėje) Sekretoriatas įspėja, kad reikia tam, kad išlaikytume procedūras. Balsuojame. Kas už tai, kad pritartume A. Syso pasiūlymui, balsuojate už, kas tam prieštaraujate… Atsiprašau, dar, matau, K. Masiulis užsirašė prieš. Dėl pasiūlymo, gerbiamasis Kęstuti? Gerbiamasis Kęstuti Masiuli, ar jūs dėl pasiūlymo? 
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš dėl pasiūlymo.
PIRMININKAS. Prašom. Jūsų teisė kalbėti prieš.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš, kaip fiziką studijavęs žmogus, norėčiau paaiškinti, kad ir kokį elementą mes paimtume, branduolius turi visi elementai. Tik dalis izotopų yra radioaktyvūs. Tikrai jūs teisus.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū.
PIRMININKAS. Vis tiek išlaikant Statuto normas kviečiu balsuoti. Kas palaikote A. Syso pasiūlymą, balsuojate už, kas nepalaikote ir palaikote komiteto nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Balsavo 98 Seimo nariai, atsiprašau, užsiregistravo 98 Seimo nariai, balsavo 93: už – 12, prieš – 32, susilaikė 49. Nepritarta A. Syso pasiūlymui. 
Tęsiame.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Dėl 11 straipsnio yra tas pats A. Syso siūlymas vartoti sąvoką „branduolinis“, bet, kaip profesorius K. Masiulis, radioaktyvios medžiagos apima tas branduolines, todėl nepritariame, bet už tai balsavome, nereikia balsuoti. 
PIRMININKAS. Gerbiamoji Aurelija Stancikiene, dėl pasiūlymo užsirašėte kalbėti? Jos teisė kalbėti. Vis tiek jos teisė kalbėti, tai prašom kalbėti už. 
A. STANCIKIENĖ (DKF). Aš noriu atkreipti dėmesį, kad ir prieš tai balsavę žmonės, nežinau, ar suprato, už ką balsavo. Iš esmės A. Sysas buvo pasiūlęs, kad radioaktyviąsias branduolines ir toksiškas medžiagas galima laikyti tik dirbtinėse tam tikslui įrengtose saugyklose užtikrinant jų izoliaciją, atskyrimą nuo aplinkos ir antrinio panaudojimo arba perdirbimo galimybę. Tai buvo labai logiška pataisa. Šita pataisa yra lygiai taip pat susijusi su branduolinių medžiagų laikymu įrengtose tam tikrose talpyklose. Žiūrėkite, už ką balsuojate. Aš labai kviečiu balsuoti, tai susiję ne tik su skalūnų atliekomis, tai yra susiję, be abejo, ir su atominės elektrinės panaudotomis branduolinėmis atliekomis. Aš tik galiu pasakyti, aišku, branduolinių atliekų panaudojimą reglamentuoja visiškai kitas įstatymas, bet tai, kad mes apsidrausdami įtrauksime nuostatą ir į Žemės gelmių įstatymą, kad draudžiama žemės gelmėse ne talpose laikyti branduolines atliekas, manau, tikrai nepakenks. 
PIRMININKAS. P. Saudargas – prieš. 
P. SAUDARGAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mes tikrai gaištame laiką, nes dėl radioaktyviųjų medžiagų šiame įstatyme visur parašyta, kur jų negalima laikyti, laidoti, saugoti ir t. t. Ir tai apima branduolines medžiagas. Kam mes gaištame laiką? Vienas dalykas. Antras dalykas, mes dėl to jau balsavome, tai dėl visų kitų, kur bus kalbama apie branduolines medžiagas, aš siūlyčiau nebalsuoti. 
PIRMININKAS. Dar šį kartą balsuosime, kadangi tokią teisę Seimo nariai turi. Kas palaiko A. Syso pasiūlymą, balsuoja už, kas nepalaiko – prieš arba susilaiko. 
Užsiregistravo 87 Seimo nariai. Balsavo 84 Seimo nariai: už – 7, prieš – 19, susilaikė 58. Pasiūlymui nepritarta. Repliką po balsavimo – K. Masiulis. 
K. MASIULIS (TS-LKDF). Kolegos, aš pajuokausiu. Reikėtų, tarkime, Aurelijos pasisakymą įrašyti ir vidurinių mokyklų moksleiviams duoti pažiūrėti. Branduolinė reakcija yra organizuojama iš vandenilio atomų. Vandenilio atomai, tai gal mes čia juos visus sugaudysime?.. Jūs siūlote branduolines medžiagas. Visos medžiagos yra branduolinės, kitokių nebūna. Jeigu jūs žinote bet kokį elementą be branduolio, tai parodykite man. 
PIRMININKAS. Ačiū, pasisakėte. Gerbiamasis pirmininke, tęsiame toliau. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Taip, dėl to paties straipsnio yra Seimo narės A. Stancikienės siūlymas. Komitetas jam nepritarė. 
PIRMININKAS. Gerbiamoji Aurelija, jūs kalbėsite dėl savo siūlymo? 
A. STANCIKIENĖ (DKF). Mano pataisa yra tiesiog susijusi, kad draudžiamos technologijos, kurias naudojant žemės gelmių išteklių gavybai, žemės gelmėse lieka žymus kiekis, daugiau kaip 100 m3, visų išteklių gavybai panaudotų medžiagų, cheminių medžiagų. Tai jų likti, mano nuomone, negali. Jeigu lieka daugiau kaip 100 m3, tai aš manau, kad tokia technologija yra draudžiama. Tada siūlau išbraukti ir tai, kad jos turi būti sutvarkytos, laikantis tam tikrų teisės aktų nustatytų reikalavimų, tiesiog negalima palikti tokio kiekio draudžiamų toksinių medžiagų žemės gelmėse. 
PIRMININKAS. Už ir prieš užsirašiusių nėra. Kaip suprantu, norite, kad būtų balsuojama? Komitetas savo nuomonę. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Komitetas mano, kad mūsų formuluotė yra tikslesnė. Supraskime vieną dalyką, technologijos gali keistis, šiandien išties gal ir sudėtinga bus kai kuriuos mūsų straipsnius įvykdyti, tačiau patys investuotojai sako, kad su kiekviena diena technologijos tobulėja. Ir mes negalime užkirsti visiškai, patobulėjus technologijoms, atlikti žvalgybos. Komitetas mano, kad tai yra truputį per griežtas reikalavimas. Tuo labiau kad dabar dėl naftos naudojamas ne horizontalus, o vertikalus gręžimas, kai kartais naudojamas tas skystis. Bet dėl to problemų nesusidaro. 
PIRMININKAS. Gerbiamojo Aurelija turbūt reikalauja, kad balsuotume dėl šito. Todėl taip ir padarome. Kas palaiko gerbiamosios A. Stancikienės pasiūlymą, balsuoja už, kas nepalaiko, balsuoja prieš arba susilaiko. 
Užsiregistravo 98 Seimo nariai. Balsavo 96 Seimo nariai: už – 14, prieš – 18, susilaikė 64. Pasiūlymui nepritarta. Tęsiame. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Yra dėl to paties straipsnio A. Syso siūlymas, jis siūlo papildyti žodžiais „ir gamtinės kilmės radioaktyvios atliekos“. Komitetas pritarė. 
PIRMININKAS. Nėra už ir prieš užsirašiusių. Gal galime bendru sutarimu? Galime. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū. 12 straipsnis, bazinis 13. A. Stancikienė siūlo papildyti žodžiais „saugyklos“. Komitetas pritarė. 
PIRMININKAS. Vėlgi nėra už ir prieš užsirašiusių. Gal galime, net nekalbant gerbiamajai A. Stancikienei, pritarti? Galime. Ačiū. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Dėl to paties straipsnio A. Syso siūlymas, vėl tas pats – žodžiai „branduolinis“. Mes jau už tai balavome, nepritarėme. 
PIRMININKAS. Gal jau nebalsuojame? Bendru sutarimu jau atmetėme. Ačiū. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Dėl 13 straipsnio yra A. Syso – papildyti „Sveikatos apsaugos ministerija.“ Komitetas pritarė. 
PIRMININKAS. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta. Ačiū. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). 14 straipsnis. A. Stancikienė, mes jau čia balsavome, siūlo vėl 100 m3 kiekį – kurios sudaro didesnį kaip iki 100 m3. Komitetas nepritarė. 
PIRMININKAS. Leidžiame gerbiamajai Aurelijai kalbėti. Prašom. (Balsai salėje) Atsiprašau, teisingai, dėl jų buvo balsuota. Taip, ar nėra kokių nors papildomų, pirmininke? Gerbiamasis pirmininke, dėl šitos A. Stancikienės… buvo balsuota, ar manote, kad reikia balsuoti iš naujo? 
A. STANCIKIENĖ (DKF). Jeigu galima, aš pasakysiu, ne dėl visos buvo balsuota, bet nereikia balsuoti, nes komitetas atsižvelgė savo siūlymu. 
PIRMININKAS. Gerai. Ačiū. Bendru sutarimu nepritariame. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Toliau A. Syso, pritarta iš dalies. Jis patikslina kai kurias formuluotes. Jis sutinka. 
PIRMININKAS. Ar galima būtų patikslinti, kam yra pritarta, ir apsispręstume? Kaip iš dalies buvo pritarta, kad Seimo nariai žinotų, kam pritarta. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Papildo žodžiais „ir aplinkai“. Kiti pasiūlymai yra perteklinio pobūdžio. O tai, ką tikrai čia papildome, yra techniniai dalykai, jokių esminių dalykų nekeičia. 
PIRMININKAS. Ar galime pritarti komiteto nuomonei, kad pritariame iš dalies bendru sutarimu? Galime. Ačiū. Toliau. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Toliau dėl to paties straipsnio yra A. Stancikienės siūlymas. Komitetas jam nepritarė. 
PIRMININKAS. Gerbiamoji Aurelija, prašome jūsų… 
A. STANCIKIENĖ (DKF). Nereikia balsuoti, mane tenkina nepritarimas, nes atsižvelgta kitame straipsnyje. Ačiū. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Yra formuluotė. 
PIRMININKAS. Galime bendru sutarimu nepritarti? Galime. Ačiū. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Toliau dėl to paties straipsnio A. Syso – „ir gamtinės kilmės radioaktyvios“. Mes jau balsavome dėl to, turbūt antrą kartą nereikia balsuoti. Komitetas pritarė. 
PIRMININKAS. Nėra už ir prieš. Ar galime bendru sutarimu? Galime. Ačiū. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Toliau dėl to paties straipsnio yra A. Stancikienės siūlymas. Komitetas jam pritarė. 
PIRMININKAS. Nėra už ir prieš. Galime bendru sutarimu? Ačiū. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Toliau yra A. Syso dėl to paties straipsnio. Komitetas nepritarė. Mano, kad yra perteklinis siūlymas, nes tas jau yra komiteto rengtame įstatymo projekte. A. Sysas sutinka su tuo. 
PIRMININKAS. Ar neprieštaraujate? Kitų nuomonių nėra. Ar galima bendru sutarimu nepritarti A. Syso pataisom? 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Toliau A. Syso dėl 15 straipsnio – „ir gamtinės kilmės radioaktyvių“. Mes balsavome ir pritarėme šitam. 
PIRMININKAS. Gerbiamasis A. Sysas turbūt nenorės kalbėti. Ar galima bendru sutarimu pritarti? Ačiū. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Dėl 19 straipsnio yra A. Stancikienės siūlymas. Komitetas jam nepritarė. 
PIRMININKAS. Gerbiamoji Aurelija, kalbėsite? Neprašote kalbėti. Ar galime bendru sutarimu nepritarti? Galima. Ačiū. Dar vienas A. Stancikienės pasiūlymas dėl to paties straipsnio. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Taip, „ne hidraulinio ardymo būdu“ siūlė Aurelija, bet komitetas nepritarė. 
PIRMININKAS. Ar gerbiamoji Aurelija kalbės?
A. STANCIKIENĖ (DKF). Trumpai galiu pasakyti. Čia, be abejonės, taip keistai išėjo, kad pats hidraulinis ardymas, kurį aš siūliau uždrausti kaip technologiją kitame straipsnyje, tiesiog bus vėliau. O šiuo metu tiesiog šnekame apie tai, kad, net jeigu atsiras ir kita technologija, ne hidraulinio ardymo būdu būtų išgaunami skalūnai, tai tokiu atveju reikėtų numatyti kompensavimo mechanizmą vietos gyventojams už padarytą kokią nors žalą jų gyvenamajai aplinkai, kokybei. Čia tiesiog daugiau susiję su kompensavimu ir su nehidraulinės technologijos naudojimu.
PIRMININKAS. Taip. Kadangi tai yra susiję su kitais pasiūlymais, kaip jūs ir minėjote, gal komiteto pirmininkas?..
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Pritarus šiam siūlymui faktiškai, supraskime vienodai, kad jokios nei žvalgybos, nei gamybos nebus galima atlikti. 
PIRMININKAS. Ar jūs reikalaujate balsuoti? Gerbiamoji Aurelija, gal galėtume šioje vietoje mes nebalsuoti ir po to būtų išspręsta su kitais pasiūlymais, kur yra bendra sistema? Gerai? Mes tada praleidžiame. Tada, kai bus nehidrauliniais būdais, tada bus išspręsta ir tas. Gerbiamasis pirmininke, prašom.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, kolega. Toliau A. Stancikienės siūlymai. Komitetas pritarė tam pačiam straipsniui.
PIRMININKAS. Pasisakyti turbūt neprašysite? Ar galime bendru sutarimu, kur pritarta komiteto? Galime. Ačiū. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Dėl to paties straipsnio yra A. Syso siūlymas. Komitetas taip pat pritarė. 
PIRMININKAS. A. Syso siūlymui pritarta. Už, prieš nėra norinčių. Galime bendru sutarimu? Ačiū.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Dėl 22 straipsnio yra A. Stancikienės siūlymas. Komitetas nepritarė. Čia yra apie požeminius vandenis. Aurelija turbūt pakomentuos.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Pirmininke, jeigu galima, truputėlį pataisysiu. Yra kalbama ne tik apie požeminio geriamojo vandens telkinius ir baseinus, bet kalbama ir apie apskritai hidraulinio ardymo technologijos uždraudimą. Čia tai, apie ką kalbėjo L. Balsys iš tribūnos, kad daugelyje, ne daugelyje, negalima pasakyti, kad daugelyje šalių, bet jau yra šalių, kurios savo šalyje draudžia hidraulinio ardymo technologijas, tarp jų, pirmininke, jūs pats turite medžiagą iš Vokietijos ambasados apie tai, kad Vokietija uždraudė hidraulinio ardymo technologiją tose vietose, kuriose yra geriamojo vandens požeminiai ištekliai. Aišku, aš suprantu, kad tai yra labai donkichotiškas pasiūlymas. Aš suprantu, kad jis greičiausiai Seime nesulauks palaikymo. Bet aš manau, kad iš idealistinių pozicijų žiūrint, jeigu nėra kitos technologijos, ne hidraulinės technologijos, tai aš manau, kad tada tiesiog reikia palaukti kitų laikų, kol mes surasime būdą ir priemonę, kaip išgauti skalūnų dujus be galimos žalos aplinkai. Todėl drįstu siūlyti tokį pasiūlymą, kad „draudžiama vykdyti išsklaidytųjų angliavandenilių paiešką, žvalgybą ir gavybą naudojant hidraulinį ardymą vietovėse, kuriose yra požeminiai geriamojo vandens telkiniai ir baseinai“. Tai yra įrašyti į kadastrą geriamojo vandens baseinai. Tiesiog suprasdama, dar kartą pakartosiu, kad yra labai donkichotiškas pasiūlymas, vis tiek prašyčiau už jį balsuoti tiesiog is-to-ri-jai. 
PIRMININKAS. Gerbiamasis pirmininke, jūsų nuomonė.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Matote, atvirai pasakius, mes nerasime nė vienos vietos, kur po žemėm nėra vandens. Tokia yra Lietuvos struktūra.
Antras dalykas, kitame straipsnyje yra komiteto nuostata, kad negalima, hidrauliniu ardymu išgaunant dujas, naudoti bet kokią toksinę medžiagą. Tada faktiškai įstatymą galima padaryti vieno sakinio: „Lietuvoje hidraulinis ardymas draudžiamas.“ Tada jokio įstatymo nereikėtų, jeigu pritartume šiam siūlymui. 
