LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 22
STENOGRAMA

2013 m. kovo 12 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkas V. GEDVILAS,
Seimo Pirmininko pavaduotojai K. KOMSKIS ir A. SYSAS

PIRMININKAS (V. GEDVILAS). Prašau užimti savo darbo vietas. Skelbiu Lietuvos Respublikos Seimo kovo 12 d., antradienio, plenarinio posėdžio pradžią. Kviečiu visus registruotis.
Gerbiamieji kolegos, užsiregistravo 55 Seimo nariai. Matau, tikriausiai renkasi iš frakcijų posėdžių, šiek tiek vėluoja Seimo nariai, bet mes dar turėsime galimybę užsiregistruoti.

10.01 val.
Seniūnų sueigoje patikslintos 2013 m. kovo 12 d. (antradienio) posėdžių darbotvarkės tvirtinimas

Dėl darbotvarkės. Mielieji kolegos, šiandien Seniūnų sueigoje buvo patvirtinta būtent tokia darbotvarkė. Kokių bus pasiūlymų, pastabų? Gal bendru sutarimu galime pritarti darbotvarkei? Galime. (Balsai salėje) Balsuokime? Gerai, balsuojame. Kas už kovo 12 d., antradienio, plenarinių posėdžių darbotvarkę, kviečiu visus balsuoti.
Gerbiamieji kolegos, balsavo 72 Seimo nariai: už – 68, prieš nėra, susilaikė 4. Darbotvarkė yra patvirtinta.

10.02 val.
Informaciniai pranešimai

Prieš pradėdamas mūsų visus darbotvarkės klausimus, noriu padaryti pranešimą. Kreipimasis yra adresuotas seniūnui P. Gražuliui ir Seimo Pirmininkui. „Vadovaudamasis Seimo statuto 26 ir 39 straipsniais, prašau jūsų nuo 2013 m. kovo 10 d. nelaikyti manęs Seimo frakcijos „Tvarka ir teisingumas“ nariu ir pripažinti mane Mišrios Seimo narių grupės nariu. Pagarbiai Seimo narys R. Ačas.“ Jis tampa Mišrios grupės nariu nuo paskelbimo momento.
Tęsiame darbotvarkę.

10.03 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos radijo ir televizijos komisijos nuostatų patvirtinimo“ projektas Nr. XIIP-138(2) (svarstymas ir priėmimas)

Darbotvarkės 1-2 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos radijo ir televizijos komisijos nuostatų patvirtinimo“ projektas Nr. XIIP-138(2). Pranešėja – gerbiamoji A. Pitrėnienė, Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto pirmininkė. Ruošiasi M. Bastys. Svarstymas.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Labas rytas, gerbiamasis Pirmininke, gerbiamieji kolegos! Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas išnagrinėjo Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos radijo ir televizijos komisijos nuostatų patvirtinimo“ projektą, atsižvelgė į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pateiktus pasiūlymus, apsvarstė Lietuvos radijo ir televizijos asociacijos pateiktus pasiūlymus ir Seimo narių pasiūlymus. Bendru sutarimu buvo nutarta iš esmės pritarti ir siūlyti Seimui svarstyti komiteto patobulintą Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos radijo ir televizijos komisijos nuostatų patvirtinimo“ projektą. Bendru sutarimu tam pritarta.
PIRMININKAS. Dėkoju pirmininkei.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Buvome prašę…
PIRMININKAS. Kviečiu Informacinės visuomenės plėtros komiteto pirmininką į tribūną pristatyti komiteto nuomonę. (Balsai salėje) Po to, truputį palaukite, viskas bus padaryta laiku.
M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis Seimo Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Informacinės visuomenės plėtros komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos radijo ir televizijos komisijos nuostatų patvirtinimo“ projektą. Nuostatoms buvo pritarta bendru sutarimu.
PIRMININKAS. Dėkoju, pirmininke, už išsakytą komiteto nuomonę. Norinčių kalbėti nėra. Gerbiamąją A. Pitrėnienę dar kartą kviečiu į tribūną, nes yra pasiūlymų. Gerbiamoji komiteto pirmininkė A. Pitrėnienė siūlo, kad šis nutarimas įsigaliotų nuo jo priėmimo. Reikia dešimt palaikančiųjų. Ar yra dešimt palaikančiųjų, kad pradėtume svarstyti? Yra dešimt palaikančiųjų. Prašom, gerbiamoji pirmininke, pristatyti savo pasiūlymą.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Siūlome priimti Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos radijo ir televizijos komisijos nuostatų patvirtinimo“ projektą.
PIRMININKAS. Pasiūlymą, pasiūlymą dėl įsigaliojimo. Jūs siūlote, aš taip įsivaizduoju, kad įsigaliotų nuo priėmimo pradžios.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Nesiūlau.
PIRMININKAS. Tuomet jūs atsisakykite.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Aš atsisakau savo pasiūlymo, kad įsigaliotų nuo priėmimo datos. Liekame prie komiteto nuomonės. Siūlau visiems pritarti komiteto nuomonei.
PIRMININKAS. Dėkoju pirmininkei.
Yra gerbiamojo V. Juozapaičio siūlymas. Jis siūlo nuo 2013 m. gegužės 1 d. Galbūt, gerbiamasis…
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas nepritaria.
PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, gal jūs irgi atsiimate savo ir pritariate komiteto nuomonei, tuomet nereikėtų svarstyti?
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). O kokia komiteto nuomonė?
PIRMININKAS. Kokia komiteto nuomonė…
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitete balsavome, kad nepritartume.
PIRMININKAS. Kokia komiteto nuomonė, kada jis turi įsigalioti?
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas (tuoj paskaitysiu tiksliai) pritarė gerbiamojo Informacinės visuomenės plėtros komiteto pirmininko nuomonei. Ji yra tokia, kad naujai skiriama komisija savo veiklą pradeda, kai yra paskirti visi komisijos nariai ir komisijos pirmininkas. Atsiprašau, ne taip.
PIRMININKAS. 4 straipsnis.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Nutarimas įsigalioja paskyrus komisijos pirmininką ir jo pavaduotoją, ne nuo konkrečios datos, o Lietuvos Respublikos Seimui paskyrus komisijos pirmininką ir jo pavaduotoją.
PIRMININKAS. Kai paskirs komisijos pirmininką ir pavaduotoją, tada ir įsigalios. Bus suformuota visa komisija. Manau, kad logiška.
A. PITRĖNIENĖ (DPF). Komitetas yra priėmęs tokį sprendimą.
PIRMININKAS. Manau, kad logiška, kai bus paskirtas pirmininkas…
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Gal ir logiška, bet ar tai yra teisiška, ne man spręsti. Aš atsiimu savo pasiūlymą.
PIRMININKAS. Dėkoju. Liekame prie komiteto nuomonės, tos, kurią jūs paminėjote. Gerai. Abu pasiūlymus pasiūlymų autoriai atsiėmė. Vienas – už, vienas – prieš. Už – gerbiamasis V. Stundys. Prašom.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkui. Šioks toks keistas riktas dabar įvyko, keičiama pozicija, kad įsigalioja nuo priėmimo, atsisakoma tos pozicijos, ir staiga paskyrus pirmininką ir pavaduotoją. Be abejo, tokiu būdu…
PIRMININKAS. Ne, kaip tekste yra…
V. STUNDYS (TS-LKDF). Gerai, aš tik noriu pasakyti, kad tokie riktai keistoki, bet ką darysi. Tai viena.
Antra. Taip, reikia greičiau priimti nuostatus, nes procesas stringa ir naujos kadencijos LRTK tiesiog negali pradėti darbo. Aš tikiuosi, kad valdančioji koalicija sugebės šiuo kartu susitarti dėl savo kandidatų į LRTK, nes būtent tas nesutarimas stabdo visišką šitos komisijos formavimo procesą. Mes rinksimės turbūt jau trečią kartą balsuoti dėl kandidatų. Taip neturėtų būti. Šita komisija yra labai svarbi. Kuo greičiau susitvarkysim, tuo bus geriau.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Nuomonė prieš – J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, patys nuostatai gal čia ypatingų diskusijų ir nesukelia, bet kadangi tai susiję su visu komisijos formavimo proceso organizavimu, tai tikrai kol kas nėra įspūdžio, kad dabartinė valdančioji koalicija tą procesą tvarkingai organizuotų. Kad ir šiandien mūsų sutarta nuostata dėl tokio sąlyginio teisės akto įsigaliojimo, aš abejoju, ar teisine prasme yra gera. Taip sakant, yra daromas sąlyginis nutarimo įsigaliojimas, priklausomas nuo tam tikrų pareigūnų skyrimo. Aš nesu tikras, kaip Teisės departamentas į tai pažiūrėtų. Man atrodo, V. Juozapaičio siūlymas, kad nuo gegužės 1 d., realiai įvertinant, kiek čia kas gali trukti, buvo teisiškai švaresnis. Manau, kad šiaip neužtenka turėti patvirtintus komisijos pirmininką ir pavaduotoją, reikia dar turėti ir pagal naują sistemą paskirtus visus komisijos narius, kad nebūtų dviprasmybių, ar koks nors komisijos narys dar likęs pagal seną sistemą, dar jis kažką gali daryti, ar negali. Bijau, kad neaiškumų lieka, todėl aš balsuodamas susilaikysiu.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolegos. Buvo išsakytos nuomonės už, nuomonės prieš. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad po svarstymo būtų pritarta Seimo nutarimui „Dėl Lietuvos radijo ir televizijos komisijos nuostatų patvirtinimo“, balsuojame.
Gerbiamieji kolegos, skelbiu balsavimo rezultatus: už – 88, prieš – 2, susilaikė 10. Po svarstymo nutarimo projektui yra pritarta. Gerbiamieji kolegos, kaip Seimo Pirmininkas aš siūlyčiau svarstyti ypatingos skubos tvarka. Ar galime pritarti bendru sutarimu, nes kalbėjome apie tai ir Seniūnų sueigoje, lyg ir didelių prieštaravimų nėra. Jeigu bendru sutarimu mes pritariame ypatingos skubos tvarkai, tai nutarimą priimame pastraipsniui.
Dėl 1 straipsnio už ir prieš nėra norinčių kalbėti dėl pasiūlymų.
Dėl 2 straipsnio taip pat nei už, nei prieš nėra norinčių kalbėti.
Dėl 3 straipsnio už ir prieš nėra. Bendru sutarimu galime pritarti, priimti.
Dėl 4 straipsnio norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Bendru sutarimu galime pritarti.
Nutarimo projektas priimtas pastraipsniui. Dėl nutarimo projekto norinčių kalbėti už ir prieš nėra. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad būtų priimtas Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos radijo ir televizijos komisijos nuostatų patvirtinimo“, balsuojame.

Šio nutarimo priėmimas

Skelbiu balsavimo rezultatus: balsavo 95, už – 84, prieš – 2, susilaikė 9. Nutarimo projektas „Dėl Lietuvos radijo ir televizijos komisijos“ yra priimtas.

10.13 val.
Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymo 3, 6, 8, 9, 15, 16, 18, 181, 183, 19, 20, 21, 24 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 241 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-118, Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 2, 9, 20, 36, 50, 55, 59, 60, 63, 64, 65, 68, 71, 72, 77, 772 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir Įstatymo papildymo 651 straipsniu įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-119 (pateikimas)