Tačiau aš vėl kalbu apie atsinaujinančias technologijas, gal po metų, po dvejų jos pagerės.
PIRMININKAS. Už pasiūlymą nori kalbėti R. Baškienė. Prašom.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Iš tiesų aš kalbėsiu labai trumpai, nes gerbiamoji Aurelija pasakė pačią esmę – jeigu mes norime galvoti apie ateitį. Būtent apie ateitį. Jeigu šiandien nėra tinkamų technologijų, jeigu mes šiandien neturime saugių technologijų, kas tikrai garantuotų mūsų ateitį, tai nedarykime to šiandien. Tiesiog ramiai palaukime tų laikų, kai turėsime visas sąlygas, ir tada priimsime tinkamus sprendimus dėl žvalgybos ir t. t. Nuoširdžiai pritariu ir manau, kad turime žvelgti kur kas toliau į ateitį. Tai, ką sakė ir Aurelija.
PIRMININKAS. K. Masiulis – prieš.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Deja, jūs siūlote žengti labai toli į praeitį. Aš norėčiau priminti, kad žmonija į technologijos amžių įžengė jau maždaug prieš 400–500 metų ir nuo tada visas progresas siejamas tik su technologija. Be abejo, visos technologijos, jeigu jas netinkamai naudoji, gali sukelti pavojų. Jeigu elektra, jūs galite būti nutrenktas, jeigu jūs turite kokią nors elektrinę ar dujinę plytelę, jūs galite apsiplikyti karštu vandeniu. Jei jūs turite automobilį, galite užmušti žmogų, galite pats užsimušti. Jeigu turite lėktuvą, jis gali nukristi, jei netinkamai eksploatuojamas. Visos technologijos yra grėsmingos. Tačiau jūs siūlote pasukti laikrodį maždaug prieš kelis šimtus metų, kai vyko įvairūs judėjimai prieš technologijas, esą jos naikina darbą, esą jos kažką blogo daro. Bloga daro tik netinkamas, neprotingas jų panaudojimas. Ir ši sritis nėra kuo nors išskirtinė. Ji yra aukštų technologijų sritis. Ir jūs siūlote Lietuvai nenaudoti aukštųjų technologijų šioje srityje. Nesinaudoti pažanga. Tai gal imkite ir sudarykite sąrašą dar daugybės sričių. Turbūt daug grėsmingesnė technologija yra automobiliai, geležinkeliai. Trąšos. Be trąšų iš viso turbūt turėtų pusė žmonijos išmirti. Ir panašiai, ir panašiai. Yra daugybė grėsmingų technologijų. Ir štai L. Balsys prieš trąšas nekovoja. Prieš herbicidus nekovoja, prieš daug ką nekovoja. Bet štai ši technologija, kuri yra labai grėsminga „Gazpromui“, sulaukė didžiulio pasipriešinimo. Mielieji, mes esame civilizuotame vakarietiškame pasaulyje ir mes prieš technologijas negalime kovoti. Ir prieš šitas technologijas. Bet turime jas naudoti saugiai. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Jeigu leisite, pirmininke, dar truputį paaiškinti. Įstatyme yra įrašyta sąvoka, kad ten, kur yra žmonių šuliniai, arteziniai šuliniai, kiti geriamojo vandens resursai, horizontalus gręžimas draudžiamas. Todėl visi saugikliai sudėti. Bet visiškai parašyti, tikrai yra perteklinis siūlymas. 
PIRMININKAS. Taigi jau visi pasakėme nuomones. Balsuojame dėl gerbiamosios A. Stancikienės pasiūlymo ir kartu apsispręsime ir dėl tų, kuriuos praleidome. Kas už, palaikote, balsuojate už. Kas prieš arba susilaikote, palaikote komiteto nuomonę. 
Užsiregistravo 90 Seimo narių, balsavo 89. Už – 14, prieš – 18, susilaikė 57. A. Stancikienės pasiūlymams nepritarta.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū. Yra kitas siūlymas taip pat kolegės Aurelijos. Ji siūlo įrašyti, kad „draudžiama vykdyti angliavandenilių paiešką, žvalgybą, gamybą gamtinių karkasų teritorijoje“. Visa Lietuva yra gamtinis karkasas. Tai Aurelija čia pagudravo.
A. STANCIKIENĖ (DKF). Aš neprašau dėl šito balsuoti. Aš sutinku su komiteto nuomone.
PIRMININKAS. Ar galima bendru sutarimu nepritarti pasiūlymui? Galima. Ačiū.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). 27 straipsnis, bazinis. Yra A. Syso siūlymas papildyti „padarytą žalą aplinkai ir gyventojų sveikatai“. Komitetas pritarė.
PIRMININKAS. Ar galime bendru sutarimu visi pritarti? Ačiū. Peržiūrėjome visus pasiūlymus. Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Dėl viso įstatymo projekto už kalbėti nori L. Balsys. Prašom. 
L. BALSYS (MSNG). Gerbiamieji kolegos, raginu palaikyti Aplinkos apsaugos komiteto siūlymą balsuoti už jį su visais pataisymais, kuriuos dabar ką tik čia padarėme. Iš tikrųjų tai yra didelis žingsnis į priekį, ginant Lietuvos žemės gelmių turtus, ginant Lietuvos žmonių interesus ir iš tikrųjų nėra žingsnis atgal, kaip čia sakė vienas kolega, naudojant technologijas. Technologijų, kad ir kokios jos būtų pažangios, negalima naudoti nei gadinti žmonių sveikatą, nei žemės turtą. Pažangiomis technologijomis istorijoje buvo pasinaudota vykdant kai kuriuos baisius dalykus. Taigi čia turime kalbėti ne apie technologijas ir jų gerumą, o apie mūsų Lietuvos žemę ir mūsų žmonių interesus ir kaip juos apginti. Raginu balsuoti už. 
PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, kviečiu balsuoti dėl įstatymo projekto Nr. XIIP-487(2). Kas balsuojate už, balsuojame. 
Užsiregistravo 101 Seimo narys, balsavo 98: už – 89, prieš nėra, susilaikė 9. Po svarstymo Žemės gelmių įstatymo 1, 2, 3, 4, 5, 6, 8, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 19, 22, 27 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 61 straipsniu įstatymo projektui Nr. XIIP-487(2) pritarta.
Kitas darbotvarkės klausimas yra lydimasis… (Balsai salėje) Atsiprašau, dėl vedimo tvarkos arba replika po balsavimo – K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš norėčiau atsakyti L. Balsiui. Vis dėlto reikėtų būti etiškam. Aš juk nekviečiau griauti gamtos ar naudoti technologijas prieš žmones. Reikėtų diskutuoti pagarbiai ir solidžiai. Arba, priešingu atveju, jeigu L. Balsys nesuprato, ką aš sakiau, tada jam galioja kiniška išmintis, o ji labai bjauri ir neetiška. Ji sako: kad ir kaip tu aiškiai aiškintum, visada atsiras (…), supratot. 
PIRMININKAS. Dėkojame. Kitas darbotvarkės klausimas. Dar. Prašom. Jūs ką tik sėdėjote savo vietoje. Prašom, kalbėkite. 
A. STANCIKIENĖ (DKF). Labai trumpai. Kęstutis labai moka moralizuoti. Kęstuti, pats elkis etiškai, pagarbiai ir solidžiai. Kai komentuoji per šoninį mikrofoną, tai prieš tai turėk bent šiek tiek kantrybės ir paskaityk, kieno pataisas komentuoji. Jeigu taip dėstai aukštojoje mokykloje studentams, tai vargšai studentai – gali Lenino raštus perskaityti kaip V. Putino ir atvirkščiai. 
PIRMININKAS. Gerbiamoji Aurelija, jis šiuo metu dėstyti tikrai negali, galite būti rami. 

11.52 val.
Žemės gelmių įstatymo 3 straipsnio pakeitimo ir papildymo bei papildymo 221 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-469 (svarstymas)

Kviečiame dėl lydimojo įstatymo projekto. Žemės gelmių įstatymo 3 straipsnio pakeitimo ir papildymo bei papildymo 221 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-469. Gerbiamasis komiteto pirmininkas A. Salamakinas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Komitetas apsvarstė ir nepritarė įstatymo projektui. Už balsavo 6, susilaikė 1. Komitetas mano, kad idėja gera, tačiau yra truputį per ankstyva, kai dar nežinome, ar tų skalūnų mes apskritai Lietuvoje turime. Mano, kad kurti fondą bus galima po 5–6 metų. 
PIRMININKAS. Pagal Statutą dabar galima pasisakyti. R. Žemaitaitis, kuris prieštarauja komiteto nuomonei. Prašom.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, pirmininke. Iš tikrųjų komiteto pirmininką suklaidino komiteto nariai. Čia kalbama apie šitą fondą, kad apskritai bet kokie išgaunami angliavandeniliai, ar tai būtų tradiciniai, ar netradiciniai (o šiuo metu yra išgaunami tradiciniai – nafta ir dujos), tai ir nuo to procento, kurį mes svarstysime kitame įstatyme, mokesčių įstatyme, yra numatyta, kad būtų skiriami 2 %. 
Dėl ko ši nuostata būtinai reikalinga? Panašią nuostatą mes turime Miškų įstatyme. Noriu priminti kolegoms, kad prieš 2–3 metus Šilutėje degė durpynas. Kadangi nebuvo sukurta jokio fondo, nebuvo surinkta pinigų nei stebėjimui, nei monitoringui, nei kameroms, – niekam. Išėjo taip, kad ta našta teko valstybei. Tas fondas tam ir yra reikalingas. Aš siūlau pritarti, kad fondas būtų surenkamas iš visų tradicinių ir netradicinių angliavandenilių.
PIRMININKAS. Už komiteto sprendimą nori kalbėti A. Salamakinas. Prašome iš eilės. Galima per šoninį mikrofoną. Prašom.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Išties komiteto niekas nesuklaidino. Supraskime viena. Šiuo metu veikia aplinkos apsaugos rėmimo programos, savivaldybių apsaugos rėmimo specialiosios programos. Paprastai paaiškinsiu. Sakysime, vienoje savivaldybių teritorijoje, Kėdainiuose, yra chemijos gamykla, kuri tikrai teršia aplinką. Pasinaudojant šiuo siūlymu, sakysime, ten iškasama nafta. Tai kėdainiečiai irgi kels klausimą, kodėl jiems nekurti atskiros programos, kad iš to mokesčio, kurį įmonė sumoka valstybei, atitektų jiems. Tada mes visą valstybę išbalansuosime ir prasidės vien programiniai fondai. Konstitucija ir visi kiti įstatymai nustato, kad biudžetas turi būti skirstomas Vyriausybės teikimu Seimo, o fondo kūrimas, manau, yra truputį kitoks dalykas. Gali būti privatūs fondai ir visa kita, bet biudžetinių fondų, mano galva ir komiteto nuomone, kurti netikslinga.
PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, mes dabar turime apsispręsti balsuodami. Tie, kas palaiko komiteto nuomonę atmesti įstatymo projektą, balsuojate už, tie, kas prieštarauja, balsuojate prieš arba susilaikote. 
Užsiregistravo 95 Seimo nariai, balsavo 92: už – 52, prieš – 27, susilaikė 13. Komiteto nuomonei atmesti projektą yra pritarta.

11.57 val.
Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo 1 priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-488(2) (svarstymas)

Darbotvarkės 1-3c klausimas – Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo 1 priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-488(2). Pranešėjas – A. Salamakinas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Čia taip pat yra registruoti trys įstatymų projektai. Komitetas juos visus apsvarstė. Jie faktiškai yra tapatūs, tik buvo truputį skirtingos sąvokos, ir padarė vieną konsoliduotą – Nr. XIIP-488(2). Komitete jam pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Kaimo reikalų komiteto vardu kviečiame K. Grybauską.
K. GRYBAUSKAS (LSDPF). Kaimo reikalų komitetas šių metų gegužės 8 d. bendru sutarimu pritarė iniciatorių pateiktam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Atsižvelgdamas į tai, kad Seime yra užregistruotas Lietuvos Respublikos planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo 1 priedo papildymo įstatymo projektas ir Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo 1 priedo papildymo įstatymo projektas, siūlo pagrindiniam Seimo Aplinkos apsaugos komitetui šiuos projektus sujungti ir pateikti Seimui svarstyti vieną bendrą projektą. 
PIRMININKAS. Nėra užsirašiusių kalbėti diskusijoje. Mes turime vieną pasiūlymą. Pirmiausia turime pasitikrinti, ar yra 10 Seimo narių, kurie palaiko tą pasiūlymą. Ar būtų tokių? Galite pakelti rankas. Gerbiamoji Aurelija, jūsų pasiūlymas bus. Jeigu galima, gerbiamasis komiteto pirmininke, pristatykite. 
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū. Yra kolegės A. Stancikienės siūlymas. Ji siūlo „gamyba ir žvalgyba“ (…) reikalingas, pridėti žodį „paieška“. Ką reiškia paieška? Paieška gali būti vizuali… Aurelija geriau žino. Bet tada mes uždrausime bet kokį tos teritorijos tyrinėjimą. Komitetas tam siūlymui nepritarė manydamas, kad jis yra truputį per griežtas. 
PIRMININKAS. Tikriausiai bus 10 Seimo narių, kurie palaikytų, kad… (Balsai salėje) Kaip sakėte? Atsisakote? Atsiprašau, nesupratome jūsų. Supratome, kad jūs atsisakote. Tada jau nebemaišome. Ar galime bendru sutarimu pritarti?.. (Balsai salėje) Nesvarstome? Ačiū. 
Dėl viso projekto. A. Kubilius – prieš. Prašom.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš, tiesą sakant, ne tiek prieš, kiek išsakyti vieną pastabą. Tiesiog naudojuosi ta proga, gal komitetas galėtų dar apsvarstyti. Aš dabar bandau išsiaiškinti, ar pats terminas „žvalgyba“ yra kur nors apibrėžtas tinkamai. Žemės gelmių įstatyme aš matau terminą „žemės gelmių geologinis tyrimas“. Tai nėra tapatūs žodžiai, bent man atrodytų. Tokiu atveju žvalgyba apima labai platų spektrą darbų nuo paprastų žvalgybinių tyrinėjimų, po to vadinamieji seisminiai, tik jau po to – žvalgybos gręžiniai. Klausimas: ar turime omeny visą apimtį, ar turime omeny tik žvalgybinius gręžinius, kuriems iš tikrųjų reikėtų daryti PAV’o tyrimus? Man atrodo, tiesiog reikėtų patikslinti tą žodį „žvalgyba“, kad neliktų abejonių, jog čia turime omeny žvalgybinius gręžinius, arba kaip nors rasti tiesiog tinkamus apibrėžimus. Tai čia tokia pastaba. Iki priėmimo, man atrodo, reikėtų patikslinti būtent šitą vietą.
PIRMININKAS. Už užsirašė L. Balsys. Prašome.
L. BALSYS (MSNG). Gerbiamieji kolegos, labai kviečiu palaikyti Poveikio aplinkai vertinimo įstatymo projektą, nes jis yra labai svarbus, kad apimtų visas stadijas – tiek gavybą, tiek žvalgybą, kad ir kas už tos žvalgybos slypėtų, nes yra etapai, per kuriuos būtinas ir visuomenės pritarimas, ir įvertinimas galimo poveikio tiek sveikatai, tiek aplinkai. Tai yra labai svarbus įstatymas. Ačiū.
PIRMININKAS. Kviečiu balsuoti dėl Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymo pirmo priedo papildymo įstatymo projekto Nr. XIIP-488(2).
Užsiregistravo 99 Seimo nariai, balsavo 98: už – 76, prieš nebuvo, susilaikė 22. Po svarstymo įstatymo projektui Nr. XIIP-488(2) yra pritarta.
Kadangi pagal laiką mes turėtume pertraukėlę, tai darome 10 min. posėdžio pertrauką. 
Dėl vedimo tvarkos? Prašom. Gerbiamasis J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš frakcijos vardu noriu prašyti priimti sprendimą prašyti Vyriausybės išvados prieš priėmimą šito paketo. Kaip matėme, Vyriausybė, kai reikia, gali gana greitai parengti išvadas, kaip, pavyzdžiui, dėl šito Atsinaujinančių išteklių įstatymo, kurį netrukus svarstysime. Tai būtų gerai, kadangi tai svarbūs ekonominiai, finansiniai procesai, paliečiantys ir gamtosaugos aspektus. Be Vyriausybės nuomonės, man atrodo, negerai būtų vien Seimui priimti tokį projektą.