Kitas darbotvarkės klausimas – Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymo 3, 6, 8, 9, 15, 16, 18, 181, 183, 19, 20, 21, 24 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 241 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-118. Pranešėja gerbiamoji Algimanta Pabedinskienė – socialinės apsaugos ir darbo ministrė. Pateikimas.
A. PABEDINSKIENĖ. Laba diena. Gerbiamasis Pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, naudodamasi proga, noriu visus pasveikinti su naujų darbų pradžia, palinkėti visiems prasmingų darbų ir teisingų sprendimų. Kiekvienam iš jūsų palinkėti asmeninės laimės, stiprybės ir sveikatos.
O dabar norėčiau pateikti pirmąjį projektą – Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymo 3, 6, 8, 9, 15, 16, 18, 181, 183, 19, 20, 21, 24 straipsnių pakeitimo ir papildymo ir įstatymo papildymo 241 straipsniu įstatymo projektą. Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymo pakeitimo įstatymo projekto pagrindinis tikslas, atsižvelgiant į teismų praktiką, tobulinti ligos ir motinystės, socialinio draudimo sistemą ir užtikrinti aiškesnį ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymo nuostatų įgyvendinimą praktikoje.
Svarbiausi šio įstatymo projekto uždaviniai.
Pirma. Patikslinti įstatymo nuostatas, Konstitucinio Teismo 2012 m. vasario 27 d. ir 2012 m. spalio 31 d. nutarimais pripažintas prieštaraujančiomis Lietuvos Respublikos Konstitucijai. Pavyzdžiui, siūloma nustatyti, kad motinystės (tėvystės) ir motinystės (tėvystės) mokamų pašalpų dydį pirmaisiais vaiko auginimo metais lemia ne tik turimos pajamos, nuo kurių skaičiuojamos ligos ir motinystės socialinio draudimo įmokos, tačiau ir jų metu vykdytos darbinės veiklos gautos pajamos, kurios pagal Ligos ir motinystės įstatymą nėra draudžiamosios pajamos. Siūloma nuostata dėl kreipimosi terminų, skirti socialinio draudimo pašalpas… perkelti į įstatyminį reguliavimą.
Antra. Įvertinti administracinių teismų praktiką, taikant įstatymo nuostatas. Pavyzdžiui, siūloma aiškiai nustatyti, kad pareigūnų, kitų statutinių valstybės tarnautojų pajamos, nuo kurių nebuvo mokamas ligos ir motinystės socialinio draudimo įmokos, nelaikomos draudžiamosiomis pajamomis. Šie laikotarpiai atitinkamai nelaikomi ligos ir motinystės socialinio draudimo stažu.
Trečia. Palengvinti įstatymo nuostatų taikymą praktikoje. Siūloma įteisinti nuostatą dėl motinystės (tėvystės) pašalpos neskyrimo ar jos mokėjimo nutraukimo tais atvejais, kai apdraustojo, turinčiojo teisę į pašalpą, vaikui nustatoma laikinoji ar nuolatinė globa, arba apdraustajam, turinčiam teisę gauti pašalpą, teismo sprendimu apribojama tėvų, tėvo ar motinos valdžia. Siūloma užtikrinti, kad auginant antrą vaiką nuostata dėl palankesnio kompensuojamojo uždarbio taikymo galėtų pasinaudoti ir teisę į naują pašalpą įgiję apdraustieji, kuriems dėl pirmojo vaiko pašalpa buvo mokama nesant vaiko priežiūros atostogose.
Pažymėtina, kad kartu su įstatymo projektu teikiamas lydimasis Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas, kuris parengtas siekiant suderinti šio įstatymo projekto nuostatas su Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymo pakeitimo įstatymo projekte siūlomais pakeitimais, tokiu būdu užtikrinant vienodų sąlygų taikymą karių ir kitų darbuotojų atžvilgiu.
Papildomų lėšų įstatymo projekto įgyvendinimas iš Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto nepareikalaus. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju, gerbiamoji ministre. Jūsų nori paklausti Seimo nariai. Pirmasis klausia E. Jonyla. Ruošiasi B. Pauža. Prašom, kolega.
E. JONYLA (LSDPF). Ačiū, Seimo Pirmininke. Gerbiamoji ministre, be abejo, reikia tik pasidžiaugti, kad yra teikiamas įstatymo projektas, kuris nors kiek suteiks aiškumo tvarkant ligos ir motinystės tvarką. Sakykite, patvirtinus projektu teikiamą nuostatą dėl draudžiamųjų pajamų sampratos, būtų vis dėlto neaišku, kaip apibrėžtos pajamos, kurios pagal teikiamą formuluotę yra nei draudžiamos, nei nelaikomos draudžiamomis. Ten yra tokios Teisės departamento išvados.
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū Seimo nariui už klausimą. Iš tiesų dėl terminologijos dar bus derinama ir siūloma.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega B. Pauža. Ruošiasi M. Zasčiurinskas.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamoji ministre, kai asmuo neturi reikalaujamo stažo atitinkamai socialinio draudimo išmokai gauti, ten yra suformuluotos trys sąlygos ir ta trečia sąlyga sako dėl mokyklų, kad trys mėnesiai po baigimo. Sakykite, ar nesusidarys tokia padėtis, kai asmenys, kurie buvo apdrausti, dar iki pradėdami mokytis arba mokydamiesi, neturės teisės į ligos pašalpą nei pagal šią dalį ar pagal kitas šio įstatymo dalis.
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajam Seimo nariui. Kadangi tai bus svarstoma komitete, manau, kad ši jūsų pastaba tikrai sukels diskusijų ir po diskusijų komitete bus teikiami siūlymai.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega M. Zasčiurinskas. Ruošiasi R. J. Dagys.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui. Gerbiamoji ministre, mano toks klausimėlis. Tik, jeigu galite, konkrečiai. Konstitucinis Teismas nustatė, kad šitas įstatymas, apie kurį jūs kalbėjote, neatitinka Konstitucijos. Prašom pasakyti, kaip paveikė šis įstatymas per tą laikotarpį, kai jis veikė, šeimos biudžetą? Ir dar vienas niuansas. 12 straipsnis. Kaip jūs sakėte, iš „Sodros“, iš valstybinio socialinio draudimo, nepareikalaus lėšų. Prašom pasakyti. Įmokų motinystei nepakanka socialinio draudimo išmokoms. Įmokų nepakanka socialinio draudimo išmokoms. Kaip jūs numatote spręsti šį neatitikimą? Taigi, koks poveikis šeimai ir „Sodros“ biudžetui? Ir kaip jūs numatote spręsti neatitikimą?
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajam Seimo nariui. Iš tiesų, kaip paveikė šeimos biudžetą, negalėčiau tiksliai jums šiandien atsakyti. Tiesiog reikėtų daryti tyrimą ir apklausas. Manau, kad šis klausimas taip pat bus išdiskutuotas komitete. Dėl įmokų nepakankamumo. Jeigu įstatymas yra teikiamas, įstatymo projektas, tai manau, kad įmokos yra apskaičiuotos, kiek jos kainuos „Sodrai“, ir viskas lyg ir turėtų būti aišku.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega R. J. Dagys. Ruošiasi V. V. Margevičienė.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamoji ministre, kolega Mečislovas uždavė esminį klausimą. Nėra subalansuotos įmokos su išmokomis, bet mano klausimas yra šiek tiek kitoks. Šis įstatymo pakeitimas pateiktas dar senos Vyriausybės, reaguojant į praeitų metų vasario mėnesio sprendimą. Gaila, kad jis nebuvo pateiktas rudens sesijos pabaigoje, nes tiesiog būtų kai kurias problemas išsprendęs, ir mes kokioje pratęstoje sesijoje galėjome tuos dalykus spręsti. Bet ar nebuvo tikslinga iš karto pateikti ir kito Konstitucinio Teismo išaiškinimo, jeigu reikėtų tų pataisų, jūs turbūt nagrinėjote, kad būtų svarstomas iš karto visas pataisų paketas, o ne du kartus tas pats įstatymas po paskutinio Konstitucinio Teismo išaiškinimo.
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū už pastabą.
PIRMININKAS. Gerbiamoji kolege, prie mikrofono arčiau, kažkaip negirdėti. Ar jūs?..
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajam Seimo nariui už nuomonę. Iš tiesų yra siūloma taip, bet manau, kadangi įstatymo projektas bus atiduotas į komitetą, komitetas priims teisingą sprendimą.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia V. V. Margevičienė. Ruošiasi D. Jankauskas.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamoji ministre, aš noriu pakartoti B. Paužos klausimą, nes kreipėsi į mane profesinių mokyklų mergaitės, kurios yra našlaitės ir gauna socialinę pašalpą kaip našlaitės, našlaičio pašalpą. Ir joms labai rūpi ta trečioji sąlyga, kur yra… Bet jūs atsakėte, tai labai ačiū, aš manau, kad komitetas į tai tikrai atsižvelgs. Ypač tie, kurie yra valstybės išlaikomi ir gauna besimokydami profesinėse mokyklose. Ačiū.
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū jums.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega D. Jankauskas. Ruošiasi J. Narkevičius.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju posėdžio pirmininkui. Gerbiamoji ministre, jau kolegos šiek tiek akcentavo ir minėjo, kad socialinio draudimo, ligos ir motinystės, tėvystės socialinio draudimo įmokos yra mažesnės, be abejo, surenkama mažiau, negu yra išmokama būtent šiai socialinio draudimo rūšiai. Gal jūs galėtumėte pasakyti, jeigu jau turėjote galimybę įsigilinti, kokia yra to skirtumo dinamika? Didėja ar mažėja skirtumas tarp išmokamų ir surenkamų per įmokas lėšų?
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajam Seimo nariui. Tiesiog dinamikos negalėčiau įvardyti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega J. Narkevičius. Ruošiasi V. M. Čigriejienė.
J. NARKEVIČ (LLRAF). Gerbiamoji ministre, neseniai susidūriau su tokia situacija. Iki gimdymo motina buvo bedarbė, tėvas dirbo specializuotą darbą. Po gimdymo tėvas ima tėvystės atostogas, oficialiai nedirba, nors neoficialiai dar turi tam tikrų pajamų. Dviese augina vaiką, tėvas gauna pašalpą, o darbdavys negali rasti specializuoto į jo vietą specialisto. Ar tokia situacija buvo jūsų ministerijoje nagrinėjama? Ir kaip jūs galvojate, ar nevertėtų leisti tokioje situacijoje tėvui dirbti ir gauti pašalpą? Ar dėl to nebūtų sistemai geriau? Ačiū už atsakymą.
A. PABEDINSKIENĖ. Labai ačiū gerbiamajam Seimo nariui. Ta situacija, apie kurią jūs kalbate, atskiras atvejis nebuvo nagrinėtas, bet kad tokių dalykų yra, mes į tai atkreipėme dėmesį. Aš manau, kad šis klausimas, ligos ir motinystės pašalpų klausimas, yra labai svarbus ir aktualus, jis sukelia ne tik visuomenėje, bet ir visur įvairiausių diskusijų. Manau, komitete kils tam tikrų diskusijų, bus pakeltas ir šis klausimas. Manau, kad atsiras tinkami sprendimai. Nes kalbėti apie pašalpas, kai vienas dirba, kitas nedirba, bet kitas lyg ir šešėlyje dirba, tai iš tiesų yra labai svarbu. Tuos negatyvius veiksnius mes tikrai turėtume iškelti į viešumą, pagelbėdami toms šeimoms auginti vaikelius. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi R. Kupčinskas.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamoji ministre, prašom pasakyti, ar nebus daugiau kliūčių ir problemų dėl šio įstatymo priėmimo? Ir kodėl jūs nagrinėjate tik vieną grupę arba rūšį draudžiamųjų pajamų, o neliečiate kitų, tik imate motinystę? Prašom atsakyti. Ačiū.
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū jums už klausimą. Jeigu pastebėjote, mes per pavasario sesiją iš tiesų teiksime labai daug įstatymų projektų pakeitimų ne tik dėl motinystės pašalpų, bet ir dėl kitų socialinių grupių, kurioms pašalpų ir kompensacijų reikia. Tiesiog prioriteto tvarka, kadangi, kaip gerbiamieji Seimo nariai ir minėjo, jau praeitais metais šis įstatymo projektas buvo rengiamas ir teikiamas, jis tiesiog turi būti kuo greičiau priimamas ir turėtume dabar tai daryti. Ačiū.
PIRMININKAS. Klausia kolega R. Kupčinskas.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Aš norėjau jūsų paklausti. Šis įstatymo pakeitimas yra gana svarbus, juo labiau kad ir mūsų valstybės demografinei situacijai, ir visuomenei faktiškai toks piniginis dalykas turi labai didelę įtaką. Norėjau paklausti, ar nereikėtų šitą išsamiai aptarti, surengti klausymus ir panašiai, kad visi visuomenės nariai galėtų labai atvirai ir tiesiai pasakyti savo požiūrį į šiuos pakeitimus. Taip pat norėčiau sužinoti, ar čia taupoma kas nors iš biudžetinių lėšų, ar ne? Ne biudžetinių, bet, tiksliau, draudiminių lėšų, atsiprašau, taupoma ar ne? Ačiū.
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajam Seimo nariui už klausimą. Iš tiesų, kaip ir pirma minėjau, ši problema yra labai aktuali, į jūsų pasiūlymą atsižvelgsime. Kaip ir minėjau, komitete bus svarstoma. Jeigu tik gerbiamiesiems Seimo nariams bus poreikis pristatyti šį klausimą, ministerija tikrai yra pasirengusi tą padaryti ir atsakyti į visus jūsų klausimus.
PIRMININKAS. Dėkoju, gerbiamoji ministre. Jūs atsakėte į visus klausimus. Kolegos išsakys nuomonę už, prieš. Tik noriu pasakyti, kad ministrė pristatė abu įstatymų projektus. Vienas iš jų yra lydimasis. Tiesiog galėsime balsuoti už abu iš karto. Nuomonės už, nuomonės prieš. Nuomonės už.
Gerbiamieji kolegos, jeigu kitos nuomonės nėra, tai galbūt po pateikimo galime pritarti bendru sutarimu? Taip. Dėkoju, ministre, jūs galite… Ai, dar kiti jūsų klausimai yra. Tiesiog po svarstymo pritarta bendru sutarimu abiem įstatymų projektams Nr. XIIP-118 ir Nr. XIIP-119.
Dabar dėl komitetų. Pagrindinis komitetas – Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Papildomas komitetas yra Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas. Kokių būtų pasiūlymų dėl komitetų? Tik lydimajam, atsiprašau, Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas tik lydimajam, nes susijęs su krašto apsaugos sistema. Kokių būtų nuomonių dėl komitetų? Nėra kitų nuomonių?
Bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta bendru sutarimu.
Siūloma svarstyti balandžio 9 d. abu šiuos įstatymus. Kitų nuomonių nėra, bendru sutarimu galime pritarti? Labai ačiū, pritarta bendru sutarimu.

10.30 val.
Įdarbinimo per laikinojo įdarbinimo įmones įstatymo 3 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-235 (pateikimas)