PIRMININKAS. Ar bendru sutarimu galime pritarti? Balsuojame. Kas už tai, kad pritartume kreipimuisi į Vyriausybę prašyti išvados dėl šių įstatymų projektų, kiek supratau, dėl visų trijų… dviejų likusių? (Balsai salėje) Vyriausybės išvados prašo dėl Nr. XIIP-487(2) ir Nr. XIIP-488(2). Kas pritariate, kad būtų Vyriausybės išvada, balsuojate už, kas prieš, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 87, balsavo 86: už – 33, prieš – 22, susilaikė 31. Išvados neprašome.
Skelbiu 10 min. pertrauką. (Balsai salėje) Skelbiama 10 min. pertrauka. Po 10 min. tęsime darbą.

Pertrauka

12.18 val.
Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 11 ir 151 straipsnių pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-535(2) (svarstymas)

PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, tęsiame Seimo plenarinį posėdį. Darbotvarkės 1-4 klausimas – Seimo statuto „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto 11 ir 151 straipsnių pakeitimo“ projektas Nr. XIIP-535(2). Pranešėjas turėtų būti J. Sabatauskas – Teisės ir teisėtvarkos komiteto vardu, bet nematau J. Sabatausko. Gal galėtų Valdas tada… Gerbiamasis… Gerbiamasis J. Sabatauskas. Prašom.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė du Statuto projektus, kuriuose buvo numatytas, kaip jūs žinote, už visų posėdžių nelankymą arba daugiau kaip pusės posėdžių nelankymą viso atlyginimo nuskaitymas, arba nemokėjimas. Kitas projektas buvo dėl daugiau kaip dviejų nelankymo, kad būtų proporcingai. 
Komitetas, įvertinęs tuose projektuose pateiktas normas, taip pat praeitos kadencijos S. Šedbaro vadovaujamos darbo grupės pateiktą projektą, dėl kurio, deja, priėmimo metu pritrūko balsų, tai yra Seimo nario teisių, pareigų ir veiklos garantijų įstatymą (to įstatymo projekto 10 straipsnyje buvo numatytas mažinimas 5 %), bei Č. Juršėno vadovaujamos darbo grupės, kuri rengė naują Statuto redakciją, projektą, pateikė jūsų sprendimui projektą dviejų straipsnių pakeitimo, ne vieno straipsnio, kaip autoriai buvo pateikę. 1 straipsnyje numatyta, kad būtų įvertinta… Kadangi Seimo narys dalyvauja ne tik plenariniuose posėdžiuose, bet ir komitetų, komisijų posėdžiuose, kad būtų įvertintas ir komisijų posėdžių, tai yra komitetų posėdžių, lankomumas, kad Seimo nariui būtų mažinimas 5 % už kiekvieną praleistą posėdį, jeigu jis nedalyvavo be pateisinamos priežasties iš anksto paskelbtuose balsavimuose, taip pat ne tik plenariniuose posėdžiuose, bet ir komitetų, ir komisijų. Toks komiteto sprendimas sujungus abu projektus į vieną. Už tokį sprendimą pasisakė bendru sutarimu visi komiteto posėdyje dalyvavę nariai.
PIRMININKAS. Dėkojame, pirmininke. Diskusijoje užsirašė dalyvauti trys Seimo nariai. Pirmoji – I. Degutienė. Kviečiame į tribūną. 
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų, ką jau ir sakė komiteto pirmininkas, praeitos kadencijos metu mes šį klausimą svarstėme, bet neužteko politinės valios priimti tokį sprendimą, kuris, turbūt visiems aišku, yra būtinas. Todėl norėčiau atkreipti jūsų dėmesį, kad Konstitucinis Teismas dar 2005 m. vasario 10 d. sprendimu yra konstatavęs: „Jeigu Seimo narys nedalyvavo Seimo, Seimo komiteto, kito struktūrinio padalinio, kurio narys jis yra, posėdyje, nesvarbu, nustatyta tvarka iš anksto pranešęs apie savo nedalyvavimą ar nepranešęs, gavęs atitinkamą įstatyme, tai yra Seimo statute, nurodytos institucijos leidimą ar jo negavęs, minėtas laikas pagal Konstituciją nelaikytinas nei laiku, kai Seimo narys dirbo Konstitucijos 60 straipsnio 3 dalyje nurodytą darbą, atlyginamą iš valstybės biudžeto, nei laiku, kai Seimo narys pasinaudojo Konstitucijos 49 straipsnio 1 dalyje įtvirtinta teise į kasmetines mokamas atostogas.“ Kaip yra pažymėjęs buvęs Konstitucinio Teismo teisėjas profesorius V. Sinkevičius, komentuodamas šį Konstitucinio Teismo sprendimą, „jeigu Seimo narys nedalyvavo Seimo, Seimo struktūrinio padalinio, kurio narys jis yra, posėdyje, tariama, kad Seimo narys nedirbo darbo, už kurį jam atlyginama iš valstybės biudžeto“. 
Taigi pagal Konstituciją už darbo nedirbimą Seimo nariui atlyginimas negali būti mokamas, nepaisant to, kaip dažnai mes girdime, kad Seimo narys neturi darbinių santykių. Iš tiesų Seimo narys turi ypatingą tautos atstovo statusą, bet Seimo narys, kaip ir bet kuris kitas darbuotojas, kuris dirba pagal darbo sutartį, atlyginimą gauna už atliekamą darbą. Tokia situacija, kai Seimo narys gauna atlyginimą už darbą, nors realiai jis savo funkcijų nevykdo, dar kartą parodo, kad tai prieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai, Seimo statuto nuostatoms ir patiems pamatiniams teisės principams – teisingumo, protingumo ir sąžiningumo. Todėl iš tiesų tokia situacija kelia pagrįstą visuomenės pasipiktinimą. 
Dar norėčiau, nes ir šiandien girdėjau tokių kalbų, kad mes taip nedarysime, mes nebalsuosime, čia bus pajuoka iš Seimo narių, aš manau, kad šiandieną mūsų tokia situacija… Norėčiau šiek tiek apžvelgti, kaip yra kituose Europos valstybių parlamentuose. Kai kur yra ypač griežtos sankcijos – iš karto iki įgaliojimų nutraukimo, kaip tai yra Austrijoje. Vadovaujantis Austrijos Nacionalinės Tarybos reglamentu, kaip mūsų Statutu, parlamento nario įgaliojimai nutraukiami, kai jis nepradeda eiti pareigų per 30 dienų arba nelanko Nacionalinės Tarybos posėdžių 30 dienų be pateisinamos priežasties. Tokį sprendimą iš karto priima pati Nacionalinė Taryba ir žmogus pagal reglamentą netektų Seimo nario mandato. 
Čekija, labai artima mums valstybė. Jeigu praleidai 4 arba plenarinius, arba komiteto posėdžius, nemokamas visas atlyginimas už tą mėnesį. Sprendimą, kaip ir pas mus, irgi priima pas mus vadinama Etikos ir procedūrų komisija, Čekijoje tai vadinama Parlamento mandatų ir imuniteto komitetu. Graikija. Dar griežčiau. Sprendžia pats parlamento vadovas. Jeigu tiktai Etikos ir procedūrų komisija informuoja parlamento vadovą, kad buvo praleisti daugiau kaip 2 posėdžiai, iš karto yra sumažinamas atlyginimas 100 % ir nemokamos parlamentinei veiklai skirtos išlaidos. Ispanija. Proporcingas atlyginimo sumažinimas, panašiai kaip dabar ir siūlo Teisės ir teisėtvarkos komitetas, pagal praleistų posėdžių skaičių. Portugalijoje irgi nutrūksta įgaliojimai. Lenkijoje sprendžia irgi dalimis arba proporcingai pagal praleistų posėdžių skaičių ir sprendžia Seimo maršalka, vėlgi gavęs Etikos ir procedūrų komisijos išvadą. 
Tikrai galima vardinti daug. Kam įdomu, yra mūsų Seimo parlamentinių tyrimų departamento padaryta apžvalga „Parlamento narių atsakomybė už posėdžių nelankymą Europos Sąjungos valstybių parlamentuose“. Jūs pamatysite, kad tokios šiandien mūsų Statute įrašytos nuostatos, kad yra nemokamas tik trečdalis atlyginimo, jokios kitos valstybės parlamento dokumentuose ar įstatymuose, ar kituose reglamentuose tikrai nėra numatyta. Aš kviečiu vieną kartą šį klausimą išspręsti ir būti atsakingiems, nes mes tampame Seimo nariais…
PIRMININKAS. Turiu priminti dėl laiko, labai atsiprašau.
I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). …tiktai tada, kai prisiekiame padėję ranką ant Konstitucijos. Taigi yra dokumentas, kuriuo mes turime vadovautis ir pagal kurį gyventi, ir drąsiai žiūrėti mūsų Lietuvos piliečiams, kurie mus išrinko, į akis, ir dirbti darbą, o jeigu nedirbame, tai ir negauti atlyginimo. Ačiū ir atsiprašau, kad per ilgai kalbėjau.
PIRMININKAS. Kviečiame į tribūną V. M. Čigriejienę.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, man atrodo, kad būtų nesąžininga, jeigu mes balsuotume kitaip. Anos kadencijos Etikos ir procedūrų komisija buvo pasiūliusi tas pataisas, tačiau Seimas nepriėmė to ir man tenka dėl to apgailestauti. Mes prisiekėme sąžiningai tarnauti Lietuvai tėvynei, todėl mes turime sąžiningai vykdyti mums suteiktą Konstitucijos priedermę. Išspręsti šitą klausimą būtina. Vicepirmininkė I. Degutienė labai aiškiai parodė, kaip yra kitose šalyse, ir aš nemanau, kad mes esame išskirtinė Lietuva, kad mes nedirbdami galime gauti algą. Ne vien tik Seimo posėdžiai, yra dar ir komitetų, komisijų posėdžiai, juose mes taip pat turime dalyvauti. Jeigu mes neatliekame savo pareigos kaip Seimo nario, kaip išrinkto į Seimą tautos atstovo, mes negalime gauti ir atlyginimo. Todėl tikiu, kad jūs būsite sąmoningi, ir kviečiu visus išreikšti savo nuomonę. Ačiū.
PIRMININKAS. Kviečiu A. Pitrėnienę.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, analizuodama pateiktas pataisas ir stebėdama Seimo salės tuštėjimo posėdžių metu faktą, siūlau, kolegos, atsakykime į keletą klausimų sau ir kitiems.
Pirma. Gerbiamieji, ar mes, iki buvome išrinkti Seimo nariais, nedirbome jokio kito darbo, nėjome į darbą kasdien ir tai darėme tik iš baimės, kad negausime atlyginimo arba mus pašalins iš darbo? Aš manau, kad jeigu mes būtume buvę tokie darbuotojai, šiandien mums nebūtų suteiktas mandatas. Dalyvavimas posėdžiuose šiandien yra mūsų darbo dalis. Taigi kas pasikeitė, kolegos? 
Antra. Gerbiamieji kolegos, žmonės, balsuodami už mus, Seimo narius, manau, tikėjo, kad mes sąžiningai dirbsime mums patikėtą darbą ir ne dėl to, kad bijosime netekti 10 %, 5 % ar 20 % atlyginimo. Tiesiog mes davėme priesaiką žmonėms ir Lietuvai. Šiandien mes visi kalbame apie sankcijas. Kam mums jų reikia? Kas atsitiko? Kodėl po to, kai už mus balsavo, mes gebame neiti į darbą ir nedirbti darbo, kuris mums šiandien yra priskirtas? Mes patys tai prisiėmėme. Man šiandien yra gėda, kad mes išvis apie tai kalbame, nes visada sąžiningai einu į posėdžius ir visus kviečiu: mielieji, lankykime, darykime savo darbą taip, kaip priklauso, ir nereikės jokių sankcijų. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Pasiūlymų yra tiktai Teisės departamento, dėl jų komitetas ir sprendžia, o J. Razma pasiūlymais nesilaiko Seimo statute nustatytų terminų, todėl jie bus įvertinti per priėmimo stadiją.
Dabar vienas – už, vienas – prieš. Už visi pasisako. Gal galime tiesiog balsuoti taupydami laiką? (Balsai salėje) Kviečiu tada balsuoti už Seimo statuto projektą Nr. XIIP-535(2). 
Užsiregistravo 82, balsavo 82: už – 64, prieš – 2, susilaikė 16. Po svarstymo yra pritarta. 

12.32 val.
Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo 2, 6, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 16, 17, 18, 19, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 33 straipsnių, Įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 61, 271 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIP-3408(2) (svarstymas)

Darbotvarkės 1-5 klausimas – Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo 2, 6, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 16, 17, 18, 19, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 33 straipsnių, įstatymo priedo pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 61, 271 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIP-3408(2). Pranešėjas – J. Sabatauskas Teisės ir teisėtvarkos komiteto vardu. 
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, jums pristatomas komiteto triūsas, kuris buvo atliktas per dvejus metus, per ištisą klausymų seriją. Prieš tai aš norėčiau trumpai pasakyti, kokios pagrindinės naujovės numatomos šiame projekte. Pradėsiu nuo to, kad 2012 m. pagal eismo įvykiuose žuvusiųjų skaičių, tenkantį 1 mln. gyventojų, Lietuva atsidūrė paskutinėje vietoje Europos Sąjungoje. 1 mln. Lietuvos gyventojų tenka 100 žuvusiųjų. Skandinavijos šalyse, Didžiojoje Britanijoje žuvusiųjų skaičius tris kartus mažesnis, artimiausioje mūsų kaimynėje Latvijoje 1 mln. gyventojų tenka 86 žuvusieji. 
2006 m. žuvusiųjų skaičius 1 mln. gyventojų siekė 759. Peržiūrėjus teisinę bazę 2007 m. iki 2010 m. šis skaičius ėmė labai sparčiai mažėti. Dėl to 2011 m. Lietuva gavo apdovanojimą dėl sparčiausiai gerėjančių rodiklių, tačiau 2012 m. žuvusiųjų skaičius vėl šoktelėjo. 
Atsižvelgdami į tai, kad pastaruosius trejus metus nepavyksta sumažinti žuvusiųjų skaičiaus, atitinkamai sužeistųjų bei įvykių skaičiaus, teikiame įstatymų projektus. Šiame svarstomame įstatymo projekte inkorporuotos tam tikros priemonės, pavyzdžiui, dėl griežtesnės transporto priemonių registracijos. Šiuo metu įstatyme numatytą transporto priemonių techninę apžiūrą po automobilio registracijos dabar siūlome nustatyti, kad tai turi būti atlikta prieš automobilio registraciją. Nauja tvarka apsunkintų eismo ar kitokio įvykio metu stipriai sugadintų ir iš esmės netinkamų, nesaugių transporto priemonių patekimą į Lietuvos rinką. Pavyzdžiui, jeigu dėl tokių priežasčių automobilio eksploatacija uždrausta kitose šalyse, Lietuvoje jis nebūtų registruojamas. 
Dėl techninės priežiūros. Policijos pareigūnai ne kartą atkreipė dėmesį, kad sulaikius techniškai netvarkingą priemonę yra išrašoma tik bauda, tačiau jokių kitų priemonių nėra imamasi, kad toliau nebūtų važinėjama. Įstatyme įtvirtinama nuostata, kad transporto priemonėms, priekaboms, kurios neatitinka techninių reikalavimų ir kelia grėsmę kelyje, būtų naikinamas privalomos techninės apžiūros galiojimas. 
Dar vienas skaičius. Europos Komisijos duomenimis, dėl transporto priemonių techninių trūkumų įvyksta 6 % eismo įvykių. Siūloma nustatyti, kad jeigu neatlikta privalomoji transporto priemonės ar jos priekabos techninė apžiūra arba jos galiojimas pasibaigęs, arba ji neapdrausta privalomuoju civilinės atsakomybės draudimu, tokiai transporto priemonei eismo dalyvio leidimas sustabdomas 90 dienų. Per tas dienas jis turi susitvarkyti. Jeigu per 90 dienų reikalai nesikeičia, transporto priemonė privalomai išregistruojama ir valstybinio registracijos numerio ženklai pripažįstami negaliojančiais, jie turi būti grąžinti. 
Tie automobiliai, kurie pas mus važinėja tik sezono metu, pavyzdžiui, kabrioletai ir kiti, projekte nustatyta, kad transporto priemonės savininkas gali deklaruoti iki to fakto, kol bus nustatyta, kad pasibaigė. Kitaip sakant, deklaravus bus leidžiama šiek tiek kitokia tvarka, kurią nustatys Vidaus reikalų ministerija. 
Taip pat siekiant sudrausminti pačius pavojingiausius kelių eismo taisyklių pažeidėjus siūloma nustatyti, kad jeigu pagal įstatymus teisė vairuoti transporto priemonę du kartus buvo atimta už tai, kad padarė pažeidimą būdamas neblaivus arba apsvaigęs nuo psichotropinių ar narkotinių medžiagų, teisė vairuoti transporto priemonę būtų grąžinama arba atimama iki 10 metų, o jeigu dėl kitų sunkių pažeidimų būtų tris kartus padaromi pažeidimai, taip pat iki 10 metų. Jeigu įvykio metu sugadintą transporto priemonę netikslinga remontuoti, informacija būtų teikiama atitinkamam registrui. Tarp kitko, numatyta, kad visos duomenų bazės dėl įvykių, draudikų, transporto priemonių techninės apžiūros dalytųsi informacija, kad galima būtų iš vieno šaltinio surasti visą informaciją. 
Nustatomas aiškesnis papildomų mokymų reglamentavimas. Atkreipiu dėmesį, kad dėl jaunų vairuotojų kaltės įvykta 30 % visų eismo įvykių. 10 metų tendencija nesikeičia dėl tokių dalykų. Nors pradedančiųjų vairuotojų mokymai buvo įteisinti 2007 m., tačiau jie nebuvo organizuojami. Projekte siūloma įteisinti, kad iki 2015 m. liepos mėnesio papildomus mokymus baigtų pradedantieji vairuotojai, kurie pažeidė tam tikrus Kelių eismo taisyklių punktus. Pavyzdžiui, važiavimas… Minutėlę! Pavyzdžiui, kalbėjimas mobiliuoju telefonu, vairavimas neprisisegus diržo, greičio viršijimas daugiau nei 10 km/h, taip pat pažeidus važiavimo per sankryžą taisykles, vairuojant motociklą be šalmo, kai nustatomas neblaivumas, taip pat sukėlusių eismo įvykį. Kartoju, dėl tokių pažeidimų vyks papildomas mokymas tiems pradedantiesiems vairuotojams, o visiems kitiems, kurie turi gerokai didesnį stažą, bus tik tada, kai jiems bus atimta vairavimo teisė. 
Tokios pagrindinės naujovės, kurios atsirado svarstymo metu siekiant, kad situacija keliuose keistųsi. 
Komitetas po svarstymo bendru sutarimu nutarė sujungti kelis įstatymų projektus, t. y. tiek Vyriausybės pateiktą Nr. XIP-3408, tiek kitus, kuriuos pateikė Seimo narių grupės.
PIRMININKAS. Dėkojame komiteto pirmininkui. R. Žemaitaitis Ekonomikos komiteto vardu. Prašome paskelbti išvadą.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Dar 2011 m. lapkričio 9 d. Ekonomikos komitetas svarstė nemažai pataisų, susijusių su Saugaus eismo automobilių keliais įstatymu. Nutarta pritarti bendru sutarimu iniciatorių pateiktam projektui, kartu pateikti pastabas ir pasiūlymus, kad pagrindinis komitetas į tai atžvelgtų. 
PIRMININKAS. Dėkojame. Kviečiame E. Masiulį į tribūną. Frakcijos vardu prašom kalbėti dėl projekto diskusijose. 
E. MASIULIS (LSF). Sveiki, mielieji kolegos. Tikrai senas klausimas, Teisės ir teisėtvarkos komitetas gana daug kartų jau yra nagrinėjęs šį klausimą. Tai, koks dabar yra siūlomas pasirinktas modelis, iš dalies galima būtų pritarti tai daliai, kad yra nustatoma, jog nuo 2013 m. liepos 1 d. iki 2015 m. birželio 30 d., padarę tam tikrus Kelių eismo taisyklių pažeidimus, pradedantys vairuotojai turės eiti papildomus mokymus, bet tik tie, kurie padarė, tiems, kurie nepadarė, į tokius mokymus nereikėtų eiti. Nors tikrai kyla klausimas, ar komitetas, imdamasis atsakomybės išvardinti konkrečiai visus tuos Kelių eismo taisyklių pažeidimus, tikrai tuos ir įtraukė, ar čia nėra praleista kai kurių pažeidimų, ar kai kurie pažeidimai galbūt yra neproporcingi? Ar tikrai šiuo atveju dėl visų pažeidimų reikėtų tuos žmones siųsti į papildomus mokymus? Man tik kyla esminis klausimas: kodėl tokia sistema negali egzistuoti ir toliau, tai yra ir po 2015 m. liepos 1 d.? Vis tiek noriu atkreipti kolegų dėmesį, kad nors įstatymas ir labai sudėtingai surašytas, bet esmė jo yra tokia, kad po 2015 m. liepos 1 d. Lietuvoje atsiranda praktiniai mokymo centrai ir papildomas mokymas bus vykdomas visiems stažuotojams, norintiems pasikeisti vairuotojo teises į nuolatines. Ar tu pažeidei Kelių eismo taisykles, ar nepažeidei, vis tiek tu būsi varomas į tuos papildomus mokymus. 
Kada gerbiamasis komiteto pirmininkas kalba apie tai, jog iš tikrųjų situacija keliuose dabar nėra tokia gera, kokia buvo, ir tas gerėjimas yra sustojęs, aš manau, kad pirmiausia mes turime atkreipti dėmesį į pradinį mokymą, tai yra pradinį vairavimo mokymą ir į tas mokyklas, kurios rengia vairuotojus. Ir tikrai yra nenormalu, kai po pradinio vairavimo mokyklos egzaminų, kai tas vairuotojas eina laikyti egzaminų į „Regitrą“, tik arti 40 % visų mokinių iš pirmo karto išlaiko egzaminą. Problema yra pradinio mokymo kokybė. Pažiūrėjus į Europos Sąjungos skaičius, šitas procentas yra kur kas didesnis. Man atrodo, kad reikėtų daugiau dėmesio skirti kokybės kartelei pakelti būtent pradinio mokymo metu, nes žmogus, kad ir stažuotojo vairavimo teises gavęs, jau yra visateisis eismo dalyvis. Jis jau važinėjasi gatvėmis, jis jau turi turėti tam tikrus įgūdžius, turi žinoti Kelių eismo taisykles, turi turėti tam tikrą vairavimo kultūrą. Dabar vis tiek grįžti prie tos nuomonės, kad nuo 2015 m. liepos 1 d. atsiras praktinio vairavimo mokymai, kuriuos parinks Vyriausybė ar jos įgaliota institucija, reikštų, kad iš žmonių bus du kartus imami pinigai už vairavimo mokymus: pirminių vairavimo mokymų, kursų, kurie yra labai brangūs, metu ir po dvejų metų, nors tu dvejus metus važiavai kuo puikiausiai, laikeisi Kelių eismo taisyklių, nepadarei jokių eismo įvykių, tu vis tiek dar iš savo piniginės turėsi susimokėti ne vieną šimtinę tam, kad tave pamokytų, kaip reikia slydimo metu elgtis, kaip reikia tamsiu paros metu važiuoti. Man atrodo, tai šiek tiek nelogiška. Iš viso kam į įstatymą rašyti, kad praktinio vairavimo mokymo centre turi būti ne mažiau kaip trys skirtingos trasos: bendrųjų įgūdžių tikrinimo trasa, slydimo trasa su dinamine plokšte, slydimo nuokalne? Kolegos, ar tai tikrai yra aptariamo įstatymo objektas? Įstatymas turi nustatyti principus, o specialistai kartu su ministerija turi jau parengti labai konkrečias taisykles su labai konkrečiais infrastruktūros aprašymais. Man atrodo, kad čia truputį jau yra per daug nueita. Siūlau iš tikrųjų palikti nuostatą, kad turi eiti papildomus mokymus tik tie, kurie daugiau kaip du kartus pažeidė Kelių eismo taisykles arba padarė išskirtinius eismo įvykius. Ačiū. 
PIRMININKAS. P. Gražulis eina į tribūną. 
P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji Seimo nariai, kalbėsiu tiesiai, aiškiai ir raiškiai. Lobistinis, korupcinis įstatymas, kurį bandoma prastumti ne pirmą kartą. Jis jau yra priimtas, kad tokios yra nuostatos. Tu išlaikei vairuotojo pažymėjimą, nepaisant to, kad nepadarei Kelių eismo taisyklių pažeidimų, vis tiek po dvejų metų turi perlaikyti teises, lankyti papildomus kursus, mokėti vairuotojo pažymėjimus išduodančioms mokykloms pinigus. Mes, grupė Seimo narių, užregistravome įstatymo pataisas, logiškas, prevenciškai veikiančias. Jeigu tu pažeidei daugiau kaip du kartus Kelių eismo taisykles, šiurkščiai pažeidei per metus, tu perlaikai. Bet jeigu tu išsilaikęs važinėji pagal Kelių eismo taisykles, tau nereikia perlaikyti. Tai jaunimas stengsis važiuoti drausmingai, nes nenorės perlaikyti vairuotojo pažymėjimo. O dabar, kam man važiuoti drausmingai, vis tiek man reikės po dvejų metų perlaikyti?! Tai paprasčiausiai tokie įstatymai didina avaringumą, storina vairavimo mokyklų kišenes. 
Gerbiamieji Seimo nariai, jūs įsivaizduokite, kas yra, ką rašo? Už tai, kad lemputė perdegs, už tai, kad tu rankose turėti mobilųjį telefoną, už tai, kad tu daugiau viršysi greitį nei 10 km, už tai, kad, vienu žodžiu, ten ant kažkokios juostos užvažiuosi, tau reikės perlaikyti teises, vairuotojo pažymėjimą. Tai koks čia absurdas! Čia yra absurdas. Aš manau, kad mes būtinai turime paprašyti Specialiųjų tyrimų tarnybos išvados. Tegu jie pateikia, ar tai nėra korupcinis įstatymas. 
Antras dalykas, jie nueina dar toliau. Dabar jau, klausykite, vairuotojo pažymėjimą reikės perlaikyti po 10 metų. Kodėl po 10 metų? Tai gal mes J. Sabatauskui pasiūlykime kas metus? Aš pateiksiu įstatymo pataisą, kad J. Sabatauskas Kelių eismo taisykles vairuotojo pažymėjimą ir… mokyklą lankytų kas metus. Tikrai jam asmeniškai tokią premiją išrašysime. Ir visiems tiems iniciatoriams dar reikėtų. Kitas dalykas. 
Dabar dar vienas dalykas. Jeigu tu pažeidei Kelių eismo taisykles ir tau atėmė vairuotojo pažymėjimą metams, tai vėl tu turi būtinai mokyklai sumokėti duoklę, vėl išlaikyti kursus ir tada atgausi pažymėjimą. Tai kodėl? Tai gal mes lyginkime, jeigu pažeidė, tai didinkime finansines baudas, mokamas į biudžetą, o ne mokėjimus vairavimo mokyklai? Kas čia dabar yra, protegavimas visų sąskaita tų vairavimo mokyklų? 
Gerbiamieji Seimo nariai, mes iš tikrųjų esame Teisės ir teisėtvarkos komiteto įvaryti į kampą, aš atvirai pasakau, esame įvaryti į kampą. Jeigu nepriimsime įstatymo, vis tiek reikės laikyti vairuotojo pažymėjimus… o jeigu priimsime su šitom pataisom, vėl absurdiškas įstatymas. Tada aš siūlau šitaip, gerbiamieji Seimo nariai, klausykite. Mes paruošime specialiai J. Sabatauskui ir Teisės ir teisėtvarkos komitetui tam tikras pataisas, kad jie galėtų gal kas metus, jeigu norės, kas dvejus metus laikyti, bet aš manau, kad kas metus būtų protingiau, tikrai papildys vairavimo mokyklų kišenes visi iniciatoriai. Po pateikimo pritarkime, o priėmimo stadijoje mes parengsime pataisas, už tas mūsų pataisas balsuokite ir bus korektiškas įstatymas. Ačiū jums už dėmesį. 
PIRMININKAS. Dėkoju gerbiamajam P. Gražuliui už audringą pasisakymą. Dėl vedimo tvarkos. Prašom. V. Bukauskas. 
V. BUKAUSKAS (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Frakcijos vardu svarstymo stadijoje dėl minėto įstatymo vieno straipsnio mes norėtume paprašyti pertraukos iki kito posėdžio. 
PIRMININKAS. Supratau. Ačiū. Prašymas teisėtas – frakcijos vardu. Kviečiu balsuoti. (Balsai salėje) Pabalsuosime, tada galėsime. (Balsai salėje) Dėl pertraukos iki kito posėdžio. Toks prašymas buvo pateiktas frakcijos vardu. Aš turiu pagal Statutą paskelbti balsavimą. 
Užsiregistravo 99 Seimo nariai. Balsavo 98 Seimo nariai: už – 40, prieš – 28, susilaikė 30. Pertrauka iki kito posėdžio. Pagal Statutą elgsiuosi taip, kaip yra numatyta. 

12.52 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo laikinosios tyrimo komisijos sudarymo“ projektas Nr. XIIP-601 (pateikimas)

Kitas darbotvarkės klausimas, kadangi dar nematau daugelio Vyriausybės narių, 1-6 – Seimo nutarimo „Dėl Seimo laikinosios tyrimo komisijos sudarymo“ projektas Nr. XIIP-601. Pranešėjas – R. Markauskas. Kviečiame į tribūną.
R. MARKAUSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, Seimo nutarimas „Dėl Seimo laikinosios tyrimo komisijos sudarymo“. „Lietuvos Respublikos Seimas nutaria: 
1 straipsnis. Atsižvelgdamas į tai, kad per visuomenės informavimo priemones skelbiama informacija dėl galimai neteisėtai daromo poveikio Lietuvos teismų teisėjams bei galimai sąmoningo trukdymo Lietuvos teismams vykdyti teisingumą, sudaryti laikinąją tyrimo komisiją.
2 straipsnis. Komisiją sudaryti iš 12 Seimo narių pagal Seimo frakcijų proporcinio atstovavimo principą. 
3 straipsnis. Paskirti komisijos pirmininką.
4 straipsnis. Įpareigoti komisiją: pirma, ištirti ir nustatyti, ar yra požymių, kad Lietuvos teismų teisėjams galimai daromas neteisėtas poveikis; antra, ištirti ir nustatyti, ar yra požymių, kad Lietuvos teismams galimai sąmoningai trukdoma vykdyti teisingumą. 
5 straipsnis. Komisija iki 2013 m. (jei bus tokia komisija patvirtinta, apsispręs dėl laiko) pateikia Seimui išvadas arba pasiūlymus.
6 straipsnis. Nutarimas įsigalioja nuo jo priėmimo.“
PIRMININKAS. Jūsų paklausti nori devyni Seimo nariai. Pirmasis klausia K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš norėčiau paklausti, o kam komisija? O gal tiesiog įpareigokime Darbo partiją kontroliuoti teismus?
R. MARKAUSKAS (DPF). Dėl komisijos pasirašė ir nori inicijuoti 40 Seimo narių. Čia ne vien Darbo partiją liečia. Turiu dalį medžiagos, kur iš tikro daugelis teisinių procesų buvo arba numarinti, arba jų pobūdis keitėsi. Taip, Darbo partija yra vienas iš objektų, jeigu bus tokia komisija patvirtinta. Tirs. Bet ne vien dėl Darbo partijos ši komisija sudaroma. 
PIRMININKAS. Klausia E. Masiulis. 
E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, neignoruojant pačios problemos, matyt, ta problema tam tikru laipsniu tikrai mūsų valstybėje egzistuoja ir mes retkarčiais vis matome viešojoje erdvėje kažkokias apraiškas tos problemos. Bet ar jūs negalvojate, kad pasirinktas sprendimo būdas, tai yra steigti dar vieną tyrimo komisiją, sakyčiau, yra pačios problemos sprendimo diskreditacija. Kitaip tariant, ar jūs tikrai nuoširdžiai tikite, kad tokia tyrimo komisija savo darbo pabaigoje turės kokį nors rezultatyvų sprendimą, kuris padės išspręsti čia sistemiškai egzistuojančią valstybės problemą. Ar netaps ta pati komisija dar vienu instrumentu, kišantis galbūt į tų pačių teisėjų darbą?