Kitas mūsų darbotvarkės 1-4 klausimas – Įdarbinimo per laikinojo įdarbinimo įmones įstatymo 3 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-235. Pranešėja – A. Pabedinskienė. Prašom, ministre.
A. PABEDINSKIENĖ. Teikiu Lietuvos Respublikos įdarbinimo per laikinojo įdarbinimo įmones įstatymo 3 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektą. Projektas parengtas atsižvelgiant į Lietuvos įdarbinimo įmonių asociacijos išsakytas problemas ir pateiktus pasiūlymus. Projekto tikslas – palengvinti specifinę įdarbinimo per laikinojo įdarbinimo įmones tvarką, kad verslo įmonės būtų kuo greičiau aprūpintos laikinaisiais darbuotojais, kai joms to labiausiai reikia, tai yra kai neatvyksta į darbą jų nuolatiniai darbuotojai, kai pritrūksta darbuotojų skubiems darbams atlikti ir užbaigti.
Šiuo metu taikoma bendra darbo kodekso nustatyta tvarka, pagal kurią darbdavys privalo pranešti „Sodrai“ apie asmens darbo pradžią ne vėliau kaip prieš vieną darbo dieną iki numatytos darbo pradžios. Toks reglamentavimas apriboja laikinojo įdarbinimo įmonių verslo galimybes, kadangi jos negali operatyviai aprūpinti verslo įmonių laikinaisiais darbuotojais. Be to, ribojamos galimybės mažinti nedarbą, kadangi laikinojo įdarbinimo įmonės negali pritraukti į darbo rinką daugiau naujų darbuotojų, nes skubiais atvejais verslo įmonės siunčia tuos laikinuosius darbuotojus, su kuriais darbo sutartys jau yra sudarytos.
Atsižvelgiant į laikinojo darbo pobūdį ir tikslą, projektu siūloma, kad išimtinai tik laikinojo įdarbinimo įmonės galėtų pranešti „Sodrai“ apie laikinojo darbuotojo įdarbinimą iki jo darbo pradžios, tai yra šiuo atveju būtų suteikiama galimybė pranešti ir tą pačią dieną, kai jis įdarbinamas, tačiau pranešti būtina iki darbo funkcijų vykdymo pradžios.
Pažymėtina, kad laikinasis darbas padeda mažinti nedarbą, sukuria naujas darbo formas, padeda įtraukti į darbo rinką naujus dalyvius, mažina nelegalų darbą, padeda jauniems žmonės įgyti darbo patirties. Jauniems darbuotojams laikinasis darbas yra patrauklus tuo, kad jie gali save išbandyti įvairiose srityse ir tik vėliau apsispręsti dėl nuolatinio darbo pobūdžio. Verslo įmonėms laikinieji darbuotojai padeda išspręsti laikiną darbuotojų poreikį dėl gamybos apimčių padidėjimo ar sezoninių svyravimų.
Lietuvoje laikinųjų darbuotojų skaičius didėja. Valstybinės darbo inspekcijos duomenimis, per pirmąjį 2012 m. pusmetį 17 laikinojo įdarbinimo įmonių pranešė apie 947 laikinųjų darbuotojų įdarbinimą. Per 2012 m. antrąjį pusmetį 18 laikinojo įdarbinimo įmonių informavo apie 2475 laikinųjų darbuotojų įdarbinimą. Tačiau net ir esant laikinųjų darbuotojų skaičiaus augimui Lietuvoje laikinųjų darbuotojų skaičius viso labo sudaro 0,16 % nuo visų pagal darbo sutartis dirbančių Lietuvos darbuotojų. Tuo tarpu Europoje laikinųjų darbuotojų skaičius vidutiniškai sudaro 1,6 % nuo visų dirbančiųjų. Taip pat reikėtų pažymėti, kad laikinųjų darbuotojų vienos valandos brutto darbo užmokestis yra 9 Lt. Vyriausybės nustatytas minimalus valandinis įkainis, kaip žinome, yra 6,06 Lt. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame ministrei. Taigi jūsų nori paklausti 8 Seimo nariai. Pirmasis klausia E. Jonyla. Prašom.
E. JONYLA (LSDPF). Ačiū, Seimo Pirmininke. Gerbiamoji ministre, įstatymo projekte siūloma nustatyti, kad įdarbinimo įmonė turi pranešti Valstybinio socialinio fondo administravimo įmonei iki laikinojo darbuotojo darbo funkcijų pradžios, jeigu laikinasis darbuotojas įmonėje nesutarė kitaip, o gali būti ir kitaip, gali pranešti ir vėliau. Sakykite, kaip įdarbinimo įmonei būtų pranešta apie laikinojo darbuotojo darbo pradžią, nes labai svarbu nustatant asmens draudimo valstybiniu socialinio draudimu momentą.
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajam Seimo nariui. Nuostata ir terminas, jeigu nenustatyta kitaip, turima mintyje, kad jeigu tą dieną nepasirašė tos laikinosios sutarties, galima ir kitą dieną pradėti darbą ir tada kitą dieną informuoti „Sodrą“ apie dirbantįjį.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega M. Zasčiurinskas. Ruošiasi R. J. Dagys.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju. Gerbiamoji ministre, jūs sakėte, kad informaciją pateikia inspekcija, o pranešimas turi būti „Sodrai“. Mano klausimas toks. Sakykite, koks yra vidutinis darbo užmokestis vieno žmogaus, kai jis nedirba, kai jis yra tik laikinojoje įmonėje ir neturi trečiose įmonėse darbo, koks yra ten atlyginimas ir koks yra, kai jis dirba? Jūs minėjote 9 Lt už valandą. Tai ar 9 Lt už valandą yra tada, kai jis dirba nusiųstas į kitą įmonę, ar 9 Lt už valandą, kai jis turi tą laikotarpį nedarbo?
Ir dar vienas aspektas. Kaip jūs įsivaizduojate, bus galima kovoti su šešėliniu darbu, šešėlinės ekonomikos sudėtine dalimi, jeigu pranešimas bus 12 val., o jis pradės dirbti 5 minutės po 12 valandos? Kaip čia bus su ta šešėline ekonomika, ar mes nepaskatinsime tos ekonomikos? Du klausimai – dėl atlyginimo ir dėl šešėlio.
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajam Seimo nariui. Iš tiesų, kaip ir minėjau, jeigu jūs kalbate apie atlyginimą, tai laikinųjų darbuotojų vienos valandos brutto darbo užmokestis yra 9 Lt. Jeigu mes kalbėtume apie šešėlinę ekonomiką, aš nemanau, kad tai būtų veiksnys, kuris sukeltų šešėlinės ekonomikos tam tikrus padarinius. Mes žinome, kokioje situacijoje yra pramonė, ir žinome, kad kartais trūksta darbuotojų. Jeigu yra tas darbuotojų rezervas, tai kodėl nepasinaudojus? Manau, kad visos nuostatos, visi saugikliai yra sudėti į šį įstatymą. Be to, šio įstatymo projektas bus svarstomas Socialinių reikalų ir darbo komitete, be abejonės, taip pat bus pasiūlymų ir sprendimų. Manau, kad tie pasiūlymai, kurie bus pateikti, tikrai bus į įstatymo projektą įtraukti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia R. J. Dagys. Ruošiasi K. Komskis.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Ačiū. Gerai, kad Vyriausybė apsisprendė teikti tam tikras pataisas. Kaip dabar matau iš jūsų vertinimų, norėčiau ir patvirtinimo, kad šios įstatymo nuostatos mažins nelegalų darbą, nebus išnaudojimo įrankis ir tarifai bus didesni negu dirbant pagal bendrąsias sutartis, dėl ko priiminėjant įstatymą dalis klausiančiųjų kolegų smarkiai nuogąstavo ir sakė, kad mes kaip tik padidinsime nelegalų darbą.
Klausimas būtų toks. Ar jūs numatote šią sistemą dar tobulinti be to, kas jau yra pasiūlyta ankstesnės Vyriausybės, ar manote, kad šiuo laikotarpiu pakaks šių pataisų?
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajam Seimo nariui. Manau, kad to, kas pateikta šiuo laikotarpiu, turėtų pakakti, tačiau kai vyks diskusijos komitete, gali būtų įvairių racionalių pasiūlymų. Taip pat norėčiau patvirtinti tai, kad manau, jog ne tik bus mažinama šešėlinė ekonomika, bet iš tiesų jauniems žmonėms atsivers galimybė įgyti praktinių įgūdžių, jeigu mes kalbame apie užimtumą apskritai Lietuvoje. Yra žinoma tokių situacijų, kai įmonės priima jaunus žmones į darbą, manau, tai viena iš galimybių, vienas iš instrumentų.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega K. Komskis. Ruošiasi V. M. Čigriejienė.
K. KOMSKIS (TTF). Gerbiamoji ministre, pats pateikimas, pristatymas man tikrai labai patiko ir tas laikinasis įdarbinimas, bet, aišku, kelia rūpesčių visa ta kontrolė. Sakykite, ar nereikėtų dar labiau supaprastinti pranešimo dėl įdarbinimo, sakykim, pranešant telefonu? Štai imam ir pranešam telefonu, kad šiandien įdarbinam laikinąjį darbuotoją, supaprastintume dar biurokratinius dalykus, aišku, įvedus kokius nors kodus ir panašiai.
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajam Seimo nariui. Aš puikiai suprantu jūsų nuogąstavimus. Manau, šitą klausimą bus galima iškelti Socialinių reikalų ir darbo komitete. Tačiau, manyčiau, kad mes turėtume būti šiek tiek atviresni, tada turėsime mažiau problemų.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi A. Sysas.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamoji ministre, prašau pasakyti, ar priėmus šį įstatymą laikinojo įdarbinimo įmonėse nebus taip įdarbinami darbininkai, kad bus stebimas labai didelis sezoniškumas, ir jūs iš to neturėsite naudos? Ar jums taip neatrodo?
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajai Seimo narei. Be abejonės, į jūsų pastabą reikėtų atsižvelgti, nes visų darbų sezoniškumas turi tam tikras tendencijas ir rodiklius.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega A. Sysas. Ruošiasi D. Jankauskas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamoji ministre, aš manau, teikdami įstatymą, ministerijos darbuotojai pasižiūrėjo, kokios yra tendencijos, kaip juda darbuotojai? Ar padidėjo darbuotojų skaičius laikinosiose įmonėse, ar dirbančių pastovų darbą, nes tai yra galimybė šiek tiek šmuglevoti, nelietuviškai pasakysiu.
Antras labai svarbus dalykas tai yra kontrolės klausimas, ką ir sakė mano kolega. Mes visai neseniai pakeitėme Darbo kodekso įstatymą, kuriame įpareigojame pranešti dieną prieš. Pasitaiko labai daug atvejų, kai inspektorius ateina, suranda dirbantį, sako – mes išsiuntėme ar mes dar siunčiame, dar kažkur pakeliui pranešimas. Žinodami, kad mes Darbo inspekcijai beveik neskiriame resursų, kaip žadate užtikrinti kontrolę, kad tai nebūtų piktnaudžiavimas, nes tai skaudi rykštė mūsų ekonomikai ir tiems darbuotojams, kurie dirba tokiose įstaigose, nes ir draustumas jų mažesnis, ir kitos pasekmės? Labai ačiū.
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajam Seimo nariui. Kaip ir minėjau, buvo vertintos įmonės už 2012 m. I ir II ketvirčius. Jūs matėte, kad lyginant pirmąjį su antruoju tendencijos dėl laikinųjų darbų gerokai padidėjo. Dėl jūsų antrojo klausimo dėl kontrolės. Manau, kontrolę, be abejonės, mes turime užtikrinti ir garantuoti. Kaip ir minėjau, kai vyks svarstymas Socialinių reikalų ir darbo komitete, mes tiesiog atsižvelgsime į šį jūsų pasiūlymą.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia D. Jankauskas. Ruošiasi A. Nesteckis.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamoji ministre, jūs jau apie tendencijas minėjote ir sakėte, kad 1,6 % yra įdarbinama per laikinąsias įdarbinimo įmones. Dėl tendencijų kaip ir aišku. Kadangi kolega A. Sysas nepaklausė, tai aš paklausiu. Ar šitas pakeitimas Trišalėje taryboje buvo aptartas?
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajam Seimo nariui. Kadangi projektas yra teikiamas, tai Trišalėje taryboje aptarta.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega A. Nesteckis.
A. NESTECKIS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamoji ministre, aš sveikinu, kad iš tikrųjų jūs sprendžiate klausimą dėl laikinojo įdarbinimo. Tačiau vykdant kontrolę susiduriama su tuo, kad pranešimas apie įdarbinimą tą pačią dieną visą laiką asocijuojasi su tuo, kad kai kontroliuojanti institucija nustato pažeidimą arba nustato, kad pradėjo dirbti ir nėra pranešta „Sodrai“, tai visą laiką sakoma, kad bus pranešta tuoj pat. Ar jūs manote, kad įmonės neplanuoja ir negalėtų informuoti apie to laikinojo darbuotojo įdarbinimą? Aš manyčiau, kad kiekviena įmonė planuoja savo darbus ir jeigu reikia priimti papildomai žmonių, viskas labai gražu, bet jinai iš karto tai gali susiplanuoti ir tai įvykdyti, ir informuoti „Sodrą“ dėl tų darbuotojų įdarbinimo. Leisdami pranešti tą pačią dieną, ar jūs nepadidinsite šešėlinės ekonomikos?
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajam Seimo nariui už klausimą. Iš tiesų, kaip aš ir minėjau, kontrolė būtina ir svarbi. Be abejonės, kiekviena verslo įmonė, kiekvienas verslas bent jau trumpuoju laikotarpiu planuoja savo darbus. Kai mes kalbame apie laikinųjų darbuotojų įdarbinimą, mes atsižvelgiame ir į tai, kad yra tam tikros nestandartinės situacijos, ir būtent tų nestandartinių situacijų atveju tam, kad įmonė būtų nepažeidžiama, o būtų taip pat apsidraudusi, manoma, kad šitas įstatymo projektas tai leistų padaryti.
PIRMININKAS. Dėkoju, ministre. Jūs atsakėte į visų Seimo narių klausimus. Kokių būtų nuomonių dėl įstatymo projekto? Yra nuomonė prieš. Gerbiamasis J. Razma. Prašom, kolega.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, galbūt ministrės siekiai yra geri. Tačiau kai aš žiūriu į tai, kaip surašytas projektas, man kyla klausimų, ar neatversime landų nelegaliam darbui, tai yra ar nepalengvinsime išsisukti darbdaviui, kai atvykę Darbo inspekcijos darbuotojai galės fiksuoti, jog yra kažkokie ar laikini, ar nelaikini darbuotojai. Būtent tas parašymas projekte, kad laikinasis darbuotojas ir įdarbinimo įmonė gali susitarti ir kitaip, palieka teisinį neapibrėžtumą, kaip ten iš tikrųjų atskirais atvejais bus susitarta, ir ar tie susitarimai nesudarys sąlygų nelegalų darbą pateikti kaip legalų. Dėl to aš turiu abejonių. Man atrodo, geriau jau būtų laikomasi tos tvarkos, kuri yra dėl nuolatinio darbo, kad šiandien pranešei „Sodrai“, rytoj pradedi dirbti. Tada visiems yra viskas aišku. Dėl to aš, balsuodamas dėl šio projekto, susilaikysiu.
PIRMININKAS. Dėkoju. Nuomonė už – A. Sysas.
A. SYSAS (LSDPF). Ačiū. Norėčiau apginti ministrę, nes šitas projektas rengtas dar gerbiamojo D. Jankausko. Prisiminkite, kad jūsų buvimo valdžioje metu buvo priimtas įstatymas dėl laikinojo įdarbinimo įstaigų ir jų visos tos veiklos. Aš irgi labai atsargiai į tai žiūriu ir uždaviau klausimą. Aš manau, mūsų reikalas sudaryti galimybę, kad lanksčiau vyktų visi tie procesai ir kad mūsų nekritikuotų (…), kad pas mus suvaržyti darbo santykiai. Manau, mes, paprasčiausiai svarstydami biudžetą, turime skirti daugiau lėšų Darbo inspekcijai, kad šitą procesą tikrai stebėtų. Jeigu pasitaikytų tokie atvejai dėl nelegalaus darbo, aišku, reikėtų grįžti prie įspėjimo prieš dieną. Šiuo atveju, manau, komitetas pasvarstys ir padarys išvadas iš to, ką mes čia klausėme ir ko mes norėtume, kokio tikslo siekiame. Labai ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolegos. Yra išsakytos nuomonės už ir prieš. Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad po pateikimo pritartume Įdarbinimo per laikinojo įdarbinimo įmones įstatymo 3 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektui Nr. XIIP-235, kviečiu visus balsuoti.
Balsavimo rezultatai: už – 87, prieš nėra, susilaikė 5. Taigi po pateikimo įstatymo projektui yra pritarta. Siūlomi komitetai. Pagrindinis komitetas – Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Kokių bus pasiūlymų dėl komitetų? Nėra. Bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta.
Siūloma svarstyti šių metų balandžio 9 d. Dėl svarstymo datos nėra kitų pasiūlymų? Bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta bendru sutarimu.

10.48 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 412 ir 415 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4794 (pateikimas)

Darbotvarkės 1-5 klausimas – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 412 ir 415 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4794. Pranešėja – gerbiamoji A. Pabedinskienė. Prašom, ministre.
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū. Teikiu Lietuvos Respublikos administracinių teisės pažeidimų kodekso 412 ir 415 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Šio projekto tikslas – palengvinti administracinės atsakomybės taikymą asmenims, kliudantiems Valstybinės darbo inspekcijos pareigūnams, bei sugriežtinti sankcijas už darbo laiko apskaitos pažeidimus.
Įstatymo projektu siekiama veiksmingesnio inspektorių darbo ir mažinti darbo laiko apskaitos pažeidimų skaičių, kartu didinti paskatas vengti nedeklaruojamojo darbo reiškinio.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 41 straipsnio pakeitimu siekiama užtikrinti veiksmingą Valstybinės darbo inspekcijos inspektorių darbą. Administracinės atsakomybės ribų už kliudymą Valstybinės darbo inspekcijos pareigūnams atlikti jiems pavestas pareigas arba jų reikalavimų nevykdymą teisės subjektams išplėtimu ne siekiama suvaržyti asmenų teises, o siekiama sudaryti kuo palankesnes sąlygas inspektoriams vykdyti savo funkcijas. Kliudymas Valstybinės darbo inspekcijos pareigūnams atlikti jiems pavestas pareigas arba jų reikalavimų nevykdymas užtrauktų baudą ne tik darbdaviams arba jų įgaliotiems asmenims, bet ir visiems kitiems asmenims.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 415 straipsnyje numatytą sankciją siūloma griežtinti kartu stiprinant kovą su nedeklaruojamu darbu. Šiuo metu pagal Administracinių teisės pažeidimų kodekso 415 straipsnį už darbo laiko nežymėjimą darbo laiko apskaitos žiniaraštyje, patvirtintame Lietuvos Respublikos Vyriausybės, arba žinomai neteisingų duomenų apie asmenų, dirbančių pagal darbo sutartį įmonėse, įstaigose, organizacijose, darbo laiko, įskaitant viršvalandinius darbus, darbą nakties metu, poilsio ir švenčių dienomis, kai yra nukrypimų nuo normalių darbo sąlygų, įrašymą į darbo laiko žiniaraštį yra nustatyta bauda nuo 500 Lt iki 3 tūkst. Lt. Projekte siūloma baudos dydį nustatyti iki 5 tūkst. Lt. Asmenims, jau baustiems administracine nuobauda už darbo laiko apskaitos pažeidimus, baudos dydis išliktų nepakitęs – nuo 5 tūkst. iki 10 tūkst. Lt. Griežtinti Administracinių teisės pažeidimų kodekso 415 straipsnyje numatytas sankcijas skatina ne tik darbo laiko apskaitos pažeidimo turinio svarba, bet ir didėjantis tokių pažeidimų mastas.
2012 m. pastebėta tendencija, kad kai kurios įmonės vietoj nelegalaus darbo pradėjo piktnaudžiauti viršvalandiniais darbais, darbų organizavimais poilsio dienomis už tai nesumokėdamos. Darbo ir poilsio laiko pažeidimai 2012 m. sudarė daugiau kaip pusę visų pažeidimų – 55… %. Lyginant su 2011 m., kai sudarė 39,8 %, matomas ženklus augimas. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju ministrei. Jūsų nori paklausti trys Seimo nariai. Pirmasis klausia J. Sabatauskas. Ruošiasi R. J. Dagys.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Gerbiamoji ministre, aš noriu jūsų paklausti dėl 2 straipsnio. Jūs siūlote 1 dalyje didinti maksimalią sankciją iki 5 tūkst. Lt. Aš matau, kad jūs pateikėte trumpą statistiką, kad nuo 2010 m. iki 2011 m. padaugėjo tokių pažeidimų. Man būtų įdomus dalykas, kokios buvo taikytos nuobaudos? Turiu omeny baudų dydžius. Aišku, jūs turbūt dabar neatsakysite, bet tokių skaičių aš norėčiau sulaukti komitete, ir ne dvejų, o bent jau penkerių metų. Ačiū.
A. PABEDINSKIENĖ. Ačiū gerbiamajam Seimo nariui. Tikrai šiandien negalėčiau jums atsakyti, tų skaičių tikrai neturiu, bet mes parengsime jums visą informaciją ir pateiksime.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia R. J. Dagys. Ruošiasi M. Zasčiurinskas.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Taip sutapo, kad kolega J. Sabatauskas to paties paklausė.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Aš irgi norėjau paklausti, ko Julius paklausė, bet prašom patikslinti „ir kitiems asmenims.“ Kas į tą sąvoką įeina? Ir patys darbuotojai, dirbantys, taip?
A. PABEDINSKIENĖ. Ir kiti vadovaujantys darbuotojai.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Bet čia neįeina tie patys dirbantys? Gerai. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, norinčių kalbėti dėl pateikto įstatymo projekto už, prieš… Už. Gerbiamieji kolegos, kadangi tik viena nuomonė yra už, gal jūs… Gerbiamasis Algirdai, vicepirmininke! Jeigu jūs nekalbėtumėte, nes nuomonių prieš nėra, mes truputėlį greičiau judėtume į priekį. Nėra? Po pateikimo galime pritarti bendru sutarimu? Ačiū. Taigi po pateikimo…
Balsuojame. Yra norinčių balsuoti. Prašau. Taigi kas už tai, kad po pateikimo pritartume įstatymo projektui Nr. XIP-4794 – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 412 ir 415 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui.
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 88, prieš nėra, susilaikė 2. Taigi po pateikimo įstatymo projektui yra pritarta.
Siūlomi komitetai. Pagrindinis komitetas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Dėl pagrindinio komiteto nėra kitų pasiūlymų? Nėra. Papildomas komitetas – Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Dėl papildomo komiteto? Bendru sutarimu galime pritarti komitetams? Pritarta. Siūloma svarstyti balandžio 18 d. Dėl svarstymo datos taip pat nėra kitų nuomonių? Nėra. Pritarta bendru sutarimu. Taigi baigėme svarstyti ir šį įstatymo projektą.
Dėkoju gerbiamajai ministrei. Linkime jums kuo geriausios kloties.
Kviečiu į tribūną gerbiamąją ministrę B. Vėsaitę. Nėra. Tai galbūt kitus darbotvarkės klausimus, gal ministrė pasirodys šiek tiek vėliau.