R. MARKAUSKAS (DPF). Gerbiamasis kolega, matote, 40 Seimo narių ieško, kaip tą problemą galėtume išjudinti. Spręsti bandoma nors tokiu keliu. Kaip jūs paminėjote, viešojoje erdvėje rodosi tokie pranešimai ar tokie faktai pasitvirtina. Tai laikinoji komisija ketina nors kiek padaryti pirmą žingsnį ir pasiaiškinti esamas valstybės problemas. 
O atradus, kaip jūs sakote, kad gali būti kišamasi į teismus, jeigu bus rasta iš turimos medžiagos faktų, tai tikrai komisija tų faktų nenagrinės (nes peržengtų savo ribas), tie faktai bus atiduoti teisėsaugai. 
PIRMININKAS. Klausia S. Šedbaras.
S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, kažin ar 40, ar kitas skaičius yra argumentas, juolab kad po tuo nutarimo projektu pasirašo ir asmenys, kurie turėtų saugoti konstitucinę santvarką, kurie prireikus gali eiti Prezidento funkcijas, turėtų maksimaliai ir nepriklausomi išlaikyti neutralumą. Turiu galvoje ir Seimo Pirmininką, ir kai kuriuos pavaduotojus. Bet tam, kad būtų galima apsispręsti dėl komisijos, dėl jos sudėties, kas bus tyrimo objektas? Kokias informacijas jūs planuojate ir siūlote tirti? Ar tai bus konkrečios bylos, nešamos iš teismų? Ar yra kokia nors ant jūsų stalo kita informacija, kurią turėtų tirti teisėsaugos institucijos? Kas bus tyrimo apimtis ir objektas? 
R. MARKAUSKAS (DPF). Aš tik galiu, už visus pasirašančius aš negaliu atsakyti, kokią jie turi medžiagą ir gali komisijai pateikti, aš orientuojuosi tik į save, kokią aš turiu sukaupęs medžiagą nuo 2010 m. Tą medžiagą norėčiau tai komisijai pateikti, kad ji išnagrinėtų. 
PIRMININKAS. Klausia A. Mazuronis.
A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Gerbiamasis pranešėjau, kadangi jūs pats savo pristatyme minėjote, kad tai nėra vien su Darbo partijos byla susiję, ar nematote, kad būtų galima šiek tiek praplėsti formuluojamų klausimų ratą ir ne tik panagrinėti galimą įtaką teismams, bet ir teisėsaugos sistemai. Nes, natūralu, viešojoje erdvėje dabar pasirodė nemažai atvejų, kai žmonės buvo sudirbami, bylos fabrikuojamos, atleidžiami iš darbo, nuėję kryžiaus kelius, atsistato, bet tos prarastos reputacijos ir laiko atgal nebesugrąžinsi. Tokių kaip V. Gailiaus, kaip V. Giržado padėtis, kur dabar atstato teismai, ir iš tiesų akivaizdžiai buvo su žmonėmis susidorota. Ar nemanote, kad reikėtų šiek tiek plačiau politikų įtaką šioje sferoje panagrinėti, kas, ką ir kaip elgėsi tuo metu?
R. MARKAUSKAS (DPF). Aš jums visiškai pritariu ir su jūsų nuomone sutinku. Taip pat jūs paminėjote gerbiamojo mūsų kolegos V. Gailiaus pavardę. Aš taip pat turiu medžiagą iš viešosios erdvės. VSD prašo Prezidentūros ir Seimo narių daryti įtaką teismui. Visiškai sutinku, kad galima praplėsti.
PIRMININKAS. Klausia K. Daukšys.
K. DAUKŠYS (DPF). Kadangi A. Mazuronis paklausė mano klausimą, aš jau nebeklausiu. 
PIRMININKAS. Klausia A. Kubilius.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, aš suprantu, kad partija jus išsiuntė kaip pasiaukojantį pristatyti visiškai niekingą reikalą. Bet sakykite, ar jūs suvokiate, kad siūlymas daryti Seimo parlamentinio tyrimo komisiją dėl konkrečios bylos, tai yra jūsų partijos bylos, yra tiesioginis kišimasis į teismų veiklą? Ar suvokiate, kad tokiu atveju reikės tirti toliau jūsų veiklą? Kita komisija turės tai daryti. 
Ir antra klausimo dalis. Jūs 4 straipsnio 2 punkte rašote ir siūlote įpareigoti komisiją ištirti ir nustatyti, ar yra požymių, kad Lietuvos teismams galimai sąmoningai trukdoma vykdyti teisingumą. Turint omenyje konkrečią jūsų partijos bylą, noriu priminti, kad byla tęsiasi jau šešeri metai ir, kaip parodo statistika, apie 60 %, jeigu ne daugiau, laiko buvo sugaišta dėl to, kad kaltinamieji, konkrečiai ponas V. Gapšys, ponas V. Uspaskichas, kiti kaltinamieji, sąmoningai trukdė teismo darbui vengdami posėdžių ir ieškodami įvairiausių priežasčių, ligų ir t. t. Ar jūs tikrai esate įsipareigojęs tirti savo partijos pirmininko ir partijos kolegų sąmoningą trukdymą teismo veiklai? 
PIRMININKAS. Gerbiamasis, aš atsiprašau, dar prieš kolegai atsakant jums į klausimą, turėčiau pasakyti, kad nelabai korektiškas yra opozicijos lyderio klausimas, nes turbūt nepaskaitytas tekstas, opozicijos lyderis nepaskaitė teksto ir kalba apie tuos dalykus, kurių nėra. Tai jūsų teisė atsakyti arba neatsakyti į tą klausimą.
R. MARKAUSKAS (DPF). Aš atsakysiu. Gerbiamasis kolega, aš minėjau, čia jau buvo panašus klausimas, kad visą informaciją, viešojoje erdvėje pasirodančią ne vien tik Darbo partijos atžvilgiu, komisija galės nagrinėti ir tirti. Čia nėra taikoma būtent Darbo partijai. 
PIRMININKAS. Klausia M. Zasčiurinskas. O dėl vedimo tvarkos nori opozicijos lyderis A. Kubilius. Prašom.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, aš noriu priminti, kad jūs esate teisiamasis byloje, kurios klausimą dabar nagrinėja kaip tik Seimo posėdis, tai aš raginu jus nusišalinti nuo pirmininkavimo Seimo posėdžiui. 
PIRMININKAS. Aš skaitau tekstus ir nematau pagrindo nusišalinti. Kitas klausia M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui. Aš noriu pasinaudoti kolegos A. Kubiliaus leksika ir užduoti taip pat niekingą klausimą, kadangi visi, kurie išdrįsta paklausti ką nors, tai iškart pakrikštijami, kad yra niekingi klausinėtojai. Aš sutinku su kolegos E. Masiulio, aišku, ne profesoriaus, bet konstruktyvaus ir konkretaus ministro išvada, kad šioje srityje problema iš tiesų yra. Analogiška situacija buvo susidariusi per praeitą kadenciją, kai reikėjo sudaryti laikinąją komisiją dėl galimo politikų kišimosi į teisėsaugos institucijų darbą. Šitos komisijos sudarymui, kiek kas prisimena, kas neprisimena, gali pasiskaityti stenogramas, ypač aršiai priešinosi konservatoriai. Mes nesupratome kodėl, bet jie priešinosi kategoriškai, kad ta komisija būtų nesudaryta. Seimas apsisprendė, komisiją sudarė, tada jie užblokavo tos komisijos darbą. Nesupratau, kodėl jie tą dalyką darė, bet, matyt, turėjo tam priežasčių. 
Mano klausimas yra toks. Sakykite, kolega, per kiek laiko ta komisija, jūsų nuomone, galėtų nuosekliai, atidžiai išnagrinėti šitą problemą? Per kiek laiko? Ačiū.
R. MARKAUSKAS (DPF). Jeigu tokia komisija bus sudaryta, ji apsispręs pati, yra laikinosios komisijos… Aš manau, šios komisijos darbui reikia mėnesio.
PIRMININKAS. Klausia A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Trumpa replika. Aš labai abejoju, kad mes per mėnesį galime išspręsti visuomenės informavimo priemonių skelbiamą informaciją. Aš labai abejoju. Mano klausimas būtų toks. Jūs siūlote ištirti, ar nėra kišimosi į teismų darbą, bet pačios komisijos sudarymas ir objektas, kurį komisija turės tirti, yra kišimasis į teismų darbą, nes reikia žiūrėti teismų bylas, teismų sprendimus. Ar neišeina tam tikro loginio prieštaravimo, kad sudaryta komisija ištirs, ar nėra kišimosi, bet pats komisijos darbas bus kišimasis į teismų darbą?
R. MARKAUSKAS (DPF). Tikrai ne. Aš minėjau, jeigu (…) informaciją viešojoje erdvėje (mes kalbam apie ją), kuri daro įtaką teismų darbui, jeigu matysime, kad tikrai taip, tada tą medžiagą galime atiduoti teismams. Aš tikrai nemanau, kad peržengsime tą ribą. 
PIRMININKAS. Dėkoju. Ir paskutinysis klausia J. Kondrotas.
J. KONDROTAS (DPF). Labai ačiū. Iš dalies pateikėjas atsakė į visus man rūpimus klausimus, bet vis dėlto norėčiau paklausti. Man pačiam teko dalyvauti teisme, ir matau, kaip teisėsauga neteisingai elgiasi ir kaip kai kurie aukštesni pareigūnai kišasi į teisėsaugos darbą. Jeigu komisija ištirs ir nustatys, kad yra neteisingi veiksmai, koks tos komisijos tolesnis darbas? Ar paviešinimas, kad žinotų, jog neteisingai elgiasi, ir panašiai?
R. MARKAUSKAS (DPF). Matote, 5 straipsnis viską pasako – pateiks išvadas ir pasiūlymus Seimui. Kai atliks darbą, ta informacija bus pateikta Seimui.
PIRMININKAS. Dėkoju. Jūs atsakėte į visus Seimo narių klausimus. 
Po pateikimo vienas – už, vienas – prieš. Už – V. Uspaskichas. 
V. USPASKICH (DPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, noriu atkreipti visų dėmesį ir iš dalies pritarti A. Mazuronio pasakytai minčiai, kad komisija iš tikrųjų galėtų būti platesnio masto, nes ir šiandienos spaudoje yra nemažai informacijos apie kišimąsi į visą teisėsaugos sistemą. Todėl, viena vertus, mes kalbame, kad turime laisvus mandatus, kita vertus, mes negalime nieko daryti, sudaryti komisijos. Iš vienos pusės, mes teisėjus čia tvirtiname, už juos balsuojame slaptu balsavimu, iš kitos pusės, negalime tirti, kuo jie užsiima, ar daroma įtaka jų sprendimams ir t. t.
Todėl, gerbiamieji, mums, Seimo nariams, Konstitucija ir rinkėjai suteikė teisę kurti komisijas, nagrinėti, kontroliuoti Vyriausybę, kitas valstybines institucijas, kurios yra tvirtinamos šiuose rūmuose, šioje salėje. Todėl kviečiu visus balsuoti, palaikyti šios komisijos sudarymą.
PIRMININKAS. Prieš – K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš nežinau, ar tiek cinizmo yra kur nors buvę kaip šiame parlamente. Kas organizuoja visą šitą komisiją? Daugiausia organizuoja ir inicijuoja partija, kuri yra teisiama. Kas kalba dėl motyvų už? Kalba vienas teisiamasis. Kas pirmininkauja šiam posėdžiui? Pirmininkauja antras teisiamasis. Dar daugiau. Seimo Pirmininkas, kuris turėtų būti neutralus ir nusišalinti, pasirašo po šiuo teikimu. Siekis yra vienas – užvilkinti bylą, kuri ir taip jau šešerius metus įvairiausiais būdais buvo vilkinama. Išnaudotos visos galimos ir pusiau galimos priemonės: lakstymai į Maskvą, slapstymaisi, advokatų ligos, teisiamųjų ligos, teisėjų nušalinimas ir t. t. Dabar mes turime kurti komisiją, kuri turėtų apvainikuoti, užviršuoti, politiniu lygiu užviršuoti, visą tą teatrą. Siūlau tikrai to nedaryti. 
PIRMININKAS. Gerbiamieji Seimo nariai, balsuojame po pateikimo dėl Seimo nutarimo „Dėl Seimo laikinosios tyrimo komisijos sudarymo“ projekto Nr. XIIP-601. Balsuojame. 
Užsiregistravo 107 Seimo nariai, balsavo 106: už – 45, prieš – 42, susilaikė 19. Po pateikimo nepritarta. (Balsai salėje)
Dabar turime apsispręsti, ar mes toliau tobuliname. Prašom. J. Razma prie šoninio mikrofono. 
J. RAZMA (TS-LKDF). Noriu paprašyti, kad protokole mano balsavimas būtų pakeistas į balsavimą prieš. Per neatidumą ne taip paspaudžiau. 
PIRMININKAS. Jūsų teisė. Turime apsispręsti dėl to, ar toliau tobuliname Seimo nutarimo projektą. Ar galime pritarti bendru sutarimu, kad tobulintume? (Balsai salėje) Gerai. Balsuojame. Kas balsuoja už tai, kad tobulintume, balsuoja už, kas ne – prieš arba susilaiko. 
Užsiregistravo 101 Seimo narys, balsavo 100: už – 48, prieš – 44, susilaikė 8. Netobulinsime.

13.11 val.
Vyriausybės valanda 

Kitas darbotvarkės klausimas – Vyriausybės valanda. Premjerą pavaduoja krašto apsaugos ministras ar… Premjerą pavaduoja finansų ministras.
Gerbiamieji Vyriausybės nariai, kas dar neužėmė savo vietų, prašome jas užimti. Gerbiamieji ministrai, prašome užimti vietas, kad jums būtų galima užduoti klausimus.
Pirmasis klausia opozicijos lyderis, du klausimai. Prašome. Prašome prie šoninio mikrofono, technika nenori jums leisti paklausti. Jau galite iš savo vietos. 
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Ačiū Dievui, bent čia. Tenka apgailestauti, kad ir premjeras, ir ūkio ministrė, matyt, vengia šios dienos Vyriausybės valandos. Tada noriu paklausti einančio premjero pareigas ir kartu partijos įvaizdžio specialisto J. Oleko. Sakykite, gal galite atskleisti, kokių dar veiksmų yra įgaliota imtis B. Vėsaitė šalia skraidymo privačiais lėktuvais į Kazachstaną, kad jūsų partijos įvaizdis ir partijos reitingai dar aukščiau pakiltų?
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis kolega. Noriu pasakyti, kad Ministro Pirmininko pareigas eina mano kolega finansų ministras. 
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Tai ko apgaudinėja, net nežino… Na, va. 
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų tiek ministrė B. Vėsaitė, tiek mes, kiti Vyriausybės nariai, turime didelių įsipareigojimų Lietuvos žmonėms vykdyti mūsų Vyriausybės pateiktą programą, kad įveiktume tuos sunkumus, kurių jums nepavyko įveikti, kad sugrąžintume į Lietuvą daugiau žmonių, kurie turėjo ją palikti, ir kad čia gyvenantys ir dirbantys galėtų jaustis visaverčiais piliečiais, auginti savo šeimas ir kurti geresnę Lietuvą.
PIRMININKAS. Ir antrasis jūsų klausimas.
A. KUBILIUS (TS-LKDF). Kaip suprantu, ponas J. Olekas nedrįsta čia pakomentuoti savo vakar paskelbtų žodžių, kad visi skandalai, susiję su B. Vėsaite, yra sąmoninga partijos taktika gerinti partijos įvaizdį. Jeigu taip yra suprantama Vyriausybės narių veikla ir taip gali kiti ministrai komentuoti savo kolegų didžiules klaidas, tai man tenka apgailestauti iš viso dėl požiūrio į ministro atsakomybę.