10.57 val.
Seimo nutarimo „Dėl projekto „Via Baltica“ pripažinimo ypatingos valstybinės svarbos projektu“ projektas Nr. XIP-4706, Seimo nutarimo „Dėl Rytų–Vakarų transporto koridoriaus Lietuvos dalies projekto (Klaipėdos valstybinio jūrų uosto, kelių, geležinkelių infrastruktūros komplekso) pripažinimo ypatingos valstybinės svarbos projektu“ projektas Nr. XIP-4707 (pateikimas)

Taigi darbotvarkės 1-7a klausimas – Seimo nutarimo „Dėl projekto „Via Baltica“ pripažinimo ypatingos valstybinės svarbos projektu“ projektas Nr. XIP-4706. Pranešėjas – susisiekimo viceministras Vladislavas Kondratovičius. Kitas klausimas yra lydimasis. Kiek suprantu, pateiksite abu klausimus iš karto. Prašom, viceministre.
V. KONDRATOVIČ. Laba diena, gerbiamasis Seimo Pirmininke, laba diena, gerbiamieji Seimo nariai. Pristatau nutarimo „Dėl projekto „Via Baltica“ pripažinimo ypatingos valstybinės svarbos projektu“ projektą.
Nutarimo projekto tikslas – pripažinti projektą „Via Baltica“ ypatingos valstybinės svarbos projektu ir modernizavus automobilių kelius pagerinti susisiekimą tarp Vakarų Europos ir Baltijos šalių, tarp Baltijos šalių ir Šiaurės Europos šalių. Taip pat užtikrinti, kad greičiau būtų vykdomas projektas ir žemės paėmimo visuomenės poreikiams procedūros. Priėmus teikiamą nutarimo projektą, bus taikomos Lietuvos Respublikos žemės paėmimo visuomenės poreikiams įgyvendinant ypatingos valstybinės svarbos projektus įstatyme numatytos supaprastintos žemės paėmimo visuomenės poreikiams procedūros. Atsižvelgiant į reikalavimus iki 2030 m. rekonstruoti pagrindinius TEN-T tinkle esančius automobilių kelius, kad jie atitiktų automagistralės kategorijos keliams keliamus reikalavimus, nuolat didėjant transporto intensyvumui, užtikrinant efektyvų ir saugų eismą yra būtina „Via Baltica“ pripažinti ypatingos valstybinės svarbos projektu.
Tikslai, kuriuos tikimasi pasiekti įgyvendinus projektą „Via Baltica“: nuosekliai didinti žmonių ir krovinių judumą, gerinti susisiekimą su Baltijos valstybėmis ir skatinti greitesnę Baltijos jūros regioninę plėtrą, mažinti automobilių transporto spūstis Europos kelių tinkle, pagerinti transporto paslaugų kokybę sutrumpinant vežimo laiką, padidinant keleivių, krovinių srautą, padidinti saugumą įrengiant skirtingų lygių sankryžas ir įdiegiant intelektualias transporto sistemas.
Prašome pritarti pateiktam projektui.
PIRMININKAS. Dėkoju, viceministre. Jūsų nori paklausti daug Seimo narių. Pirmasis klausia K. Glaveckas. Ruošiasi E. Jonyla.
K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamasis viceministre, jūs čia pristatėte viską iš tikro labai gražiai, kad viskas bus lyg ir gerai ir kad tos pastangos suteikti statusą iš tikro padėtų Lietuvoje „Via Balticos“ dalį išplatinti, tačiau visas kelias į Europą vis dėlto veda ir per Lenkiją. Bent aš nežinau, kokios dabartiniu metu dedamos pastangos, kad tas kelias nuo Lietuvos sienos iš tikro būtų išplatintas, kad neišeitų butelio efektas. Mes Lietuvoje padarysime platų kelią, o paskui nuo Lenkijos sienos prasidės siauras kelias ir visas transportas užstrigs. Kokia jūsų nuomonė ir kokia stadija yra derybų su Lenkija? Ką jūs galėtumėte tuo klausimu pasakyti? Ačiū.
V. KONDRATOVIČ. Ačiū, gerbiamasis Seimo nary. Tikrai geras klausimas. Tuo klausimu jau buvo kalbėta su Lenkijos atstovais ir savivaldos lygmeniu, turiu omenyje (…) ir Suvalkų miestus, nes nuo jų priklauso to projekto plėtros galimybės. Taip pat planuojama per artimiausius susitikimus su atsakingais už transporto sektorių asmenimis aptarti šitą galimybę.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia E. Jonyla. Ruošiasi A. Mitrulevičius.
E. JONYLA (LSDPF). Ačiū, Seimo Pirmininke. Gerbiamasis viceministre (aš šiame krašte), kiek žinoma, kelias „Via Baltica“ tikrai tiesiamas daug metų, bet iki šiol jis neturėjo valstybinės reikšmės projekto statuso, kad žemė būtų lengvatiniu būdu paimama šiai paskirčiai. Sakykite, kodėl tik šiuo metu pateikiamas tas įstatymas? Ar nebuvo reikalo anksčiau?
V. KONDRATOVIČ. Iš tikrųjų nebuvo reikalo. Matot, „Via Baltica“ atitiko E27 kelio ruožą, eina būtent ta trasa. Visiems projektams, kurie buvo vykdomi iki šiol, užtekdavo turimo statuso ir to nereikėjo vykdyti. Bet jeigu mes žiūrėsime į ateitį, kai reikės papildomų juostų, apvažiavimų, aplinkkelių, tikrai tai reikės daryti, nes mes tas turimo kelio ribas jau peržengiame.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega A. Mitrulevičius. Ruošiasi M. Zasčiurinskas.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Mano klausimas būtų toks. Vyksta paskirų magistralės ruožų projektavimo darbai ir tam yra būtina žemė. Būtent per priėmimus gyventojai skundžiasi, kad tos tarnybos, kurios vykdo šiuos darbus, mažai bendrauja su tais žemių savininkais, kurie nesutinka būtent su tais įvertinimais. Kaip jūs galvojate gerinti tą situaciją, kad būtų glaudesnis tų tarnybų ir žemės savininkų ryšys sprendžiant tuos klausimus?
V. KONDRATOVIČ. Ačiū už klausimą. Aš manau, kad žemės paėmimas be savininkų neįmanomas. Taigi jie turėtų bendrauti su žemės savininkais. Bet jeigu yra tokių faktų, mes galime atkreipti į tai dėmesį būtent tos institucijos, kuri tai atlieka. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia M. Zasčiurinskas. Ruošiasi S. Jovaiša.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamasis Pirmininke. Gerbiamasis viceministre, mano klausimas apie tą patį, apie ką kalbėjo kolega K. Glaveckas. Aš norėčiau pasitikslinti, Lietuvos pusėje darbai vyksta visu tempu, daug darbų yra atlikta. Ar tik dabar mes pradedame kalbėti su Lenkijos puse, ar koks nors darbas jau buvo atliktas, bet nebuvo rezultatų? Konkretizuokite, kokia tenai padėtis dabar yra, nes iš jūsų pirmo atsakymo susidariau vaizdą, kad tik dabar pradedama šnekėti?
V. KONDRATOVIČ. Ačiū už klausimą. Galbūt patikslinsiu savo pirmąjį atsakymą. Klausimas buvo apie perspektyvinius darbus. Jeigu mes kalbėsime apie visą „Via Baltica“, tai „Via Baltica“ pripažinta svarbiu Europos Sąjungos keliu, į ją yra įtrauktos ir Lenkija, ir Lietuva, ir Latvija, ir Estija, ir Suomija. Taigi visos šitos šalys yra įsipareigojusios plėtoti šį projektą, čia nereikia kokių nors papildomų raginimų. Klausimas tik, ar tie pinigai, tie projektai, kurie buvo, vėluoja arba nevėluoja. Mes matome, kad Lenkija iš tikrųjų padarė nemažai, tikrai kelius jie sutvarkė, kiek teko matyti, yra parengusi nemažai projektų. Klausimas, kokios lėšos naujo finansavimo laikotarpiu ateis ir kiek bus skirta „Via Balticai“. Šitą klausimą, kaip sakiau, mes keliame ir kelsime visada kur tik susitiksime, nes „Via Baltica“ yra vienas iš svarbiausių mūsų prioritetų.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega S. Jovaiša. Ruošiasi R. Kupčinskas.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, Pirmininke. Norėjau paklausti, kokių dar yra junginių, papildančių „Via Baltica“ funkcionalumą, ar jie įtraukti į kompleksiškus projektus ir kiek tai papildomai gali kainuoti?
V. KONDRATOVIČ. Ačiū už klausimą. Jeigu jūs kalbate apie infrastruktūrinius projektus, tai reikia kalbėti apie ruožus. Jeigu mes kalbėsime apie ruožą Marijampolė–Kaunas, tai, kaip jau matėte, aiškinamajame rašte yra pažymėta, kad visa tų infrastruktūrinių dalykų plėtra kainuos dabartinėmis kainomis maždaug 450 mln. Lt ir daugiau. Ten, aišku, būtinas sankryžų įrengimas, būtinas aptvėrimų įrengimas, saugaus eismo infrastruktūros plėtra ir visos kitos. Iš tikrųjų norima prilyginti „Via Baltica“ magistralės lygiui, kad būtų rezultatas.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia R. Kupčinskas. Ruošiasi V. M. Čigriejienė.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamasis kolega, jūs puikiai žinote, koks intensyvus eismas vyksta „Via Balticos“ keliu. Be abejo, šiaip ar taip, atėjo metas, kad reikalinga šio kelio rekonstrukcija, nes nepaprastai intensyviai vežami kroviniai šiuo keliu. O strategiškai žiūrint, ar buvo skaičiuota, kokių lėšų reikės visai per mūsų valstybės teritoriją einančiai „Via Balticos“ daliai rekonstruoti ir per kiek laiko tai bus padaryta? Ačiū.
V. KONDRATOVIČ. Ačiū už klausimą. Gerbiamasis Seimo nary, kaip aš jau minėjau, pavyzdys yra Marijampolės–Kauno atkarpa, kuri yra daugiau nei 20 kilometrų ir gali kainuoti 455 mln. Aišku, klausimas apie automobilių eismo intensyvumą. Galima sakyti, reikia eiti ruožais. Pirmas ruožas yra nuo Lenkijos sienos iki Kauno, jį reikia platinti, nes ten daugiausia važiuoja automobilių, kurie po to įsilieja į A1 magistralę. Antras etapas būtų toliau. Sunku dabar įvertinti, kiek kainuotų, nes reikia padaryti bendrus teritorijų planavimo dokumentus, kiek kainuos žemės paėmimas, kiek kainuos investicijos. Manau, artimiausiu laikotarpiu mūsų laukia tas vertinimas. Galiu pasakyti, kad investicijos nėra mažos. Vien tik tokios mažos atkarpos sutvarkymas kainuoja nemažus pinigus.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolegė V. M. Čigriejienė. Ruošiasi J. Narkevičius.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, prašau pasakyti, ar sklandžiai vyks europinių lėšų panaudojimas, kokių trukdžių yra tam Lietuvoje ir kokių trukdžių yra mūsų kaimyninėje Lenkijoje? Gal galite atsakyti?
V. KONDRATOVIČ. Labai ačiū už klausimą. Galiu pasakyti, kad pagal paskutinius turimus duomenis iš Transporto investicijų direkcijos dėl pinigų iš Europos Sąjungos panaudojimo Lietuvos keliams 97 % tų lėšų yra panaudota. Jeigu kur nors liks lėšų, Kelių direkcija sako, kad turi galimybių, parengtų techninių projektų ir galėtų atlikti konkursą, kad tuos pinigus panaudotų. Dėl Lenkijos nežinau, negaliu atsakyti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega J. Narkevičius.
J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū. Į mano klausimą atsakyta. Sėkmės realizuojant šį projektą. Ačiū.
V. KONDRATOVIČ. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamasis viceministre, kaip suprantu, jūs pristatėte abu klausimus, ir lydimąjį nutarimą. Tiesiog norinčių kalbėti už, prieš nėra. Galbūt po pateikimo galime pritarti bendru sutarimu šiems dviem nutarimų projektams? Taip. (Balsai salėje) J. Razma kviečia balsuoti. Balsuojam. Kas už tai, kad pritartume abiem nutarimų projektams? Gerbiamieji kolegos Seimo nariai, užimkime savo darbo vietas ir balsuokite dėl nutarimų projektų Nr. XIP-4706 ir Nr. XIP-4707 priėmimo po pateikimo.
Viceministre, dėkojame jums. Jūs savo misiją kaip ir baigėte. Ačiū jums.
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 84, prieš nėra, susilaikė 4. Po pateikimo nutarimo projektams Nr. XIP-4706 ir Nr. XIP-4707 yra pritarta. Siūlomi komitetai. Pagrindinis – Ekonomikos komitetas. Dėl papildomų komitetų pasiūlymų nėra? Ir dėl kito nutarimo, lydinčiojo nutarimo, taip pat yra siūlomas pagrindinis Ekonomikos komitetas. Nėra pasiūlymų dėl kitų komitetų? Bendru sutarimu galime pritarti, kad svarstytų būtent šitas komitetas. Dėl svarstymo datos. Taip pat šių metų balandžio 9 d. yra planuojama svarstyti. Kokių būtų kitų pasiūlymų? Dėl datos nėra. Bendru sutarimu pritarta. Taigi pateikimas šių klausimų baigėsi.

11.10 val.
Investicijų įstatymo 2 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-32 (pateikimas)

Kitas klausimas, kurį praleidome, 1-6 – Investicijų įstatymo 2 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-32. Pranešėja – gerbiamoji B. Vėsaitė. Prašom, ministre.
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, pristatau Investicijų įstatymo 2 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-32. Įstatymo projekto rengimo pagrindas šiame įstatymo projekte… Jis parengtas siekiant sudaryti palankesnes investicines sąlygas Lietuvoje steigti strateginius informacinių technologijų infrastruktūrinius projektus, tai yra duomenų centrus, ir įgyvendinti aukštųjų technologijų, aukštos pridėtinės vertės gamybinio bei tiriamojo pobūdžio energetinius investicinius projektus.
Tikslai – tai apibrėžti strateginę informacinių technologijų infrastruktūros objekto sąvoką. Toliau, investuojant išplėsti valstybės paramos krypčių spektrą ir nustatyti papildomą investicijų skatinimo būdą. Nustatyti, kad iš investuotojų, veikiančių strateginiuose informacinių technologijų objektuose, nerenkamos viešuosius interesus atitinkančios paslaugų lėšos.
PIRMININKAS. Dėkoju ministrei. Jūsų nori paklausti vienas Seimo narys. Gerbiamasis kolega E. Jonyla. Prašom.
E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, Seimo Pirmininke. Gerbiamoji ministre, siekis skatinti aukštųjų technologijų plėtrą buvo užfiksuotas, kaip skaitau aiškinamajame rašte, dar 2008 m. gruodyje. Taip sakant, praeitos Vyriausybės planuose, tačiau šis įstatymas kažkodėl buvo laikomas stalčiuose ir tik dabar jis pateiktas. Negalite pasakyti, dėl kokių priežasčių taip buvo?
B. VĖSAITĖ (LSDPF). Žinote, gerbiamasis kolega, atsirado keli realūs investuotojai, kurie tikrai ateitų į Lietuvą. Lietuva konkuruoja su kitomis šalimis, Vidurio Europos šalimis, kaip Čekija, Slovakija, Rumunija, Bulgarija, kur elektros energijos kainos yra šiek tiek žemesnės. Mes, norėdami tuos investuotojus pritraukti, o aukštų technologijų Lietuvoje yra apie 3 %, kurie sudaro eksporto struktūrą, tai būtent ir teikiame šito įstatymo projektą. Tai, kas yra padaryta buvusios Vyriausybės, mes nemanome, kad tai yra blogai. Tuos dalykus, kurie geri, reikia tęsti.
PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamoji ministre, jūs atsakėte į klausimą. Pateikėte įstatymo projektą. Norinčių kalbėti dėl šio įstatymo po pateikimo nėra. Galbūt bendru sutarimu mes galime pritarti šiam įstatymo projektui? Pritarta bendru sutarimu.
Dėl komitetų. Pagrindinis – Ekonomikos komitetas. Dėl pagrindinio komiteto kokių būtų pasiūlymų, pastabų? Nėra. Bendru sutarimu galime pritarti. Informacinės visuomenės plėtros komitetas – papildomas komitetas. Nėra pastabų? Galime bendru sutarimu pritarti? Pritarta. Siūloma svarstyti kovo 28 d. Vyriausybė siūlo svarstyti skubos tvarka. Gerbiamieji kolegos, dėl datos pasiūlymų nėra? Nėra. Dėkoju. Baigiame svarstyti šitą klausimą.