Tokiu atveju noriu paklausti, na, pasirodo, iš tikrųjų finansų ministro, einančio premjero pareigas. Čia ponas V. Gapšys, atrodo, kadangi koalicijos situacija tokia sudėtinga, kaip matome iš balsavimo, net nebežino, kas yra einantis pareigas, ir mus šiek tiek suklaidino. Gerbiamasis premjero pareigas einantis finansų ministre, sakykite, jūsų manymu, jūs esate patyręs politikas ir ne pirmi metai jau esate Vyriausybės narys, jūs, būdamas ūkio ministrės vietoj, kaip pasielgtumėte?
R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Savo gyvenime ir politinėje karjeroje aš vis dėlto esu pratęs atsakyti už save ir stengiuosi dirbti savo darbą taip, kaip jį suprantu. Kartais tai patinka, kartais ne. Aš stengiuosi vykdyti tą priesaiką, kurią esu davęs. Manau, kad jūs galėtumėte mano veiklą vertinti, o man kolegų veiklą vertinti galbūt nėra labai etiška.
PIRMININKAS. Klausia A. Bilotaitė.
A. BILOTAITĖ (TS-LKDF). Dėkoju posėdžio pirmininkui. Mano klausimas taip pat bus susijęs su B. Vėsaite. Bandymai išsukti B. Vėsaitę… Jūsų partijos ministrai, bandydami ją išsukti, toliau klimpsta į melą. Antai J. Olekas bando visuomenę įtikinti, kad bilietus B. Vėsaitei į privatų „Arvi“ lėktuvą parūpino kelionių agentūra, tačiau „Arvi“ vadovas V. Kučinskas labai aiškiai sako, kad pats pasiūlė ministrei skristi jo lėktuvu, o bilietų formalumai buvo sutvarkyti po to. Na ar priimtini iš tikrųjų jums tokie dalykai, kai yra taip išsisukinėjama, nuolat slepiama tiesa, vengiama prisiimti atsakomybę? Kaip jūs galėtumėte tai pakomentuoti? 
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, kolege, už klausimą. Aš tikrai nieko nenoriu įtikinti, aš noriu, kad sugrįžtų B. Vėsaitė ir turėtų galimybę pateikti atsakymus į užduotus klausimus. Mūsų partijos pirmininkas yra labai aiškiai pasakęs, kad jis kreipėsi į Vyriausiąją tarnybinės etikos komisiją, ir tie dalykai bus išsiaiškinti. Mes, dabar čia skiriami tūkstančių kilometrų, kiekvienas savo versijas kuriame ir kažką aiškinamės. Mes Birutei esame dėkingi už tą darbą, kurį darė Ūkio ministerijoje priimdama konkrečius sprendimus, kuriais gali pasidžiaugti ir Lietuvos žmonės, savivaldybės, ar tai būtų šilumos ūkio klausimai, ar kiti.
Dėl šito atvejo, dėl skrydžio, dėl aplinkybių, mes išsiaiškinsime, kai Birutė bus kartu su mumis, ir jūs kiekvienas taip pat turėsite galimybę išgirsti jos tiesioginius atsakymus. Šita kelionė yra labai svarbi. Ir ministrė skrido, skrido verslininkai, yra pasirašyti susitarimai tarp Lietuvos ir Kazachstano. Aš manau, Kazachstanas yra labai rimta ekonominė erdvė. Jeigu Lietuvos verslininkams ten pavyks įsitvirtinti, tai mes turėsime Lietuvai labai aiškią naudą. Bet dėl paties skrydžio, dėl tų aplinkybių, kurios jums kelia abejonių, dėl kurių mes taip pat turime vieni kitiems klausimų, mes galėsime į juos atsakyti, kai Birutė bus čia, o ne dabar burdami iš kavos tirščių arba iš to, kas pasakė vieną ar kitą frazę.
PIRMININKAS. Klausia E. Masiulis. Ruošiasi P. Gylys.
E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš turbūt net neabejoju, kad visi ministrų vizitai yra svarbūs, ir B. Vėsaitės vizitas taip pat yra svarbus. Klausimas yra, kiek pati B. Vėsaitė savo neatsakinga elgsena diskredituoja tokius vizitus, atstovaudama valstybei. Dabar jau kyla klausimas, ar B. Vėsaitė Kazachstane atstovavo Lietuvos valstybei, ar ji atstovavo privačios kompanijos interesams. 
Klausimas būtų J. Olekui. Jums, aišku, ta problema galbūt negresia, nes jeigu kur reikia skristi, yra „Spartanas“, kuris išgelbėja. Bet jeigu iš tikrųjų, gerbiamasis ministre, būtų toks pasiūlymas privačios kompanijos skristi su oficialia delegacija, kaip jūs asmeniškai elgtumėtės?
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū. Kai gaučiau pasiūlymą, tada apsvarstyčiau, kokiom aplinkybėm. Aš tik noriu pasakyti, kad yra tikrai svarbūs vizitai. Mes atstovaujame savo valstybei, bet kartais atstovaujame ir privačioms kompanijoms. Aš prisimenu tuometinio Ministro Pirmininko A. Kubiliaus raštą „Gazpromui“, kai jis prašė vienai privačiai kompanijai sumažinti kainas. (Balsai salėje) Tai, mielieji kolegos, matydami krislą kito akyje, pasižiūrėkite, kad jūsų akyje ir rąstelis koks nors guli. 
Aš dar kartą sakau: dėl šito skrydžio, dėl konkretaus skrydžio, mes turime išaiškinti, kai sugrįš mūsų kolegė.
PIRMININKAS. Klausia P. Gylys. Ruošiasi R. Baškienė.
P. GYLYS (DKF). Dėkoju gerbiamajam posėdžio pirmininkui. Aišku, klausimas būtų premjerui, bet jo šiandien nėra. Taigi „budintis“ klausimas finansų ministrui: kada visuomenei, opozicijai, saviems pateiksite mokesčių reformos metmenis? Tauta laukia.
Antras klausimas yra dėl mergaitės. Aš prieš mėnesį pateikiau premjerui klausimą, klausiau, kaip gyvena mergaitė, ar vyksta normali jos socializacija, nes šiame amžiuje yra labai svarbu neprarasti laiko, neatsilikti nuo kitų vaikų. Premjeras iki šiol neatsakė. Tai aš dabar naudojuosi proga, kad yra socialinės apsaugos ir darbo ministrė, ir paprašyčiau ne popierinio atsakymo, o tokio būdo, kad visuomenė, ne tik politikai, būtų nuraminti dėl to, kad mergaitė gyvena normaliomis sąlygomis, kurios netrikdo jos normalaus vystymosi. Labai laukiame atsakymo. Tai yra visuomenės pageidavimas, tai yra rezonansinis atvejis. Ačiū.
R. ŠADŽIUS. Atsakydamas į pirmą dalį labai trumpai galiu pasakyti, kad darbo grupės pasiūlymai, taip pat ir kiti pasiūlymai, kurių mes gauname iš įvairių visuomeninių organizacijų bei specialistų, šiuo metu yra aptariami. Mokesčių srityje, aš turiu omeny.
PIRMININKAS. Taip, papildykite. Prašom. P. Gylys. Sekundę! Gal galima per šoninį mikrofoną, kadangi aparatūra nenori…
P. GYLYS (DKF). Priklausau prie žmonių, kurie mano, kad valstybėje galima planuoti, programuoti ir t. t. Klausimas buvo konkretus: kada pateiksite mokesčių reformos metmenis, gerbiamasis ministre?
R. ŠADŽIUS. Gerbiamasis Seimo nary, aš jums primenu, kad šitos Vyriausybės programoje yra įrašytas mokesčių stabilumo imperatyvas, ir mes jo iš tikrųjų laikysimės. Šitie pasiūlymai niekada nebus suplanuoti taip, kad nugriūtų. Nesvarbu, kokia tauta ar kokie Seimo nariai lauktų, kad mes čia per vieną naktį sujauktume mokesčių sistemą, jus užtikrinu – mes to nedarysime. Visi pasiūlymai, kurie bus pateikti jums svarstyti, nes jūs turėsite apsispręsti dėl mokesčių įstatymų priėmimo, bus pasverti ir išdiskutuoti. Jeigu mums nepavyks pasverti, tinkamai jų išdiskutuoti, mes neprieisime prie bent kiek galima platesnio konsensuso, tokie pasiūlymai Vyriausybės vardu nebus teikiami ir mokesčių sistema nebus jaukiama. Tikrai jums pažadu, kad mes tvarkingai pateiksime visus pasiūlymus, ir jūs turėsite progą ir galimybę juos detaliai apsvarstyti.
PIRMININKAS. Ar dar atsakinės už premjerą socialinės apsaugos ir darbo ministrė? 
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajam Seimo nariui už klausimą. Suprantu, kad tai jautrus klausimas, bet kokios nors specialios ir blogos informacijos mes iš tiesų neturime. Jeigu turėsime kokią nors išskirtinę informaciją, tikrai Seimo nariams pateiksime.
PIRMININKAS. Klausia R. Baškienė. Ruošiasi A. Sysas.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Norėčiau klausti finansų ministro. Gerbiamasis ministre, šeimos, auginančios vaikus, laukia ir tikisi, kad bus priimti konkretūs sprendimai keisti neapmokestinamąjį pajamų dydį priklausomai nuo vaikų skaičiaus šeimose. Ar iš tiesų jau priimtas sprendimas (jis pasirodė viešojoje erdvėje) visiškai nekeisti šito dydžio, o gal jūs turite kitas perspektyvas ir galėtumėte nudžiuginti šeimas?
R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų Vyriausybė vakar posėdyje nepritarė Seimo narių siūlymui didinti papildomą neapmokestinamąjį pajamų dydį už kiekvieną vaiką iki valstybės remiamų pajamų dydžio – 350 Lt, palyginus su 100 Lt pirmam vaikui, 200 Lt antram vaikui. Iš tikrųjų rimta suma. Kadangi ta lengvata būtų taikoma dideliam skaičiui mokesčių mokėtojų, atitinkamai galima suplanuoti gana didelį – per 200 mln. mokesčių surinkimo netekimą. Alternatyvų, kaip būtų galima užpildyti šitą spragą, nebuvo pasiūlyta. 
Dabar yra svarstomi keli pasiūlymai, taip pat vienas pasiūlymas, kuriam aš būčiau linkęs pritarti, būtent: suvienodinti neapmokestinamųjų pajamų dydį, taikomą pirmam ir visiems kitiems vaikams, ir tai būtų 200 Lt ir pirmam, ir visiems kitiems vaikams. Tai būtų žingsnis į priekį. Jis pareikalautų mažesnio netekimo surenkant gyventojų pajamų mokestį, tačiau mes turime šitam siūlymui greta parinkti ir siūlymus, kurie didintų valstybės pajamas atitinkama suma. Šis darbas yra dirbamas, ir mes tikrai tą pateiksime. Aš pabrėžčiau tą dalyką, kad iš tikrųjų Vyriausybė mano, kad šeimų rėmimas per dirbančius tėvus, sumažinant jiems pajamų naštą, o ne per pašalpas, išmokant grynus pinigus, yra geresnis, nors ne vienintelis, bet geresnis būdas paremti šeimas, auginančias vaikus, ir skatinti tėvus likti darbo rinkoje, kas yra labai svarbu. 
PIRMININKAS. Klausia A. Sysas. Ruošiasi A. Dumbrava.
A. SYSAS (LSDPF). Aš norėčiau užduoti labai panašų klausimą. Kadangi visuomenė susirūpinusi, kur dingo teta, aš norėčiau paklausti vidaus reikalų ministro. Gerbiamasis Dailiau! Kadangi visuomenė susirūpinusi ir man tenka daug atsakinėti, ką mes rengiamės daryti, kur dingo mūsų kolegė, aš norėčiau paklausti, kaip sekasi paieška vienos Seimo narės, kuri dingo iš parlamento rūmų ir iš Lietuvos?
D. A. BARAKAUSKAS. Aš galiu pasakyti tiek: Policijos departamentas atliko patikrą Lietuvoje, tikrai N. Venckienės Lietuvoje nėra. (Juokas salėje) 
Gerbiamieji, jūs žinote, kad jeigu paieška yra vykdoma užsienyje, yra tam tikros operacijos, teisiniai tarptautiniai reikalavimai, ir jie turi būti įvykdyti. Jeigu išaiškės, kad vidaus reikalų ministras yra atsakingas už užsienį dėl N. Venckienės, aš tą funkciją atliksiu. Bus įvykdytas teisingumas, ir ji bus Lietuvoje, jeigu ta funkcija priklausys vidaus reikalų ministrui. 
PIRMININKAS. Klausia A. Dumbrava. Ruošiasi R. Juknevičienė. 
A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Norėčiau paklausti energetikos ministro. Gerbiamasis ministre, gal turite kokių nors specialistų rezultatų (…) konsultacijų, pasitarimo dėl atominės elektrinės su mūsų regioniniais partneriais? Kokios naujienos? Apskritai, kokių nors naujų žinių? Ačiū.
J. NEVEROVIČ. Labai dėkoju už jūsų klausimą. Turėjome per šią savaitę konsultacijas įmonių ir ministerijų lygiu, tačiau kokių nors esminių naujų žinių pateikti dar negaliu.
PIRMININKAS. Klausia R. Juknevičienė. Ruošiasi P. Auštrevičius.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Ačiū. Mano klausimas bus J. Olekui. B. Vėsaitės veikla atleidžiant gerai dirbusius pareigūnus tiek iš „Litexpo“, tiek iš agentūros „Versli Lietuva“ ir juos pakeičiant savo partiečiais, atrodo, nėra atsitiktinė. Tai panašu į sutartą socialdemokratų politiką – Vyriausybę paversti partine darbo birža. Tai bene vienintelis darbas, kurį dabartinė Vyriausybė atlieka tikrai su didele energija. Pasiekė žinių, kad ir krašto apsaugos ministras J. Olekas kai kuriems ministerijos tarnautojams jau yra suspėjęs pateikti neformalius sąrašiukus su socialdemokratų, kuriuos reikėtų įdarbinti sistemoje, pavardėmis. Gal galėtumėte atskleisti, kiek pavardžių su tom raudonom rožytėm yra tuose sąrašiukuose? 
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, kolege, už klausimą. Iš tikrųjų ta konservatorių praktika, kai buvo vejami, nesvarbu, ar žmonės dirbo kvalifikuotai, ar ne, bet jeigu nepriklausė Konservatorių partijai, buvo šalinami iš darbų… (Balsai salėje) Todėl teko sumokėti jūsų Vyriausybei šimtatūkstantines išmokas. Deja, tenka ir mums mokėti. Vakar Administracinis teismas sugrąžino dar vieną jūsų pašalintą iš darbo žmogų, kuris buvo pašalintas nesilaikant Lietuvos Respublikos įstatymų. Mums dėl to reikės sumokėti 100 tūkst. Lt tam žmogui. (Balsai salėje) Gerbiamoji kolege, labai apgailestauju, kad jums taip teko elgtis ar jūs buvote įpareigota Ministro Pirmininko ir panašiai. 
Tokių sąrašiukų, apie kuriuos jūs kalbate, aš niekam nesu išdalinęs. Kaip pavyzdį galiu pasakyti, kad vakar vyko konkursas į vieną vietą, ir kadangi jūsų valdymo laikais yra labai daug netekusių darbo žmonių, tai į tą vieną vietą atėjo net 44 žmonės. Išsirinkome geriausią. Deja, turiu pasakyti, kad tai yra ne socialdemokratas, nors yra gerų žmonių ir socialdemokratų. Aš manau, kad jie taip pat verti dirbti ir privačiose, ir valstybinėse institucijose. (Balsai salėje) 
PIRMININKAS. Man atrodo, jums jau labai tiksliai buvo atsakyta. (Balsai salėje) Prašom patikslinti. Nenori technika išgirsti šito klausimo. Galite per šoninį, bus greičiau.
R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Ministras labai susinervinęs ir akivaizdu, kad šitas klausimas netinka. Dėl to, ką jūs nukreipėte į šoną kalbėti, čia atskiras klausimas. Aš netrukus išplatinsiu pranešimą. Jūs sustabdėte šaukimą, palikote funkcionuojančią Karo prievolės administravimo tarnybą su 16 mln. Lt per metus ir 262 dirbančiais žmonėm. Mes ją kaip tiktai reorganizavome, palikome 50 žmonių, sutaupėme mažiausiai 16 mln. Lt, o jūs čia kalbate apie keletą atvejų, kurie visiškai nieko bendro neturi su jūsų socialdemokratų sąrašiukais. Taigi, ministre, turėtumėt…
PIRMININKAS. Gerbiamoji Rasa Juknevičiene, čia jau ne klausimo tikslinimas, čia jūsų pranešimas spaudai, kurį galite išplatinti atskirai. (Balsai salėje) Klausia P. Auštrevičius. Ruošiasi V. A. Matulevičius.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Turėčiau klausimą užsienio reikalų ministrui L. A. Linkevičiui. Ministre, gera žinia, kad iki pirmininkavimo lieka 39 dienos, ir pasirengimas, atrodo, neleis mums suklupti ir padaryti darbus laiku. Tačiau šią savaitę Seimas dar sykį, pilnas entuziazmo ir tam tikro pasiryžimo, ėmėsi vadinamosios vertybinės darbotvarkės. Pasiūlyti apibrėžimai savotiškai interpretuoja europines tradicijas, nusistovėjusius apibrėžimus ir panašiai. Niekas negali paneigti, kad tiek šalyje, tiek, ko gero, komentaruose aplink mus, kuriamas homofobinis, netolerancijos kupinas fonas. Ministre, ar neatsitiks taip, kad Lietuvai bus klijuojama visiškai netinkama ir ne mums, sakyčiau, tradiciškai turėtų būti klijuojama etiketė? Ką jūs galėtumėte pasakyti į tai pirmininkavimo įžangoje, žinodamas šiuos veiksmus? Jūsų nuomonė, ministre?
L. A. LINKEVIČIUS. Ačiū už klausimą, jis išties labai aktualus. Dar pridursiu, kad apie jį jau diskutuojama ir kitur. Manau, sutiksite su manimi, kad Lietuva nėra homofobinė valstybė, ir visi, kurie bando įrodyti priešingą situaciją arba bando galbūt net ir pakenkti mūsų įvaizdžiui prieš pat pirmininkavimą, labai nori tikėti patys to galbūt nežinodami. Tai yra faktas. 
Maža to, šis draudimas, sakysim, piniginėmis baudomis bausti eitynių dalyvius, kokiais klausimais jie tenai norėtų dalyvauti, čia kitas klausimas, bet galimai, pabrėžiu, galimai, nes aš nesu nei teismas, nei įgaliotas interpretuoti, bet tikrai galimai panašūs draudimai prieštarauja ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių konvencijai. Čia būtų galima paminėti susirinkimų teisę arba diskriminacijos draudimą. Yra ir kitų teisės aktų, kuriuos galima būtų paminėti, kaip tarptautinių, pilietinių ir politinių teisių paktą arba netgi sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo. Galiu paminėti ir Pagrindinių Europos Sąjungos teisių chartiją. Žodžiu, tikiuosi, kad Seime atitinkami komitetai galbūt neatidėliodami (būtų toks pageidavimas, jeigu galima to pageidauti) išnagrinės tą situaciją. Labai noriu tikėti, kad tokio pobūdžio dokumentų šiame Seime nebus svarstoma. Žinoma, tai Seimo prerogatyva ir, aišku, tik Seimas nuspręs. Bet aš labai norėčiau tikėti, kad to nebus, ir mes nesuteiksime pagrindo laikyti mūsų tokiais, kokie mes nesame, esu tuo įsitikinęs.
PIRMININKAS. Klausia V. A. Matulevičius. Ruošiasi L. Balsys.
V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Mano klausimas labai konkretus, žemiškas ir adresuotas energetikos ministrui. Jūs užsiimate stambiais valstybės masto projektais, kurie, tikėsimės, ateityje pagerins energetikos padėtį, bet tuo metu yra kasdienybė, yra monopolistai, toliau karaliauja šilumininkai, apie kurių pažabojimą kalba visi valstybės vadovai. Tačiau Vilniuje, kol buvo kalbama apie monopolistų pažabojimą, tie monopolistai patys iš savęs pradėjo pirkti biokurą dvigubai didesnėmis nei rinkos kainomis ir tai įkalkuliuoti į sąskaitas. 
Aš norėčiau paklausti, kas padaryta šiuo požiūriu ir ką jūs galėtumėte padaryti, tarkim, dėl tokio pavyzdžio, kad Vilniuje be jokių rimtų priežasčių butuose, daugiabučiuose vėl buvo pradėti keisti skaitikliai? Aš turiu konkretų skundą, kur žmogus prieš metus įsigijo skaitiklį, jis veikia ir dabar yra grasinama, kad jeigu nesutiks pasistatyti naują skaitiklį, tam asmeniui bus pradėta skaičiuoti pagal maksimalias karšto vandens suvartojimo kainas. 
J. NEVEROVIČ. Labai dėkoju už jūsų klausimą. Jis labai aktualus, nors ir vasara už lango, bet, aišku, jau dabar turime spręsti tuos klausimus tam, kad galimai artimiausias šildymo sezonas nepasižymėtų tokiomis kainomis. Atsakydamas į klausimą norėčiau pasakyti, kad labai aktyviai dirbame prie teisinės bazės. Visų pirma stipriname biokuro biržą, kuri, mūsų manymu, turėtų padėti sukurti daugiau konkurencijos šioje rinkoje. Teisės aktai jau yra parengti, jie kitą savaitę, vėliausiai dar kitą savaitę bus pateikti Vyriausybėje ir tada ateisime į Seimą prašydami ir jūsų pagalbos. Manome, kad Vyriausybėje irgi pavyks pakeisti nutarimus, kurie užtikrins prekybos biokuru skaidrumą taikant Viešųjų pirkimų įstatymą. Tikimės, kad Seime pavyks įtvirtinti privalomą kiekį biokuro, kuriuo bus prekiaujama per biržą, pradedant nuo realaus skaičiaus, nedidelio procento, tokio, kurį tikrai būtų įmanoma pateikti per biržą kiekvienais metais didinant tą procentą. Prašysime ir Seimo pagalbos šioje srityje.
Dėl skaitiklių aš užsirašiau klausimą, prašysiu galbūt patikslinti šitą atvejį ir pažadu, kad pasiaiškinsime. Ačiū.
PIRMININKAS. Klausia L. Balsys. Ruošiasi A. Mitrulevičius.
L. BALSYS (MSNG). Ačiū, pirmininke. Mano klausimas atominės elektrinės tematika dviem ministrams – energetikos ir susisiekimo. Gerbiamasis energetikos ministre, ar Visagino atominės elektrinės įmonės šiuo metu perkamų viešųjų ryšių paslaugų pakete yra numatyta reklamuoti atominės elektrinės Lietuvoje projektą? 
Susisiekimo ministrui. Ar galite pateikti Seimui visą informaciją apie tai, ar per Lietuvos teritoriją gabenama įranga ar galimai pavojingi kroviniai Astravo atominei elektrinei, ir kodėl tokie leidimai išduodami? Ačiū. 
J. NEVEROVIČ. Labai ačiū už klausimą. Kiek man yra žinoma, kiek gavau informacijos iš įmonės, šitas konkursas nesusijęs su Visagino atominės elektrinės projektu, tai yra viešinimo darbai, kurie yra perkami visų įmonių grupės vardu. Taigi tas užsakymas tiesiogiai nesusijęs su jūsų minėtu projektu. 
PIRMININKAS. Dar vienas ministras papildys.
R. SINKEVIČIUS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Norėčiau pasakyti, kad man nėra žinoma, kad kokios nors ypatingos paskirties kroviniai būtų gabenami konkrečiai į Astravo atominės elektrinės statybos vietą. Negabaritinius krovinius, kurie nėra kaip nors pavojingi, pavojingi tik eismo saugumo prasme, tokių atvejų būna, bet juos nustatyta tvarka yra leidžiama pervežti per mūsų šalies teritoriją. Kitokių atvejų nėra. Čia turime lyg ir alternatyvą. Jeigu mes neleisime per savo teritoriją gabenti negabaritinių krovinių, kurie gali turėti ne viengubą paskirtį, gali būti dvigubos paskirties, tačiau nėra pavojingi, tą dalyką leis mūsų konkurenciniai uostai ir konkurencinės valstybės. 
PIRMININKAS. Klausia A. Mitrulevičius. Ruošiasi R. Žemaitaitis.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Mano klausimas būtų gerbiamajam aplinkos apsaugos ministrui. Kaip žinome, tiek Kaliningrado srityje, tiek Baltarusijoje prie mūsų valstybės sienos yra vienokiu ar kitokiu lygiu vykdomi darbai, statomos atominės elektrinės. Užsienio spaudoje pasirodo straipsnių, kad įrangą toms elektrinėms gamins ne itin aukštą kokybę turinčios įmonės. Ar yra domimasi, kokį poveikį šitos elektrinės turės mūsų gyvenimo kokybei, mūsų valstybei?
V. MAZURONIS (TTF). Labai ačiū už klausimą. Neabejotinai trumpas atsakymas – taip, ir domimasi, ir mums kelia ypatingą rūpestį, ypač kai kalbame apie Baltarusijos atominę elektrinę. Kaip žinote, ESPO pripažino, kad Baltarusija nevykdė visų ESPO konvencijos reikalavimų, nepakankamai aiškiai atsakė į Lietuvos klausimus. Tokią nuomonę išsakė darbo grupė. Turėtų dabar visa asamblėja patvirtinti. Iš tiesų dabar mes esame gavę iš Baltarusijos atsakymus į klausimus, kurie buvo užduoti, norint įsitikinti, arba į jūsų pateiktus klausimus. Dabar tie klausimai yra, tiksliau, atsakymai, išsiuntinėti mūsų ekspertams, tai Geologijos tarnybai dėl radioaktyvių dalykų ir visi kiti. Kai tik mes susipažinsime šiek tiek giliau su jų turiniu, mes duosime įvertinimus ir atsakymus, bet iš tikrųjų šita situacija mums kelia nerimą, nerimą ta prasme, neabejotinai, jūs žinote, tai yra tik 30 km nuo Vilniaus. Mes stengiamės ir reikalaujame maksimaliai griežtos kontrolės. Iki šiol būdavo sunkoka susikalbėti. Koks dabar šitų atsakymų turinys, šiandien negalėčiau komentuoti. Bet kai tik mes panagrinėsime juos giliau, informuosime ir jus.
PIRMININKAS. Klausia R. Žemaitaitis. Ruošiasi V. M. Čigriejienė. 
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš turiu klausimą vidaus reikalų ministrui, kaip aktyviam ministrui, nusiteikusiam kovoti su pasienyje esančiomis negerovėmis. Vakar Ekonomikos komitetas darė pasitarimą su muitinės, pasienio, policijos ir kitomis tarnybomis, gamintojais ir perdirbėjais. Ar jums žinomas Jurbarko teritorijoje toks Sudargo kontrolės pasienio punktas? Pagal pateiktus duomenis, informaciją per tą kontrolės punktą iš Kaliningrado pusės, iš Rusijos pusės, į Lietuvą kiekvieną dieną važiuoja apie 30–60 fūrų. Iš jų kai kurie vairuotojai nepriklauso niekam, net įmonei, fiziniai asmenys tiesiog užsiima nelegalių degalų gabenimu. Tai vienas iš kontrabandos būdų. Ar, pavyzdžiui, jūs, kaip ministras, nenorėtumėte nuvažiuoti, tarkime, porą, trejetą dienų pažiūrėti, pakontroliuoti (ir kituose punktuose taip yra), papildomai etatų skirti? Kaip šiandien reikia siekti, kad būtent dyzelinas ir kitas kuras į Lietuvos pasienį nepatektų? 
D. A. BARAKAUSKAS. Gerbiamasis komiteto pirmininke, gerbiamasis bendrapartieti, aš tokią nedidelę pastabą noriu duoti jums. Per pasienio punktus prekių kontrolę vykdo Lietuvos Respublikos muitinė. Taip. Taigi reikėtų šitą klausimą adresuoti kitam kuruojančiam ministrui. 
PIRMININKAS. Ar finansų ministras atsakinės į klausimą dėl muitinės ir prekių kontrolės, dėl kurių buvo pasakyta? Ar reikėtų pakartoti klausimą? 
R. ŠADŽIUS. Tuos konkrečius klausimus mes iš tikrųjų svarstome bendrame kontekste, iš tikrųjų vyksta gana intensyvus darbas, kurio mes galbūt viešai nedemonstruojame, tos darbo grupės, kuri yra Vyriausybės. Iš tikrųjų tai pasirodė gana efektyvus formatas. Manau, kad mes rasime kompleksinį sprendimą ne vienam konkrečiam pasienio punktui, bet visiems kartu. 
PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi E. Gentvilas. 
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Mano klausimas energetikos ministrui. Seime girdėjome asmenišką premjero patikinimą, kad iki kovo 15 d. bus susitarta, rastas kitas sprendimas dėl Ignalinos atominės elektrinės uždarymo. Tačiau pažadai neįvykdyti, sprendimų nėra. Gerbiamasis ministre, gal žinote, kada bus konkretūs sprendimai, kuriuos jūsų Vyriausybė priims dėl Ignalinos atominės elektrinės? Ačiū. 
J. NEVEROVIČ. Labai ačiū už jūsų klausimą. Sprendimas dėl uždarymo yra jau seniai priimtas ir įgyvendinamas. Tačiau jeigu jūs turite omeny dėl probleminių projektų sprendimo, tai, be abejo, darbas vyksta labai intensyviai, bendraujame visų pirma su rangovais, reikalaujama iš jų tinkamos darbų kokybės ir laikytis grafikų, tiksliau, pasivyti grafikus, kurie yra nedovanotinai pavėlinti. Kalbame taip pat ir su Komisijos atstovais, ir su Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku, kuris yra lėšų administratorius, kad užtikrintume tinkamą procesą ir apsaugotume Lietuvos mokesčių mokėtojų pinigus, ir neleistume rangovui reikalauti papildomų lėšų už darbus, kurie nebuvo atlikti. Tas procesas nėra lengvas, ypač įvertinant tai, kad ir praėjusios Vyriausybės ministerija paprašė įšaldyti finansavimą. Finansavimas yra įšaldytas. Taigi, mes aiškinamės visus tuos klausimus, stengiamės atsakyti, yra tam tikras progresas ir su rangovais. Taip pat yra tam tikras lygis diskusijų su lėšų administratoriumi, kad per birželio mėnesį būtų priimti sprendimai. Ačiū. 
PIRMININKAS. Klausia E. Gentvilas. Ruošiasi A. Stancikienė. Nėra E. Gentvilo. Iš Liberalų sąjūdžio nematau daugiau užsirašiusių klausti. Tada klausia A. Stancikienė. Ruošiasi M. Petrauskienė. 
A. STANCIKIENĖ (DKF). Atsisakau klausti. 
PIRMININKAS. Irgi atsisakote. Klausia ponas V. Vasiliauskas. Nėra. Klausia M. Petrauskienė. Ruošiasi V. Kamblevičius. 
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Mano klausimas būtų žemės ūkio ministrui. Ministre, prisimenant jūsų vizitą į Uteną ir susitikimą su žemdirbiais, buvo labai aštriai keliamas klausimas dėl žemės naudojimo ir nuomos. Ar jūs, išgirdę tas problemas, ministerija, Nacionalinė žemės tarnyba žadate kokius nors pakeitimus, nes daugeliu atvejų traukinys nuvažiavo? Tai yra labai aštrus klausimas. Mes tokiu būdu labai gražiai išvarome tuos ūkininkus, žmones, kurie nori dirbti žemę, auginti gyvulius, iš kaimo.
V. JUKNA. Ačiū už klausimą. Iš tiesų ne tik šio rajono, bet ir kitų rajonų panaši problema, turbūt bendra situacija yra panaši visoje Lietuvoje. Be abejo, ministerija galvoja dabar, kaip išspręsti šią problemą. Aišku, ten, kur yra pavienių ir konkrečių atvejų, aiškinamės, bet šiuo atveju galvojame, kaip sistemiškai tai išspręsti. Tikrai sprendžiame tai ir galvojame. Šiandien tiek galiu pasakyti. 
PIRMININKAS. Klausia V. Kamblevičius. Ruošiasi V. Stundys. 
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Kadangi nėra sveikatos apsaugos ministro gerbiamojo V. P. Andriukaičio, negaliu paklausti. Nėra sveikatos ministro, negaliu klausti. 
PIRMININKAS. Premjerą pavaduojančio nenorite. Gerai. Klausia V. Stundys. Ruošiasi E. Jonyla. 