11.15 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 301 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-154 (pateikimas)

Kolegos, mes labai gražiai ir greitai judame į priekį, tiesiog lenkiame laiką. Galbūt 2-9 klausimą gali pateikti J. Sabatauskas? Gerbiamasis Juliau, ar jūs pasiruošęs? 2-9. Pasiruošęs. Administracinių teisės pažeidimų kodekso 301 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pateikimas. Ir V. Gapšys galėtų pasiruošti pateikti savo klausimą. Gerai? Po J. Sabatausko pateikimo. Dar kartą kartoju, kad J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas, pristato klausimą – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 301 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, Pirmininke. Gerbiamieji kolegos, šis projektas, jo būtinybė atsirado po to, kai 2012 m. rugsėjo 25 d. Konstitucinis Teismas nutarimu pripažino, kad būtent Administracinių teisės pažeidimų kodekso 301 straipsnio 2 dalies nuostata, pagal kurią asmenims už pakartotinį vairavimą apsvaigus negali būti skirta mažesnė nuobauda, nei numatyta sankcijoje, arba visai neskirta nuobauda, prieštarauja Konstitucijos 109 straipsnio 1 daliai ir konstituciniam teisės valstybės principui. Mano projekto esmė yra labai paprasta, tiesiog išbraukiama šio straipsnio 2 dalis…
PIRMININKAS. Dėkoju Juliui, komiteto pirmininkui.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). …įgyvendinant nutarimą.
PIRMININKAS. Dėkoju. Kolegų, norinčių paklausti, nėra. Ačiū, pirmininke. Nuomonės už ir prieš, po pateikimo norinčių kalbėti nėra. Galbūt po pateikimo bendru sutarimu galime pritarti? Gerbiamasis J. Razma siūlo balsuoti. Pritariame? Balsuojame. Gerai. Mes kalbėjome, kad šioje kadencijoje statistikos jau neskaičiuosime.
Skelbiu balsavimo rezultatus: už – 71, prieš nėra, susilaikė 1. Pritarta po pateikimo. Pagrindinis – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Dėl pagrindinio komiteto nėra. Bendru sutarimu galime pritarti? Pritarta. Papildomų komitetų, norinčių svarstyti, nėra. Siūloma svarstyti gegužės 7 d. Dėl datos? Nėra kitų pasiūlymų? Nėra. Pritarta bendru sutarimu.

11.18 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1242, 127, 130, 1302 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-1477 (pateikimas)

Klausimas 2-11 – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1242, 127, 130, 1302 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-1477. Pranešėjas gerbiamasis V. Gapšys.
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju. Gerbiamieji Seimo nariai, teikiame Administracinių teisės pažeidimų kodekso pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą, kuriuo siekiame reglamentuoti situacijas, kai šiuo metu už kelių eismo taisyklių pažeidimus yra numatyta tam tikrais atvejais konfiskuoti techniką. Šiuo atveju mes kalbame apie tą techniką, kuri yra naudojama žemės ūkyje, ir specialiąją techniką. Dabar yra ir teismų išaiškinimai, kurie tam tikru atveju turės poveikį, bet siūlome komitetui panagrinėti tą situaciją, kad tais atvejais, kai specialioji technika iki šiol buvo konfiskuojama, kad galbūt nereikia taikyti konfiskacijos, nes ypač žemės ūkyje susiduriama su situacija, kai yra sustabdomi ūkio darbai, o vairavo net ne savininkas, o kitas jo samdytas asmuo, kurį patikrinti dėl jo blaivumo, prieš jam įsėdant į techniką, yra sudėtinga. Todėl siūlome komitetui panagrinėti galimybes būtent tokiais atvejais žemės ūkio technikos ir kitos specialiosios technikos nekonfiskuoti.
PIRMININKAS. Dėkoju, kolega. Jūsų nėra norinčių paklausti. Nuomonės už ir prieš nėra. Kviečiu visus… Gal bendru sutarimu galime pritarti? Ačiū. Pritarta bendru sutarimu po pateikimo.
Siūlomi komitetai. Pagrindinis – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Dėl komiteto pastabų nėra. Bendru sutarimu galime pritarti. Pritarta bendru sutarimu.
Siūloma svarstyti gegužės 7 d. Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu. Baigiamas svarstyti šis klausimas po pateikimo.

11.20 val.
Draudimo įstatymo 93, 114 ir 127 straipsnių pakeitimo ir 228 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIP-4723 (pateikimas)

Kiti mūsų darbotvarkės klausimai. Kadangi finansų ministras gerbiamasis R. Šadžius yra atvykęs pas mus į plenarinių posėdžių salę, taigi gerbiamąjį finansų ministrą kviečiu į tribūną. Jis pristatys nemažai įstatymų projektų ir lydimųjų projektų. Taigi, darbotvarkės 1-8 klausimas – Draudimo įstatymo 93, 114 ir 127 straipsnių pakeitimo ir 228 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIP-4723. Ir keletas lydimųjų projektų… Ne, lydimųjų nėra, atsiprašau, čia 1-8 klausimas. Labai atsiprašau. 1-8. Toliau bus lydimieji aktai. Tai, gerbiamasis ministre, prašom.
R. ŠADŽIUS. Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, dar anos kadencijos Vyriausybė yra teikusi šį įstatymo projektą. Jis yra techninis ir juo siekiama įteisinti tą jau faktiškai egzistuojančią situaciją, kad nustatant draudimo sąlygas negalima atsižvelgti į asmenų lytį. Europos Teisingumo Teismas yra priėmęs sprendimą, kad atitinkamos Europos Sąjungos direktyvos nuostatos, kurios leido tą daryti, kuriose buvo tokia išlyga, nustojo galioti 2012 m. gruodžio 21 d. Šiuo metu yra priimta ir 2014 m. sausio 1 d. įsigalios Draudimo įstatymo nauja redakcija, kurioje jau viskas gerai. Bet likusiam šitam laikui iki sausio 1 d. reikėtų pataisyti šiuo metu, šiuo momentu galiojantį Draudimo įstatymą panaikinant išlygą, kad tam tikrais atvejais nustatant draudimo sąlygas būtų atsižvelgiama į asmens lytį. Prašyčiau jūsų pritarti.
PIRMININKAS. Dėkoju, ministre. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Klausia V. Gapšys. Ruošiasi A. Nesteckis.
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju. Gerbiamasis ministre, ar yra padaryti skaičiavimai, kiek galėtų pabrangti, greičiausiai moterims? Nes aš įsivaizduoju, dabar dažniausiai moterų rizika yra vertinama mažiau draudimo įmokos procentais, priėmus šį įstatymo projektą.
R. ŠADŽIUS. Priėmus šį įstatymo projektą iš tikrųjų faktiškai niekuo nesikeistų, nes nuo gruodžio 21 d. jokios išlygos pagal lytį jau nebėra taikomos, nes yra Europos Teisingumo Teismo sprendimas ta tema. Finansiškai niekaip nepaveiks. Tai yra tam tikros teisinės omisijos užpildymas.
PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia A. Nesteckis.
A. NESTECKIS (LSDPF). Dėkui, Pirmininke. Gerbiamasis ministre, įstatymas, kurį mes dabar ruošiamės priimti, galios atgaline data. Ar nebus teisinis pažeidimas dėl įstatymo įsigaliojimo nuo gruodžio 21 d.?
R. ŠADŽIUS. Bėda ta, kad tas įstatymas Vyriausybės buvo teiktas dar praeitais metais ir dabar, priimant šį įstatymą, be abejo, įsigaliojimo straipsnį reikėtų išbraukti. Jis įsigaliotų nuo jo paskelbimo „Valstybės žiniose“.
PIRMININKAS. Taip, komitetas, aš manau, patvarkys datą. Dar tik pateikimas. Taigi, daugiau norinčių paklausti nėra. Nuomonės už, prieš? Nėra.
Gerbiamieji kolegos, po pateikimo galime pritarti bendru sutarimu? Labai ačiū. Pritarta bendru sutarimu. Dėkoju, ministre.
Taigi, siūlomi komitetai: pagrindinis – Biudžeto ir finansų komitetas. Nėra kitų pasiūlymų? Nėra. Pritarta. Papildomas – Žmogaus teisių komitetas. Kitų pasiūlymų nėra dėl komitetų? Galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta bendru sutarimu.
Siūloma svarstyti balandžio 16 d. Kitų pasiūlymų nėra. Data tinka, pritarta bendru sutarimu.

11.23 val.
Kolektyvinio investavimo subjektų įstatymo 1, 2, 4, 25, 36, 42, 46, 84, 128, 133, 134, 140, 142, 143, 147, 152, 156 straipsnių pakeitimo ir papildymo, 129 straipsnio ir VIII skyriaus šeštojo skirsnio pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIIP-4672, Informuotiesiems investuotojams skirtų kolektyvinio investavimo subjektų įstatymo projektas Nr. XIP-4673, Finansų įstaigų įstatymo 4 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4674, Įmonių restruktūrizavimo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4675, Administracinių teisės pažeidimų kodekso 17316 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4676 (pateikimas)

Taigi, gerbiamasis ministre, pristatykite darbotvarkės klausimus nuo 1-9a (įstatymo projektas Nr. XIP-4672) iki pat 1-10 b. (Balsai salėje: „1-9e!“) Teisingai, iki 1-9e visus šiuos įstatymų projektus.
R. ŠADŽIUS. Ačiū, gerbiamasis Pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, šiuo įstatymų projektų paketu yra siūloma atskiru įstatymu, būtent Informuotiesiems investuotojams skirtų kolektyvinio investavimo subjektų įstatymu, reglamentuoti veiklą tų kolektyvinio investavimo fondų ir jų valdytojų, kur investuoja profesionalūs arba informuotieji investuotojai, tai yra tie investuotojai, kurie turi galimybę prisiimti pačią didžiausią riziką ir kurių gynybai valstybės nustatytų priemonių faktiškai nereikia. Reikia tik minimalaus reguliavimo.
Tam taip pat skirtas Kolektyvinio investavimo subjektų įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymas, kuriuo išbraukiamos atitinkamos dalys, kurios perkeliamos į mano paminėtą Informuotiesiems investuotojams skirtų kolektyvinio investavimo subjektų įstatymo projektą. Taip pat siūloma pataisyti Finansų įstaigų, Įmonių restruktūrizavimo įstatymus ir Administracinių teisės pažeidimų kodekse praplėsti subjekto, kuris galėtų pažeisti atitinkamus įstatymus, sąvoką, įvardijant investicinę bendrovę. Prašyčiau pritarti.
PIRMININKAS. Dėkoju, ministre. Nėra norinčių jūsų paklausti. Ačiū jums už įstatymo projektų pristatymą. Norinčių kalbėti už, prieš nėra. Aš siūlau dėl visų įstatymų projektų, kurie buvo pateikti ministro, kadangi nuomonės, kaip suprantu, sutampa, tiesiog bendru sutarimu gal pritarkime visiems pristatytiems įstatymų projektams ir judame toliau į priekį. Taigi, pritarta bendru sutarimu po pateikimo.
Siūlomi komitetai. Aš taip suprantu, kad tie patys komitetai dėl visų įstatymų projektų siūlomi, t. y. Biudžeto ir finansų komitetas – pagrindinis komitetas. Kitų pasiūlymų nėra? Bendru sutarimu galime pritarti. Ir papildomas komitetas – Audito komitetas. Taigi. Ir papildomas dar yra darbotvarkės 1-9e klausimas, įstatymo projektas Nr. XIP-4676, dar papildomas komitetas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. (Balsai salėje) Pagrindinis komitetas būtų Teisės ir teisėtvarkos komitetas, teisingai, dėl vienintelio to lydimojo įstatymo projekto. O papildomi komitetai būtų Audito komitetas ir Biudžeto ir finansų komitetas. Dėl komitetų kokių būtų pasiūlymų? Taip, kaip projektu numatyta. Aš manau, galima pritarti bendru sutarimu. Pritarta bendru sutarimu.
Siūloma svarstyti visus šiuos įstatymų projektus balandžio 16 d. Dėl svarstymo datos taip pat nėra kitų pasiūlymų? Nėra. Taigi, klausimai baigti svarstyti.
Gerbiamieji kolegos, dabar yra 11.27 val. Padarysime pertrauką iki 12 val., kaip yra numatyta, ir 12.00 val. toliau tęsime rytinį posėdį. Skelbiu pertrauką iki 12.00 val. Labai jums ačiū.

Pertrauka

PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Gerbiamieji kolegos, prašau užimti vietas, tęsime rytinį posėdį. (Balsai salėje) Prašom registruotis.
Užsiregistravo 56 Seimo nariai.

12.06 val.
Fizinių asmenų bankroto įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-258 (pateikimas)

Svarstome… Matau salėje mūsų kolegą R. Žemaitaitį ir svarstome 1-15 klausimą – Fizinių asmenų bankroto įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, leiskite pristatyti Fizinių asmenų bankroto įstatymo 4 straipsnio pakeitimą. Kaip žinote, įsigaliojo Fizinių asmenų bankroto įstatymas ir buvome numatę, kad visos bylos, kylančios iš fizinių asmenų bankroto, būtų nagrinėjamos apygardų teismuose, tačiau niekas nepagalvojome apie patį krūvį. Kai Teisės ir teisėtvarkos komitete per praėjusią kadenciją mes svarstėme, kaip geriau turėtų būti, kad geriau turėtų nagrinėti apylinkių teismai, juolab kad apylinkių teismai turi visą medžiagą apie fizinį asmenį, apie įsiskolinimą, be abejo, skolų bylas. Antras argumentas, kad apygardų teismų krūvis šiandien viršija apylinkių teismus. Šitas dalykas būtų logiškas ir reikia priimti kuo skubiau, kad jis įsigaliotų, nes nuo balandžio 1 d. prasidės pats procesas.
PIRMININKAS. Dėkojam. Klausti niekas nenori. Ar galime po pateikimo pritarti bendru sutarimu? Pritariam.
Pagrindinis komitetas – Aplinkos apsaugos komitetas, papildomas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. (Balsai salėje) Atsiprašau, Teisės ir teisėtvarkos komitetas, ne į tą eilutę pasižiūrėjau. Labai atsiprašau, pagrindinis – Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomų komitetų valdyba nesiūlo. Siūloma svarstyti kovo 26 d. Ar galime sutikti? Galime. Sutariam.
Gerbiamieji kolegos, iškilo problema. Turbūt niekas nelaukė, kad Lietuvoje žiema užsitęs taip ilgai, viceministrai neranda į Seimą kelio. Pažiūrim protokolinį. Gerbiamieji, suradome, galima svarstyti klausimą – Seimo protokolinio nutarimo „Dėl Renatos Arnauskaitės peticijos“ projektą. Kviečiu į tribūną Peticijų komisijos pirmininką P.Čimbarą.