V. STUNDYS (TS-LKDF). Labai norėtųsi tęsti garbingos B. Vėsaitės nesėkmingą, negarbingą istoriją, juolab kad ji čia atsikirto labai įspūdingai, įdomiai, sakydama nematanti jokio skirtumo, kuo skristi. Ką padarysi, valdžios laimė nėra amžina, o laisvė visada turi ribas. 
Bet klausimas visai kitoks, turbūt kultūros ministrui. Gal gali ministras pasakyti, kokia situacija dabar yra su Tautinių mažumų įstatymo projektu, kurį parengė darbo grupė, ir tais projektais, kurie kartu teikiami su šiuo įstatymu? Kokia yra situacija ir kodėl jūs nedrįsote teikti šitų projektų Vyriausybei, jeigu tai yra tikra informacija, pasirodžiusi viešojoje erdvėje? 
Š. BIRUTIS (DPF). Ačiū už klausimą. Pradėsiu nuo to, kad klaidinga galvoti, kad aš kažko nedrįstu. Aš išdrįstu pasakyti tai, ką manau. Tai pirmiausia. O kodėl nepasirašiau kol kas? Todėl, kad yra tam tikrų taisytinų dalykų, diskutuotinų dalykų, kai išdiskutuosime, tada ir žiūrėsime. 
PIRMININKAS. Klausia E. Jonyla. Ruošiasi K. Kuzminskas. 
E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju. Noriu paklausti socialinės apsaugos ir darbo ministrės. Gerbiamoji ministre, praeitos kadencijos daugumos buvo imtasi visuotinės taupymo akcijos, kurios metu „pasveiko“ ne vienas tūkstantis negalią turinčių žmonių. Valdžia taupė sąskaita tų žmonių, kurių niekas negina. Sakykite, ar jūs spėjote ką nors pakeisti dėl darbingumo nustatymo procedūrų, finansavimo, kad neįgalus žmogus nebūtų paliktas likimo valiai ir iš jo nebūtų pasityčiojama? Ar ką nors planuojama keisti šitoje sistemoje? Ačiū. 
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajam Seimo nariui už klausimą. Iš tiesų per tą trumpą laikotarpį labai didelių darbų nespėjome atlikti ir įgyvendinti, be abejonės, jų, bet yra suformuotos darbo grupės, kurios šiuo klausimu dirba kaip ir vaikų globos namų srityje ir apskritai su globos namų sistema, lygiai taip pat ir neįgaliųjų klausimu. Nes tai iš tiesų yra labai opu ir jautru, ir mes žinome, kad labai daug yra skaudulių, kuriuos patiria būtent neįgalieji asmenys, integruodamiesi tiek į darbo rinką, tiek į visuomeninį gyvenimą. Be abejonės, ir teikiant socialines paslaugas. Šie žingsniai yra daromi ir greitu laiku tikrai bus pristatyti Seimui. Ačiū. 
PIRMININKAS. Klausia K. Kuzminskas. Ruošiasi E. Šablinskas. 
K. KUZMINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Aš buvau nusiteikęs klausti ūkio ministrės B. Vėsaitės, tačiau jos Vyriausybės valandoje nėra, galbūt ir nebebus. Todėl noriu paklausti finansų ministro. Mažos vertės pirkimų, kurie vyksta be konkurso skelbimo, tai yra supaprastinta tvarka, suma 2012 m., mano žiniomis, buvo 2 mlrd., panašiai. Padidinus tokių prekių vertės, kaip siūlo ūkio ministrė mums pateiktame įstatymo projekte, suma gali padidėti iki 5 mlrd. Ar nebus taip, kad trečdalis viešųjų pirkimų bus vykdomi neskaidriai ir su galimai Vyriausybei dideliais nuostoliais? Todėl, ministre, ar neprisiimsite jūs tiek finansinės, tiek politinės atsakomybės už tai? Ačiū. 
R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Klausimas iš tikrųjų labai geras. Ir klausimą suformuluočiau abstrakčiai taip: ar detalesnis pirkimų procedūrų reglamentavimas apsaugo nuo korupcijos apraiškų, ar atvirkščiai – sudaro joms geresnę terpę? Manau, kad atsakymas nėra akivaizdus. Be abejo, paprastesnės procedūros palengvina viešuosius pirkimus, tačiau kartu sudaro galimybę ir didesnei konkurencijai, nes nereikia prisitaikyti prie tų konkursinių sąlygų, kurios kartais būna surašomos taip rafinuotai, kad tik vienas tiekėjas gali atitikti. Manau, kad yra ne vienas atvejis, kai perdėtas reglamentavimas, ar tai būtų viešieji pirkimai, ar tai būtų europinės struktūrinės paramos įsisavinimas, tas perdėtas reglamentavimas pirmiausia sudaro papildomas konkurencines galimybes tiems, kurie išmano tuos dalykus, jau yra įpratę ir manevruoja kaip žuvys vandenyje. 
Antras dalykas, man atrodo, labai pavojingas ir viešųjų pirkimų, ir, sakykime, Europos Sąjungos lėšų įsisavinimo procesuose yra didžiulės galimybės tarpti tarpininkams konsultantams, kurie vieninteliai tegali tobulai suprasti tas labai labai sudėtingas taisykles ir, pasirodo, tos sudėtingos taisyklės rašomos ne siekiant apsisaugoti nuo korupcionierių, o kaip tik sudaryti galimybę papildomai papildyti kišenes šiems konsultantams. Kiekviena lazda turi du galus. Mes turime labai įdėmiai svarstyti, kokios bus pasekmės šito viešųjų pirkimų liberalizavimo, kurį pasiūlė Vyriausybė. Aš asmeniškai manau, kad mes privalome eiti liberalizavimo keliu, mes turime ir kitoje mano minėtoje srityje, skirstant Europos Sąjungos paramos lėšas, eiti liberalizavimo kryptimi, kad iš tikrųjų daugiau žmonių, neturinčių tų specifinių gebėjimų narplioti biurokratines pinkles, kad jie galėtų dalyvauti konkursuose ir realiai išplėstų konkurenciją. Nes tik konkurencija, ir viešuosiuose pirkimuose, ir europiniuose konkursuose, leidžia sumažinti kainas ir mūsų išlaidas tiems konkretiems rezultatams pasiekti.
PIRMININKAS. E. Šablinsko nematome salėje. A. Palionio taip pat nėra salėje. Tada klausia K. Masiulis. Ruošiasi V. Juozapaitis. 
K. MASIULIS (TS-LKDF). Ačiū. Aš norėčiau irgi finansų ministro. Nors klausimas apie B. Vėsaitę. Bet ir apie pinigus. Socialdemokratai atrado naują būdą, kaip taupyti valstybės biudžetą. Reikia susirasti brangų lėktuvą ir geranorį verslininką, kuris tau apmokėtų penkis šeštadalius kelionės. Ar plačiai įdiegsite šitą biudžetinių lėšų taupymo sistemą? Kiek plačiai planuojate ją išplėsti? Gal galime ir mes čia, Seime, ką nors sugalvoti, kokių nors kelionių, taip pat verslo padengiamų? Kaip čia planuojate su ta patirtimi toliau elgtis? 
R. ŠADŽIUS. Matote, būna klausimų, kai žmogus nori ką nors sužinoti, bet būna kitų klausimų, kur žmogus išsako savo poziciją. Kaip mano kolega J. Olekas atsakė, iš tikrųjų mes turėtume dėl konkrečios situacijos sulaukti sugrįžtančios mūsų kolegės ir tada aiškinti konkrečias detales. Visa kita jūsų klausimo dalis – tai jūsų asmeninės pozicijos išsakymas. Aš tą poziciją gerbiu, bet mes galėtume po to turbūt ir pasiginčyti.
PIRMININKAS. Klausia V. Juozapaitis. Ruošiasi R. J. Dagys.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Dėkoju, pirmininke. Klausimas kultūros ministrui. Gegužės 21 d. viešoji įstaiga Tautinių bendrijų namai ir šokio teatras „AndreDance“ Vilniaus įgulos Karininkų ramovėje surengė koncertą, skirtą pasaulinei kultūrų puoselėjimo dienai paminėti. Su tuo aš visus sveikinu, išties labai gražus renginys. Vienas niuansas. Viešas renginys buvo vedamas ar vykdomas ne valstybine kalba. Koks jūsų požiūris į tokį viešą renginį įstaigos, kuruojamos Kultūros ministerijos, ir ar tai yra normali praktika, nuo šiol prasidėsianti? Nes į mane kreipėsi būrys pasipiktinusių vilniečių, kurie dalyvavo ir ne visi suprato, apie ką ten buvo kalbama. Ačiū. 
Š. BIRUTIS (DPF). Ačiū už klausimą. Jūs turbūt mano požiūrį žinote, kad aš pasisakau, kad lietuvių kalba yra mūsų didžiausia Lietuvos vertybė ir ją turime saugoti ir puoselėti. Negaliu komentuoti konkretaus renginio. Tai, matyt, nebuvo mūsų organizuotas, ne, matyt, bet tikrai nebuvo mūsų organizuotas, inicijuotas renginys ir gali būti, kad kai kuriuose renginiuose yra vartojamos tiek anglų kalba, tiek ir kitos kalbos. Taip galėjo būti, bet gal būna vertimas, tikiuosi.
PIRMININKAS. Prašo patikslinti.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Patikslinsiu. Tai nebuvo ministerijos renginys, tai buvo Tautinių bendrijų namų renginys, kuris yra kuruojamas ministerijos, ir renginį vedė direktorė. Tuose namuose jūs bemaž prieš mėnesį, gal daugiau, lankėtės, apžiūrėjote. Jūs turite tiesioginį ryšį. Tikrai šioje bendrijoje nėra anglakalbių. Renginys vyko, beje, rusų kalba. Įdomu, kodėl ne kitų bendrijų kalba? Bet čia toks galbūt kultūrinis klausimas. 
Š. BIRUTIS (DPF). Jeigu jūs klausiate mano nuomonės, aš manau, jeigu susirinko bendrijos, jos atrado sau priimtiną kalbą, kurią daugmaž visi suprato arba lengviau buvo kai kam kalbėti… Tai nebuvo nei transliuojama kur nors per radiją ar televiziją, ar panašiai. Todėl aš nesveikinčiau, bet manau, kad tai daugiau tautinių bendrijų vidaus reikalas. 
PIRMININKAS. Klausia R. J. Dagys. Matau, grįžo A. Palionis. Tai po to leisime jam užduoti klausimą.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Ačiū. Aš prieš užduodamas klausimą, tokią kaip ir pastabą ir pageidavimą užsienio reikalų ministrui, kuris čia taip auklėjo Seimo narius, beje, savo koalicijos partijos narius, kurie pateikė įstatymo pataisas. Vis dėlto norėčiau priminti, kad Europos Sąjungos vėliavoje yra ne Kremliaus žvaigždutės, o Marijos nimbas. Tai yra tam tikros vertybinės nuostatos. Bet bet kuriuo atveju manau, kad valdininkams, diplomatams neturėtų būti pagunda kritikuoti žmonių išrinktus atstovus ir jų sprendimus, pagarbiau. 
O klausimas būtų gerbiamajam J. Olekui, vis dėlto susijęs su B. Vėsaite. Iš tikrųjų jūs – partijos lyderis ir vienas iš įtakingiausių Vyriausybės narių. Vis dėlto interesų konfliktas yra susijęs, galimas interesų konfliktas, su galimų abejonių sukėlimu. Jas galima sukelti tyčia arba iš naivumo. Ar jūs kartais nerengiate darbo grupės, kuri parengtų naivumo nuostatus, nes B. Vėsaitė mano, kad nieko ji čia nesukėlė, jokių abejonių niekam kitam. Tai rodo tam tikrą jos naivumą. Gal tada reikėtų darbo grupės, kuri parengtų tam tikrus nuostatus ir sukurtų naivumo testą? 
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis kolega, buvęs bendrapartieti. Aš manau, kad mes susitiksime su Birute ir pasikalbėsime. O šiuo atveju apie kokios nors naujos darbo grupės kūrimą mes negalvojame, užteks ir mūsų bendro pokalbio. 
PIRMININKAS. Klausia A. Palionis. Tik iš karto prašom įdėti kortelę. Ruošiasi K. Starkevičius. Nėra. Tada R. Kupčinskas.
A. PALIONIS (LSDPF). Ačiū, kad suteikėte galimybę, bet neturiu ko paklausti, nes mano klausimas buvo švietimo ir mokslo ministrui. 
PIRMININKAS. Klausia R. Kupčinskas. A. Vidžiūno nematau. Ruošiasi J. Razma.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Aš norėčiau klausimą pateikti teisingumo ministrui. Gerbiamasis ministre, vis dėlto antstolių veikla daro gana didelę įtaką visuomenės nuomonei apie šią valstybės, na, ji yra privati, apie šią instituciją. Nusiskundimų antstolių veikla nemažėja. Ar jūsų ministerijoje vykdomi kokie nors veiksmai, atliekami darbai arba studijos, apibendrinantys arba analizuojantys antstolių veiklą, atitinkamai reaguojant į visuomenės gana kritišką nuomonę dėl antstolių veiklos? Ačiū.
J. BERNATONIS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis Seimo nary, už gerą klausimą. Pirmiausia turiu pasakyti, kad antstolių darbas yra nedėkingas, nes aš nemanau, kad gali būti populiarus tas žmogus, kuris iš jūsų paima tam tikrą dalį lėšų ar kitaip bando išieškoti skolas, kai parduodamas jūsų turtas. Kad antstolius žmonės labai mylės, mes to nesitikime. Mes stengiamės kontroliuoti, kad nebūtų įstatymų pažeidimų. Jeigu kalbėtume apie tuos kontrolės mastus, galiu pasakyti, kad tik praeitą savaitę pasirašiau tris įsakymus surengti trijų antstolių veiklos patikrinimą dėl žmonių nusiskundimų. Taip pat mes šiais metais pradėjome aktyviau bendrauti su Antstolių rūmais, galvojame ir apie galimą teisės aktų peržiūrėjimą, ir didesnių reikalavimų kėlimą antstoliams, kurie, įvertindami savo vykdomą nepopuliarią misiją, ne visuomet pakankamai mandagiai elgiasi. 
Jeigu atsakiau į klausimą, būčiau laimingas. Aš manau, kad tas klausimas bus nuolat keliamas, žmonės kels tą klausimą, nes, kaip minėjau, pats antstolių darbas yra nedėkingas. Tačiau nė pas vieną niekam neskolingą žmogų antstoliai neateina. Tą irgi turėkime omeny.
PIRMININKAS. Ir paskutinysis klausia J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Norėčiau kreiptis į kultūros ministrą, žinoma, tikėdamasis, kad į mano raštišką kreipimąsi dėl festivalio „Skamba skamba kankliai“ bus reaguota.
 O klausti norėčiau dėl Tautinių mažumų, ar kaip jis ten vadinasi, dėl Tautinių bendrijų įstatymo projekto, kurio, kaip mes supratome iš viešų žinių, jūs pats neketinate pasirašyti, bet tai yra jūsų ministerijos produktas, jūsų viceministro vadovaujama darbo grupė parengė. Gal galėtumėte pasakyti, koks likimas to projekto? Kažką miglotai girdėjome, kad jis keliauja į Vyriausybės strateginį komitetą. Kas jį pasirašys? Ar jis teikiamas derinti kitoms ministerijoms ir kaip ten su juo yra?
PIRMININKAS. Jau buvo atsakyta, bet ministras turbūt dar kartą pakartos. 
Š. BIRUTIS. Dar kartą pakartosiu. Aš galvoju, kad tais gandais jūs mažiau vadovaukitės. Geriau paklauskite ar posėdžio metu, ar po posėdžio. Taip būtų geriausia. Aš dar kartą pakartosiu. Kadangi yra tam tikrų diskutuotinų nuostatų (jūs puikiai žinote, kad ir visuomenės nuomonė yra pasidalijusi), tai aš manau, kad kol kas yra ne laikas teikti tokį projektą, koks juodraštis, sakykim, arba pirminis variantas buvo parengtas. 
PIRMININKAS. Dėkojame. Vyriausybės valanda baigėsi. Ačiū ministrams. Registruojamės. (Balsai salėje) 
Užsiregistravo 29 Seimo nariai.
2013 m. gegužės 23 d., ketvirtadienio, rytinis plenarinis posėdis baigtas. (Gongas)