12.09 val.
Seimo protokolinio nutarimo „Dėl Renatos Arnauskaitės peticijos“ priėmimas

P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, vadovaudamasis Peticijos įstatymo 12 straipsnio 3 dalimi ir Seimo Peticijų komisijų nuostatų 28 punktu, teikiu išvadą dėl R. Arnauskaitės peticijoje pateiktų pasiūlymų.
Seimo Peticijų komisija šių metų sausio 16 d. posėdyje, iš esmės išnagrinėjusi R. Arnauskaitės peticiją dėl Visuomenės informavimo ir Antrinės teisinės pagalbos įstatymų, priėmė sprendimą atmesti tokius pateiktus pasiūlymus. Pirmas – išbraukti Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos įstatymo 11 straipsnio 6 dalies 3 punktą: „Antrinė teisinė pagalba neteikiama, jeigu pareiškėjas kreipiasi dėl neturtinės žalos, susijusios su garbės ir orumo gynimu, tačiau jis nepatyrė turtinės žalos.“ Antras – papildyti įstatymą 11 straipsnio nuostata, kad aiškiau būtų apibrėžiamos pajamos, kai priklauso valstybinė teisinė pagalba. Trečias – pakeisti arba padaryti tam tikras išimtis dėl pajamų lygių, kai kompensuojama, suteikiama valstybės garantuojama teisinė pagalba, sumažinti laikotarpį.
Kokiais motyvais remdamasi komisija priėmė šį sprendimą, jums yra smulkiai išdėstyta pateiktoje išvadoje. Norėčiau pabrėžti, kad pasiūlymą išbraukti iš minėto įstatymo 11 straipsnio 6 dalies 3 punktą, kuriame numatyta, kad antrinė teisinė pagalba neteikiama, jeigu pareiškėjas kreipiasi dėl neturtinės žalos, susijusios su garbės ir orumo gynimu, tačiau jis nepatyrė turtinės žalos, buvo nuspręsta todėl, kad teisė gauti antrinę teisinę pagalbą nėra absoliuti prigimtinė ir neribojama. Ją suteikia pati valstybė savo iniciatyva ir savo nuožiūra, ir tik tokia apimtimi, kokia yra pajėgi šią teisę garantuoti tiems asmenims, kuriems tokia pagalba būtiniausia. Aš viso to klausimo neskaitysiu.
Antras pareiškėjos pasiūlymas irgi atmestas, nes turto pajamų lygius antrinei teisinei pagalbai gauti nustato Vyriausybė. Pareiškėjos pasiūlymą padaryti tam tikras išimtis asmens turto ir pajamų lygiui, teikiant valstybės garantuojamą teisinę pagalbą, buvo nuspręsta atmesti todėl, kad ir šiuo metu šis įstatymas numato gana daug asmenų grupių, kuriems antrinė teisinė pagalba teikiama nepaisant turto ir pajamų lygio, todėl nustatyti tokių išimčių nėra pagrindo.
Pareiškėjos pasiūlymą dėl laikotarpio, už kurį būtų pateikta metinė gyventojų ar šeimos turto deklaracija, buvo nuspręsta atmesti todėl, kad antrinės teisinės pagalbos instituto paskirtis – suteikti kokybišką, efektyvią ir ekonomiškai pagrįstą teisinę pagalbą, ginant teisėtus interesus tų asmenų, kuriems tokia pagalba būtina. Tuo tarpu sutrumpinus laikotarpį, už kurį būtų pateikta deklaracija, gali atsitikti taip, kad asmens tikroji turtinė padėtis nebus tinkamai įvertinta ir antrinė teisinė pagalba bus teikiama asmeniui, kuris turi pakankamai lėšų teisinei pagalbai užtikrinti.
Atsižvelgdamas į visa tai, prašyčiau pritarti komisijos išvadai ir priimti Seimo protokolinį nutarimą atmesti peticijoje pateiktus pasiūlymus pakeisti įstatymą taip, kaip siūlo pareiškėja.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Ar būtų vienas už ir vienas prieš? Niekas nenori. Ar galime bendru sutarimu pritarti Peticijų komisijos išvadai? Balsuojame.
Už balsavo 58, susilaikė 6. Peticijų komisijos išvadai pritarta.
Protokolui: M. Zasčiurinskas – už.

12.14 val.
Seimo protokolinio nutarimo „Dėl Seimo pritarimo Laikinosios tyrimo komisijos prašymui rengti uždarus posėdžius“ priėmimas

Svarstome Lietuvos Respublikos Seimo protokolinį nutarimą „Dėl Laikinosios tyrimo komisijos dėl sutikimo Lietuvos Respublikos Seimo narę N. Venckienę patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jos laisvę“. Kviečiu komisijos pirmininką V. Saulį pateikti siūlymą.
V. SAULIS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, vadovaudamasis Seimo statuto 75 straipsnio 1 dalimi ir Seimo laikinųjų tyrimo komisijų 7 straipsnio 6 dalimi bei atsižvelgdamas į Laikinosios tyrimo komisijos 2013 m. kovo 6 d. posėdyje priimtą sprendimą kreiptis į Seimą, prašant pritarimo komisijai nutarus rengti uždarus posėdžius, teikiu Seimui protokolinio nutarimo projektą „Dėl Seimo pritarimo Laikinajai komisijai rengti uždarus posėdžius“. Šito protokolinio nutarimo projektas jums yra pateiktas. Iš pradžių tiek.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, vienas už ir vienas prieš. Už nori kalbėti M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Iš tiesų aš manau, kad analogiškas sprendimas, kurio projektas dabar teikiamas, turėtų būti taikomas visais atvejais visoms komisijoms. Nes iš tiesų laikinojoje komisijoje su kokiu momentu mes susiduriame? Kai yra atviras posėdis ir mes norime gauti konkrečią informaciją, prokuroras visada (100 % visada) pasako: tai yra ikiteisminio tyrimo medžiaga, ir jis jos skelbti nenori. Todėl aš visiškai pritariu šitam dokumento projektui ir prašau balsuoti už. Ačiū.
PIRMININKAS. A. Matulas – prieš.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kadangi nebuvo galima pasisakyti už ir šiek tiek turiu kitą nuomonę, galiu pasakyti, kad komisija nenutarė, kad visus posėdžius rengs uždarus. Mūsų komisija nutarė, kad tie posėdžiai, kuriuose bus nagrinėjama ikiteisminė medžiaga, tiksliau, kurių metu bus susipažįstama su ikiteismine medžiaga, bus uždari. Visi kiti posėdžiai, kai bus nagrinėjami pareiškimai, vieši pareiškimai, bus atviri. Iš tiesų siūlau pritarti šitam sprendimui, kad komisija pati kraštutiniais atvejais apsispręstų ir surengtų tokius posėdžius. Bet tokių sprendimų, kad visus posėdžius darytume uždarus, nes tai vis tiek yra visuomenėje labai rezonansiniai įvykiai, bylos, komisija nepriėmė.
PIRMININKAS. Dėkojame. Gerbiamieji kolegos, aš manau, čia neturi būti ginčo, nes Statutas reikalauja, kad Seimas duotų sutikimą komisijai rengti uždarus posėdžius. Jeigu komisija nuspręs daryti atvirus, balsuosite ir darysite atvirus, bet kiekvieną kartą nereikės kreiptis dėl uždarų. Ar galime pritarti bendru sutarimu, ar reikia balsuoti? Antanas neprieštarauja? Sutarta. Pritariame protokoliniam nutarimui.

12.17 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1424, 225, 237 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4697 (pateikimas)

Svarstome darbotvarkės 2-12 klausimą – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1424, 225, 237 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Pranešėjas – J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, teikiu Administracinių teisės pažeidimų kodekso nedidelį pataisų projektą, kurį, kaip aš pažymiu aiškinamajame rašte, jums inicijavo puikiai žinoma asociacija „Linava“. Galima pasidžiaugti ir turbūt nedažni atvejai, kai pačios asocijuotos verslo struktūros reikalauja, siūlo projektus, kurie nustato griežtesnę tvarką, didesnes bausmes už atitinkamos rinkos pažeidimus.
Šiuo atveju asociacija yra susirūpinusi, kad šiandien dar nėra deramos tvarkos su leidimais, pervežant krovinius tarptautiniais maršrutais Lietuvos teritorijoje, kad yra nemažai užsienio vežėjų, kurie sugeba ar be leidimų, ar su netikrais leidimais veikti mūsų rinkoje. Ir yra pasiūlyta Administracinių teisės pažeidimų kodekse numatyti šiek tiek didesnes baudas už krovinių vežimą be leidimų.
Taip pat siūloma numatyti, kad tikrinti galėtų ir policija. Muitinės kriminalinė tarnyba neturi didelių pajėgų, kad visoje Lietuvos teritorijoje efektyviai galėtų tikrinti. Manau, ta galimybė policininkui čia tikrai nepakenktų, kai galbūt policija stabdo ir tikrina, sakykim, kitus dokumentus, vairuotojo pažymėjimą, automobilio tvarkingumą, kartu galėtų pasižiūrėti ir dėl to leidimo. Toks paprastas projektas.
PIRMININKAS. Dėkoju. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Klausia M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis kolega, aš norėjau paklausti, kokios baudos vidutiniškai yra skiriamos? Gal turite tokius duomenis?
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš siūlau, kaip jūs matote, padidinti baudų ribas beveik du kartus, tai yra už pirmą kartą gabenimą be leidimo – nuo 3 tūkst. iki 5 tūkst., o už pakartotinį veiksmą, už pakartotinį pažeidimą – nuo 5 tūkst. iki 10 tūkst. Lt. Kaip praktiškai ta statistika atrodo šiandien, aš tokių duomenų neturiu. Ar yra būdinga, kad skiria tą žemutinę ribą, ar viršutinę, čia reikėtų, aišku, pasiteirauti. Atitinkamų duomenų aš nesu surinkęs, bet, manau, kad asociacija „Linava“ turbūt be pagrindo to klausimo nekeltų, jeigu, sakykime, dabartinės baudos veiktų efektyviai.
PIRMININKAS. Ačiū. Klausia J. Sabatauskas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Mano klausimas irgi panašus. Aš norėjau klausti, kiek tokių pažeidimų esama dabar. Bet aš suprantu iš kolegos atsakymo dėl ankstesnio klausimo, kad tokios informacijos jis neturi. Jeigu jūsų neapsunkintų, mano prašymas būtų, kad jau svarstymui komitete tokia informacija būtų gauta. Būtų gerai už kelerius metus. Ačiū.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gera pastaba. Iš tikrųjų, kai projekto autorius eis į pagrindinį komitetą, pasistengsiu nurodytą informaciją gauti ir pateikti.
PIRMININKAS. Ačiū. Motyvų už, prieš nėra. Ar galima bendru sutarimu, ar reikia balsuoti? Lingavimas – pritarimas bendru sutarimu. Pritarta po pateikimo.
Svarstome 2-13. Atsiprašome. Komitetai. Pagrindinis komitetas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas – Biudžeto ir finansų komitetas. Siūloma svarstyti gegužės 7 d. Nėra kitokių… Sutarta.

12.22 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 503 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-198(2) (pateikimas)

Svarstome 2-13 – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 503 straipsnio papildymo įstatymo projektą Nr. XIIP-198. Pranešėjas – V. Juozapaitis.
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, siūlau pritarti po pateikimo Lietuvos Respublikos administracinių teisės pažeidimų kodekso 503 straipsnio papildymo įstatymo projektui, kurio 1 straipsnį siūlau papildyti 2, 3, 4 ir 5 dalimis. Trumpai tariant, atsakomybė už tyčinį turto sunaikinimą ar sužalojimą nepadarius nukentėjusiam žymios žalos ir visų įmanomų baudų už tokią veiką ribų padidinimas. Ar turėčiau dar?..
PIRMININKAS. Minutėlę! Jūsų nori paklausti trys Seimo nariai. Pirmasis klausia R. Žilinskas.
R. ŽILINSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, Seimas jau yra sugriežtinęs atsakomybę už svetimo turto sugadinimą, turėdamas galvoje grafičius. Nelabai supratau, kas naujo iš tiesų jūsų siūlomose pataisose?
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Vėlgi šita iniciatyva buvo atsakas į visuomeninių organizacijų kreipimąsi. Administracinių teisės pažeidimų kodeksas numato tokią, sakyčiau, labai demokratišką baudos išraišką, kai už tokią veiką užtraukiama bauda nuo 100 iki 300 Lt. Vėlgi tai nėra vien tik grafičių ar panašių kokių nors chuliganiškų veiksmų išraiška, bet tai gali būti ir kitoks tyčinis, netyčinis fasadų sužalojimas, kai ne visuomet galima taikyti baudžiamąją atsakomybę. Taigi aš siūlau sugriežtinti administracinę atsakomybę.
PIRMININKAS. Klausia E. Šablinskas.
E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Atsisakau.
PIRMININKAS. Atsisako. Ačiū. M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui. Gerbiamasis kolega, dabar galiojančiame 50 straipsnyje yra parašyta „tyčinis“. Jūs sakote, kad tyčinis gali būti ne tik dėl chuliganiškų paskatų. Jeigu tyčinis, tai dėl… Dabar jūs įvedate sąvoką „tyčinis“ dėl chuliganiškų paskatų. Mano klausimas, koks gali būti tyčinis sunaikinimas ne dėl chuliganiškų paskatų? Dėl ko reikia išskirti chuliganiškas paskatas ir po to versti įrodinėti tą, kuris nukentėjo, kad tai buvo padaryta tyčia, bet dar viena sąlyga – dėl chuliganiškų… Kam reikalingas toks apsunkinimas? Tai vienas aspektas.
Kitas aspektas. Kokia praktika yra dabar? Kokias vidutiniškai baudas dabar nustato teismai arba administracinės komisijos, nes dabar riba yra nuo 100 iki 300 Lt?
V. JUOZAPAITIS (TS-LKDF). Sprendžiant iš to, ką aš matau bent jau Vilniaus mieste, ko gero, tos baudos yra tikrai neveiksmingos ar bent jau jos netaikomos, nes pastatų išniekinimas ir fasadų gadinimas, ir administracinių pastatų, ir gyvenamųjų namų, jau pradeda rėžti akį. Artėjant visų mūsų žinomam Europos Tarybos pirmininkavimui, kai čia suvažiuos labai labai daug užsienio svečių, ko gero, tokie fasadų „papuošalai“ bus tikrai ne ta forma, kuria mes norėtume pateikti savo sostinę arba kitas Lietuvos gyvenvietes.
Dėl konkrečių formuluočių aš tikrai nesiginčyčiau. Jeigu toliau svarstymo metu kiltų kokių nors pataisų arba pasiūlymų, aš esu atviras ir tikrai nesu užsispyręs vartoti vieną ar kitą žodį. Tuo labiau kad tikrai nesu teisininkas ir negaliu iki galo suformuluoti taip, kaip turėtų atrodyti. Taigi chuliganiškos paskatos, aš manau, tai taikytina, kai daro grupė asmenų, kai tyčia iš anksto susitarę eina niekinti pastatų. Tyčinis kitoks sužalojimas galėtų būti tiesiog neatsargaus vairavimo pasekmė, kai automobilis gali sugadinti fasadą ar dar kaip kitaip.
PIRMININKAS. Dėkoju pranešėjui. Už pasisakančių nėra. Prieš nori kalbėti J. Sabatauskas. Dėkoju, pranešėjau. Jūs galite…
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų numatant įstatymo projekte naujas dalis, įvedant (…) chuliganiškas paskatas ir grupes asmenų, kai apskritai tas klausimas įstatyme jau yra išspręstas… Administracinių teisės pažeidimų kodekso 32 straipsnyje yra numatyta, kad administracinę atsakomybę sunkinančios aplinkybės (tai yra chuliganiškos paskatos ir grupės asmenų padaryta veika) ir yra kaip sunkinančios aplinkybės ir jos taip yra vertinamos sprendžiant administracinės atsakomybės klausimą. Todėl tikrai, manau, neverta jas atskirai rašyti į konkretų straipsnį, nes kiekvieną straipsnyje numatytą veiką asmuo, nagrinėjantis bylą, turi išanalizuoti, ar nėra visų sunkinančių ir lengvinančių aplinkybių. Todėl paprastai nerašoma atskirai straipsnyje, nebent dėl kultūros paveldo, bet ir tai yra Teisės departamento pastaba dėl Baudžiamojo kodekso. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū. Balsuojame. Atsiprašau. Dar atsirado pritariantis A. Ažubalis.
A. AŽUBALIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kviečiu pritarti, nes situacija tikrai kelia nerimą. Daugelį metų mes bandome ir teikiame įvairius pasiūlymus. Praėjusią kadenciją aš teikiau papildyti ir sugriežtinti, kad ir Baudžiamajame kodekse atsirastų straipsnis. Žinoma, mūsų teisininkai ir puristai atsakė labai paprastai: žinote, viskas gerai, kodeksas yra, nereikia nieko daryti, nereikia griežtinti ir panašiai.
Mes matome, kokia dabar yra situacija Vilniuje ir kituose miestuose. Tiesiog miestas yra visiškai apdergtas grafičiais. Jeigu mes nesugebame pasiūlyti naujų prevencinių, profilaktinių priemonių, kad šiuo atveju būtų numatytos didesnės baudos, tai mes, atvirai kalbant, prisipažįstame, kad nuleidžiame rankas. Tada būtų lengviausia kaltinti policiją arba miesto valdžią, sakyti: žinote, jie negaudo. Bet kai jie pagauna, jeigu labai aiškiai pasakyta, kad bauda gali būti ir 10 Lt, įvardyta, ir 50 Lt, tai jie ir gauna tokias baudas. Vieną kartą pabandykime bent tokį vaistą. Ačiū.
PIRMININKAS. Dėkojame. Gerbiamieji kolegos, balsuojame.
Už balsavo 38, prieš – 4, susilaikė 32. Po pateikimo pritarta.
Pagrindinis – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Siūloma svarstyti gegužės 7 d.

12.31 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1361, 1362, 225, 2252, 227, 229, 237 ir 281 straipsnių pakeitimo ir Kodekso papildymo 1363 ir 1364 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIP-4532 (pateikimas)

Svarstome darbotvarkės 2-7 klausimą – Administracinių teisės pažeidimų kodekso daugelio straipsnių pakeitimo ir kodekso papildymo dviem straipsniais įstatymo projektą. Pranešėjas – viceministras V. Kondratovičius.
V. KONDRATOVIČ. Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1361, 1362, 225, 2252, 227, 229, 237 ir 281 straipsnių pakeitimo ir kodekso papildymo 1363 ir 1364 straipsniais įstatymo projektas Nr. XIP-4532. Įstatymo projekto tikslas – suderinti Administracinių teisės pažeidimų kodekso kai kurių straipsnių nuostatas su Lietuvos Respublikos pavojingų krovinių vežimo automobilių, geležinkelių ir vidaus vandenų keliais įstatymu, kurio nauja redakcija įsigaliojo 2012 m. sausio 1 d. Šito įstatymo įgyvendinimo teisės aktų nuostatomis keičiamas Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1361 straipsnis, kuriame numatyta atsakomybė už pažeidimus, susijusius su pavojingų krovinių vežimu, saugos specialistų paskyrimu ir įmonės ataskaitų pateikimu, ir 1362 straipsnis, kuriame numatyta atsakomybė už pavojingų krovinių vežimą automobilių keliais ir su tuo susijusios veiklos reikalavimų pažeidimais. Šiuose straipsniuose patikslinamos sąvokos ir atliekami būtini teisės technikos ir redakciniai pakeitimai. Taip pat Administracinių teisės pažeidimų kodeksas papildomas nauju 1364 straipsniu, kuriame detalizuojami pavojingų krovinių vežimo geležinkelių keliais ir su tuo susijusios veiklos reikalavimų pažeidimai pagal analogiją su Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1362 straipsniu ir nauju 1364 straipsniu, kuriame numatoma atsakomybė už pavojingų krovinių vežimą vidaus vandenų keliais ir su tuo susijusios veiklos vykdymą. Tai leis užtikrinti Lietuvos Respublikos pavojingų krovinių vežimą automobilių, geležinkelių ir vidaus vandenų keliais įstatymo 1 straipsnio 1 dalyje numatytą draudimą vežti pavojingus krovinius vidaus vandenų keliais ir vykdyti su tuo susijusią veiklą. Papildomai susijusiuose Administracinių teisės pažeidimų kodekso straipsniuose atliekami kiti būtini teisės technikos ir redakciniai pakeitimai. Prašome pritarti pateiktam projektui.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti du Seimo nariai. Pirmasis klausia R. Kupčinskas.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Jeigu, kaip jūs sakote, 2012 m. sausio 1 d. įsigaliojo teisės aktų dėl krovinių vežimo įvairiomis transporto priemonėmis tam tikros pataisos, o sankcijos už to pervežimo pažeidimus įsigalios tik dabar, ar tai reiškia, kad per tą laikotarpį už pažeidimus jokių sankcijų nebuvo? Ačiū.
V. KONDRATOVIČ. Ačiū už klausimą. Sunku atsakyti, ar buvo, ar nebuvo, neturiu tos informacijos. Galima bus pateikti svarstymo metu. Bet, matot, mes papildome naujais straipsniais – geležinkeliais ir vandens vandenų… Anksčiau jokių sankcijų šitos rūšies transportui nebuvo numatyta. Po priėmimo bus numatyta, tada bus viskas sutvarkyta.
PIRMININKAS. Klausia M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju. Gerbiamasis viceministre, patikslinkite, kas yra pavojingi kroviniai? Pirmas klausimas.
Antras klausimas. Ar į jų sąvoką patenka fekalijų vežimas maistui pritaikytomis cisternomis? Jūs tikriausiai prisimenate, prieš dvejus metus žiniasklaidos buvo iškelta tokia labai vieša informacija.
V. KONDRATOVIČ. Dėl fekalijų vežimo arba nuotekų. Nuotekos nėra pavojingi kroviniai, tai yra nuotekos, jos tvarkomos pagal kitus dalykus. Bet, jeigu jūs norite tiksliai žinoti, kas įeina į pavojingus krovinius pagal klasifikaciją, mes galėsime jums pateikti tą informaciją, kurios dabar aš neturiu. Manau, ten pagal pobūdį labai daug tų krovinių. Kiekvienas gamintojas arba vežėjas, priimdamas krovinį, turi žinoti, ar jis pavojingas, ar nepavojingas.
PIRMININKAS. Dėkojame. Gerbiamieji kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti, ar reikia balsuoti? Galime. Pritarta.
Svarstome kompleksinį… (Balsai salėje)
Pagrindinis komitetas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Numatytas svarstymas gegužės 16 d.

12.36 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 2321, 281 straipsnių pakeitimo ir Kodekso papildymo 14212 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIP-5012, Kelių transporto kodekso 21 ir 56 straipsnių pakeitimo ir Kodekso priedo papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-5013, Vartotojų teisių apsaugos įstatymo 20 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-5014 (pateikimas)

Kompleksinis 2-8 klausimas – Administracinių teisės pažeidimų kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo ir kodekso papildymo straipsniais įstatymo projektas, Kelių transporto kodekso 21 ir 56 straipsnių pakeitimo ir kodekso priedo papildymo įstatymo projektas bei Vartotojų teisių apsaugos įstatymo 20 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas toliau lieka tribūnoje – V. Kondratovičius.
V. KONDRATOVIČ. Ačiū, pirmininke. Teikiamais teisės aktų projektais siekiame užtikrinti 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr.181/2011 dėl miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transportu keleivių teisių, kuriuo iš dalies keičiamas reglamentas Nr. 2006/2004, nuostatų įgyvendinimą. Šis reglamentas nustato šias esmines vežimo miesto ir tolimojo susisiekimo autobusais taisykles dėl: a) keleivių nediskriminavimo vežėjams siūlant vežimo sąlygas, b) keleivių teisių mirties ar kūno sužalojimo, ar bagažo dingimo, ar jo sugadinimo, įvykus nelaimingam atsitikimui, naudojantis miesto ar tolimojo susisiekimo autobusais atvejais, nediskriminavimo ir privalomos pagalbos neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, keleivių teisių, atšaukus kelionę ar vėluojant ją pradėti, būtinosios keleiviams teiktinos informacijos.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso tikslas – įgyvendinti reglamento Nr. 181/2011 31 straipsnio nuostatas nustatyti sankcijas, pažeidus keleivių teises. Šiame reglamento straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės nustato sankcijų, taikomų pažeidus šio reglamento nuostatas, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. Atsižvelgiant į tai, siūloma Administracinių teisės pažeidimų kodeksą papildyti 14212 straipsniu ir nustatyti, kad keleivinių kelių transporto… keleivių teisių pažeidimas užtraukia baudą įmonės vadovui ar jo įgaliotam asmeniui nuo 300 iki 500 Lt. Atkreiptinas dėmesys į tai, kad administracinės sankcijos yra tik vienos iš teisinių priemonių reguliuoti keleivių vežimo veiklą. Pažeidus keleivio teises, bus ne tik traktuojama vežėjo administracinė atsakomybė, bet ir bus svarstomas jo licencijos sustabdymo ar panaikinimo klausimas.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 2311 straipsnio 1 dalis keičiama siekiant suteikti įgaliojimus Valstybinei kelių transporto inspekcijai surašyti administracinių teisių pažeidimo protokolus ir nagrinėti bylas, susijusias su keleivių teisių pažeidimu. Administracinių teisės pažeidimų kodekso 281 straipsnio 2 dalis keičiama siekiant nustatyti administracinių teisių pažeidimo bylos dėl keleivių teisių pažeidimo nagrinėjimo vietą. Siūloma nustatyti, kad šie pažeidimai galėtų būti nagrinėjami pagal pažeidimų padarymo vietą: pažeidėjo gyvenamąją vietą arba pagal transporto priemonių įskaitos vietą.
KTK projektų tikslas – suderinti reglamento Nr. 181/2011 ir Kelių transporto kodekso nuostatas, įtvirtinančias keleivių teises. Siūloma Kelių transporto kodekso 21 straipsnio 1 dalį papildyti 6 punktu ir nustatyti, kad keleivis turi reglamento nustatytas teises. Taip pat siūloma Kelių transporto kodekso 21 straipsnio 1 dalies 4 punkte išbraukti nuostatą, kuri suteikia teisę keleiviui nemokėti priemokos už pakeistą patogesnę transporto priemonę arba gauti bilieto kainos skirtumą, jeigu transporto priemonė pakeista į mažiau patogią, nei buvo nurodyta keleivio biliete. Kadangi šiuo metu transporto priemonių parkas yra visiškai pasikeitęs, tolimojo susisiekimo maršrutai transporto priemonių be minkštų atlošiamų sėdynių ir bagažinės keleivio bagažui vežti neturi, todėl KTK nuostata šioje dalyje yra naikintina kaip nebeaktuali ir neveikianti. Be to, reglamente Nr. 181/2011 nustatyta, kad keleivis turi teisę gauti 50 % bilieto kainos sudarančią kompensaciją, jeigu vežėjas atšaukia kelionę ar vėluoja ją pradėti daugiau kaip 120 minučių, todėl taip pat naikintina nuostata, kad, vežėjui nepateikus kitos transporto priemonės, jei keleivio biliete nurodyta transporto priemonė dėl kokių nors priežasčių negali važiuoti, keleivis turi teisę gauti atitinkamą kompensaciją Keleivio ir bagažo vežimo taisyklių nustatyta tvarka.
Kelių transporto kodekso 56 straipsnis šiuo metu neatitinka reglamento Nr. 181/2011 nuostatų dėl pretenzijų ir ieškinių dėl žalos atlyginimo pareiškimo tvarkos, todėl siūloma šį straipsnį keisti. Kelių transporto kodekse nustatyta, kad vežėjas praneša apie pretenzijos patenkinimą arba atsisakymą ją patenkinti ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo jos gavimo dienos. Kai reglamento Nr. 181/2011 27 straipsnyje nustatyta, kad per vieną mėnesį nuo skundo gavimo dienos vežėjas keleiviui praneša, kad jo skundas yra patenkintinas, atmestas ar tebevyksta jo nagrinėjimas, o galutinis terminas pateikti galutinį atsakymą yra ne vėliau kaip 3 mėnesiai nuo skundo gavimo dienos. Vartotojų teisių apsaugos įstatymo 20 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pardavėjas, paslaugų teikėjas, nesutikdami su vartotojų reikalavimais, privalo ne vėliau kaip per 10 dienų nuo vartotojo kreipimosi gavimo dienos, jeigu kiti įstatymai nenustato kitaip, pateikti vartotojui išsamų, motyvuotą raštišką atsakymą, pagrįstą dokumentais, o Reglamento 1812011 27 straipsnyje nustatyta, kad per vieną mėnesį nuo skundo gavimo dienos vežėjas keleiviui praneša, kad jo skundas yra patenkintas. Atsižvelgiant į tai, Vartotojų teisių apsaugos įstatymo 20 straipsnio 2 dalies nuostatos keistinos. Prašome pritarti pateiktam projektui.
PIRMININKAS. Dėkojame, viceministre. Jūs taip išsamiai pristatėte visas pataisas, kad turėtų nelikti klausimų. Bet trys užsirašė. J. Sabatauskas klausia pirmasis.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis viceministre, dėl pirmojo – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 1 straipsnio pataisų, kur jūs siūlote papildyti „administracinė atsakomybė dėl keleivio teisių pažeidimų“. Iš esmės noriu atkreipti dėmesį į Teisės departamento pastabą, kadangi Kelių transporto kodekso 21 straipsnio 1 dalyje numatytos ir tokios keleivio teisės, kaip važiuoti nurodytoje vietoje, vežtis atitinkamo svorio ir dydžio bagažą, jūsų nurodyta minimali bauda 300 Lt būtent šitais atvejais gali atrodyti pernelyg didelė. Tiesiog atkreipiu dėmesį, kad kai kuriais atvejais reikės duoti vertinti tam asmeniui, kuris tirs tą administracinę bylą.
V. KONDRATOVIČ. Ačiū už pasiūlymą. Iš tikrųjų, aš manau, svarstymo metu mes šitą panagrinėsime.
PIRMININKAS. Klausia S. Jovaiša.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis viceministre, ar visos šitos priemonės būtų taip pat taikomos tarptautiniams kitų šalių vežėjams. Ir kaip būtų išieškota keleivių patirta žala? Ačiū.
V. KONDRATOVIČ. Faktiškai, kur yra sudaromas vežimo sandoris, tai ten keleivis turi kreiptis. Jeigu vežėjas yra ne Lietuvoje registruotas, jis perka bilietą kitoje valstybėje, kitoje šalyje, jis turi kreiptis į tą šalį, bet, aišku, faktui nustatyti tai bus fiksuojama ir pateikiama kaip įrodymas, jeigu to reikės keleiviui.
PIRMININKAS. Klausia V. V. Margevičienė.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju, posėdžio pirmininke, už suteiktą galimybę. Gerbiamasis viceministre, noriu jūsų paklausti, ar šios visos įstatymo pataisos yra suderintos su Savivaldybių asociacija, nes daugelis savivaldybių skundžiasi, kad nebeišlaiko savo transporto ir reikia tarpmiestinių bilietų, ypač moksleiviams vežti, studentams vežti. Kaip tada bus su tuo transportu, kuris jau dabar turi milžiniškus įsiskolinimus?
V. KONDRATOVIČ. Labai ačiū už klausimą. Iš tikrųjų jūsų pateiktas klausimas yra aktualus, tikrai gauta daug paklausimų ne tik iš Savivaldybių asociacijos, bet ir iš pačių miestų, iš savivaldybių. Klausimas yra galbūt ne šio įstatymo, ne ATPK klausimas. Iš tikrųjų čia yra daug gilesnis klausimas ir šiuo metu yra dirbama. Kelios ministerijos susitinka ir aptarinėja, kaip pataisyti situaciją, kad ta našta nebūtų nei savivaldybėms, nei biudžetui, nei valstybės biudžetui, nes čia negalima į vienus vartus visko stumti. Šiuo atveju kiekvienas įstatymas iš tikrųjų yra pateikiamas Savivaldybių asociacijai. Jeigu jie teikia pasiūlymus, mes juos ar teikiame, ar atsižvelgiame po to.
PIRMININKAS. Dėkojame viceministrui. Prieš ir už kalbančių nėra. Ar galime pritarti visam paketui įstatymų? Gal balsuokime vieną kartą už visus tris, nes daug naujų žmonių pasirodė salėje. Viceministre, jūs laisvas, galite sėsti. Ačiū.
Už balsavo 59, prieš nėra, susilaikė 2. Įstatymo paketui pritarta.
Komitetai skirtingi. Dėl pirmojo įstatymo pagrindinis – Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas – Ekonomikos komitetas. Dėl antrojo pagrindinis – Ekonomikos komitetas, papildomas – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Dėl trečiojo – Europos reikalų komitetas… Atsiprašau, Ekonomikos komitetas ir Žmogaus teisių komitetas. Visus tuos tris įstatymų projektus siūloma svarstyti gegužės 16 d. Per šoninį – J. Sabatauskas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, dėl Vartotojų teisių apsaugos įstatymo visada Teisės ir teisėtvarkos komitetas būdavo pagrindinis.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, niekas neprieštaraujate. Paskiriame pagrindiniu Teisės ir teisėtvarkos komitetą.

12.49 val.
Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4158, Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymo įsigaliojimo ir įgyvendinimo įstatymo pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIP-4159, Vietos savivaldos įstatymo 16 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4160 (pateikimas)

Grįžtame į rytinę darbotvarkę. Rytinės darbotvarkės kompleksinis 1-14 klausimas – Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymo pakeitimo įstatymo projektas ir du jį lydintys. Kviečiu į tribūną viceministrą Almantą Petkų.
A. PETKUS. Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Laba diena, gerbiamieji Seimo nariai, leiskite pateikti Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymo pakeitimo įstatymo projektą ir jį lydinčiuosius – Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymo įsigaliojimo ir įgyvendinimo įstatymo pripažinimo netekusiu galios ir Vietos savivaldos įstatymo 16 straipsnio pakeitimo įstatymus kartu, vienu paketu. Teikiamų projektų tikslas: aiškiai reglamentuoti savivaldybių geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo priemonių, vartotojų, kitų asmenų santykius, atsirandančius išgaunant, naudojant, tiekiant geriamąjį vandenį, tvarkant nuotekas, sumažinti paslaugų miestuose ir kaime plėtros netolygumus, užtikrinti visuomenės poreikius atitinkančių geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų prieinamumą gyventojams. Esminiai šito įstatymo pakeitimai yra tokie: stambinti tiekimo įmones ir pasiekti tokį lygį, kad bent vienoje savivaldybėje veiktų vienas viešasis vandens tiekėjas. Šiuo metu Lietuvoje veikia per 300 vandens tiekėjų. Taip pat yra siūlomas privalomas vandens tiekimo įmonių licencijavimas. Siūloma nauja kainodaros politika. Šiuo metu nėra įpareigotos vandens tiekimo įmonės ir savivaldybės tvirtinti kainas kas metus, o tai lemia, kad įmonėse nėra sąnaudų, susigrąžinimo principas neveikia ir iš 360 šiandien veikiančių įmonių tik 7 veikia pelningai. Yra siūloma kainas tvirtinti kas metus.
Taip pat nustatyti, kad vartotojai prie infrastruktūros būtų prijungiami nemokamai, aiškiau reglamentuoti individualius nuotekų tvarkymo įrenginius, taip pat reglamentuoti, ko anksčiau niekada nebuvo Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatyme, paviršinių nuotekų tvarkymą. Paviršinių nuotekų tvarkymas atsirastų kaip trečioji veikla šalia vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo. Taip pat šitie įstatymai leistų pasiekti sąnaudų susigrąžinimo principą ir įsipareigojimą Europos Sąjungai iki 2015 m. tiekti centralizuotai vandenį ir šalinti nuotekas 95 % gyventojų. Kviečiu pritarti šitam įstatymui ir į visus klausimus pasiryžęs atsakyti.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Klausimų tikrai turėsime daug. Pirmas klausia E. Jonyla.
E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis viceministre, jūsų pateiktas projektas, be abejo, – tai revoliucija, sakykime taip, šioje srityje. Tikriausiai teko kalbėtis su savivaldybių merais, Savivaldybių asociacija. Kaip jūs žiūrite į tai, kad iš esmės bus likviduojamos gal ir savivaldybės įmonės, kurios tiekia vandenį, kurios tuo užsiima? Kokia nuomonė, taip bus ar ne?
A. PETKUS. Šitoje vietoje jokios revoliucijos tikrai nėra. Tai, kad vandens tiekimo įmonės ir toliau liks savivaldybių nuosavybė ir kad vandens tiekimas yra monopolinė valstybės sistema, tai šioje vietoje jokių pasikeitimų nebus ir ateityje tai turi išlikti. Aišku, šiuo metu diskutuojame su Savivaldybių asociacija ir Vandens tiekėjų asociacija ir matome, kad kai kuriuos momentus ir dabartiniame pateiktame įstatyme dar yra galimybė tobulinti, bet šiuos dalykus esame pasilikę suderinti su komitetu ir drauge su komitetu tuos pasiūlymus pateiksime.
PIRMININKAS. Klausia P. Narkevičius.
P. NARKEVIČIUS (DPF). Dėkui už suteiktą žodį, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis ministre, viceministre, atsiprašau, iš tikro tas projektas sukelia daug apmąstymų. Aš tiesiog norėčiau užduoti keletą klausimų, pradžioje bent porą. Ar jūs nemanote, kad iki 2014 metų gruodžio 31 d. pasiekti 95 % aprūpinimo gyventojų vandeniu ir nuotekų šalinimu yra tikrai realu? Čia būtų pirmas klausimas.
Antras mano klausimas būtų toks: projekte siūlomas vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros plėtros reglamentavimas yra, mano supratimu, ydingas aplinkosauginiu požiūriu ir neatitinka viešojo intereso užtikrinti geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų tiekimo abonentams kuo mažesnėmis kainomis. Viena iš pagrindinių priežasčių, aš manau, yra tai, kad nepaisant to, kad infrastruktūros plėtros sąnaudos įtraukiamos į geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslaugų kainą, projekte nenumatyta asmenų, individualiai išgaunančių, naudojančių geriamąjį vandenį ir individualiai tvarkančių nuotekas, pareiga prisijungti prie komunikacijas ar įrengimus… prie vandens tiekėjo nutiestos infrastruktūros. Ačiū.
PIRMININKAS. Atsiprašau, viceministre. Aš noriu visiems priminti: klausti – viena minutė. Gerbkime vieni kitus, kitaip išjungsime. Prašom.
A. PETKUS. Dėkoju už klausimą. Iš tikrųjų šiandien tenka konstatuoti, kad 2015 m. 95 % tiekimo centralizuotai vandens ir nuotekas… įsipareigojimų prieš Europos Sąjungą pasiekti nepavyks. Tačiau šito įsipareigojimo mes jokiu būdu negalime atsisakyti ir jo bus siekiama 2014–2020 m. Šiandien mūsų prognozėse, įvertinus visus atliktus, įgyvendintus projektus, galime pasakyti, kad 2015 m. pasieksime 81 % vandens tiekimo ir 74 % nuotekų valymo pasiekiamumą tiekėjams. Kaip minėjau anksčiau, ir šiuo metu tebediskutuojame dėl kai kurių dalykų tiek su Savivaldybių asociacija, tiek su Vandentiekio įmonių asociacija, ir tas klausimas, kad tose vietovėse, kur yra galimybė prisijungti prie centralizuotai tiekiamų nuotekų sistemų, kad privalėtų ir individualių nuotekų valymo įrenginių turėtojai ir eksploatuotojai, yra šiandienos darbotvarkėje ir didžiąja dalimi taip ir turėtų atsitikti.
PIRMININKAS. Klausia P. Čimbaras.
P. ČIMBARAS (DPF). Norėčiau paklausti. Pagal seną metodiką kainas nustatydavo savivaldos taryba, ir ne paslaptis, rinkimams artėjant, būdavo, sprendimų nepriėmė, kainų nekėlė, bet po to buvo pakeliamos. Pagal šitą metodiką kainas (…) Valstybinė kainų ir energetikos kontrolės komisija. Aš norėčiau jūsų paklausti, ar kaina nedidės tuo atveju? Mano manymu, kad kaina, ypač kaimo vietovėse, turėtų padidėti. Bet padidėjus vandens kainai ar kokybė pagerės?
A. PETKUS. Ir šiandien, kada savivaldybės tvirtina kainą, visada derina su Valstybine kainų ir energetikos kontrolės komisija, tik dabar galiojančiame įstatyme nebuvo prievolės tai daryti kasmet. Todėl kai kurios savivaldybės, stengdamosi išlaikyti politiškai arba populistiškai mažą kainą savo teritorijoje, nepriimdavo šitų sprendimų. Bet tai yra tik laikinas dalykas. Vis tiek ateina diena, kai reikia priimti sprendimus ir pasivyti tą mažą kainą. Šiandieninė politika yra tokia, kad kaina neviršytų daugiau kaip 4 % šeimų namų ūkių pajamų ir kad įmonės, kurios veikia šioje srityje, susigrąžintų sąnaudas. Ta kaina labai stipriai išaugti neturėtų tose vietovėse, kur gali išaugti stipriai kaina. Tada tos teritorijos yra numatomos jungti regioniniu principu ir savo tinklus, kurie veikia nepelningai, perduoti didesnėm regioninėm įmonėm.
PIRMININKAS. Klausia V. Baltraitienė.
V. BALTRAITIENĖ (DPF). Ačiū. Man atrodo, kad šis įstatymas yra visiškai per ankstyvas. Kiek suprantu, vyksta diskusijos tiek su savivaldybėmis, tiek su vandenų įmonėmis, ir pasakymas, kad savivaldybės turės savo įmones, o įstatyme parašyta, kad skelbiamas konkursas, patvirtinami regionai. Tada aš įsivaizduoju, pavyzdžiui, imame Kauno apskritį. Kaunas pasiima visų savivaldybių įmones kaip filialus ir tos dingsta. Kaina tikrai nesumažės. Ir ne dėl to, kad ten neprisijungia prie centralizuotų. Kai kur ir taip yra. Bet dėl to, kad nėra tinklų. Vadinasi, reikia vis tiek gauti pinigus ir tiesti tuos tinklus. Kitas dalykas, didžiausias nuostolis susidaro ten, kur yra tinklai, ir žmonės nesijungia ne dėl to, kad turi savo individualius, o iš viso neturi jokių nuotekų įrengimų arba ir vandentiekio.
Tai aš šiame įstatyme pasigendu ir noriu jūsų paklausti, koks tikslas jį teikti, jeigu jūs pats pripažįstate, kad nevykdysime tų nuostatų. Vyksta tik diskusijos. Tai kam erzinti žmones? Nes žmogus ateis į savivaldybę ir pasakys: 95 % turi būti užtikrinta, kad aš gaučiau geriamąjį vandenį ir nuotekas. Ir patys žinome, kad to nepadarysime, nes neskiriame pinigų. Tai koks tikslas teikti, jeigu, mano nuomone, čia beviltiški dalykai sudėti kol kas.
A. PETKUS. Dėkoju už labai reikalingą ir aktualų klausimą. Šioje situacijoje mes, ministerija, įvertinę šį projektą turėjome du pasirinkimus: arba jį teikti tokį, koks yra dabar, ir ieškoti galimybių su komitetu daryti naujas pataisas, arba grąžinti jį Vyriausybei tobulinti ir kaip naujai rengiamą projektą teikti su visomis Vyriausybės išvadomis. Tai užtruktų metus, o gal pusantrų. Tai mes priėmėme tokį sprendimą dabar teikti tokį įstatymą ir komitete jį tobulinti.
O tai, ką jūs paminėjote, tai faktiškai visi svarbiausi momentai, apie kuriuos mes šnekame su Savivaldybių asociacija ir su vandens tiekėjais. Galiu paminėti konkrečiai. Tai, kad viešąjį vandens tiekėją turi paskirti savivaldybės taryba ir neturi būti organizuojami jokie konkursai, tai yra mūsų pasiūlyme. Tai, kad kainą tvirtina pati savivaldybė, suderinusi su Kainų ir energetikos komisija. Tai, kad vandens įmonės gali vykdyti ir kitą veiklą, ypač mažesnėse savivaldybėse, ir šiandien ne tik vandentiekiu užsiima tos įmonės, jos taip pat užsiima ir komunalinėmis paslaugomis, ir netgi šilumos tiekimu. Ir tai, ką jūs paminėjote, kad vartotojas turi būti prijungtas už fiksuotą mokestį. Nesvarbu, jis labai nutolęs, mažai nutolęs, čia jau pasidaro vandens tiekimo įmonės problema įrengti tą infrastruktūrą ir vartotoją prijungti prie savo tinklų.
Tikiuosi, kad šiuos pasiūlymus komitetas tinkamai įvertins ir jie svarstymo stadijoje atsiras įstatyme.
PIRMININKAS. Klausia A. Mitrulevičius.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Šiuo įstatymo projektu siekiama daugiau aiškumo būtent tais klausimais ir jie yra tokie teigiami, manyčiau, kaip nemokamas prisijungimas, kuris bus vėliau įskaičiuotas į tarifą, nes šiandien yra nutiestos vandentiekio linijos ir gyventojai kaip tik dėl šios didelės kainos negali prisijungti. Taip pat ir licencijavimas. Žinia, šiandien kaimuose vandens tiekėjai yra nelicencijuoti ir jie faktiškai neturi teisės. Mano dar toks klausimas. Aš galbūt praklausiau, kad savivaldybės pačios dabar teikia Valstybinei kainų komisijai tvirtinti tas kainas, nors numatyta ateityje tą daryti, bet tas jau daroma dabar.
A. PETKUS. Ne, dabar yra papildoma tai, kad kasmet tas vyktų. Šiuo metu galiojantis įstatymas nenumato prievolės kainą peržiūrėti ir tvirtinti kasmet.
PIRMININKAS. Klausia V. V. Margevičienė.
V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis viceministre, aš kaip tik esu tas gyventojas, kuris treji metai gyvena dulkėse. Kauno vandenys įvedė mums į gatvės vidurį nuotekas ir vandentiekį. Atėjo viena žiema – užšalo, niekas nebegali kasti, atėjo dabar jau antra žiema – viskas užšalę, mes negalime prisijungti. Visi gatvės gyventojai turėjo pasidaryti projektus. Projektėliai iki savo tvoros atvesti iš vidurio gatvės kainavo iki 400 Lt. Už tai visi gavo dovanų vandens skaitiklius. Kodėl, pavyzdžiui, šimtaprocentinė savivaldybės įmonė negali įvesti iki žmogaus namų, paskui įskaičiuoti į vandenį, padaryti tai? Kreipėmės į savivaldybę ne vieną kartą. Būtų vieną kartą iškasta gatvė ir visiems sutvarkyta. Mūsų gatvėje yra virš 45 namų ir dabar kiekvienas savininkas vėl kasinės gatvę ir vėl visą vasarą bus dulkių. Noriu paklausti. Ar derinot su Savivaldybių asociacija, kodėl šimtaprocentinės savivaldybės įmonės negali šito daryt pačios?
A. PETKUS. Dėl to ir yra teikiamas šis įstatymas, kad ateityje tokių problemų, apie kurias jūs pasakojate, nekiltų. Tai iš tikrųjų yra labai dažna problema, apie ką jūs kalbate. Pagal dabartinį reglamentavimą vandentiekio įmonės tiesia tik magistralinius tinklus, ir kiekvienas vartotojas turi nuo magistralinių tinklų prisijungti. Naujame įstatyme yra pasakyta, kad vandens tiekėjas turi atvesti iki sklypo ribos, ateina infrastruktūra, o toliau nuo sklypo ribos iki namo kiekvienas vartotojas įsives vandenį už nedidelį fiksuotą mokestį. Kad jums padovanojo skaitiklį, tai yra netiesa. Jūs kiekvieną mėnesį mokate vandens patekimo mokestį, į kurį yra įskaičiuota ir skaitiklio kaina.
PIRMININKAS. Klausia A. Skardžius, kuris negavo skaitiklio.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Gerbiamasis viceministre, aš norėčiau paklausti, ar jūs nemanote, kad šį projektą gali ištikti tokia pat lemtis, kaip ištiko prieš dešimt metų priimtą Šilumos įstatymą, kai centralizuotam šilumos tiekėjui buvo atiduoti visi vartotojai, ir dešimt metų vyksta nuolatiniai ginčai tiek Seime, tiek teismuose? Koks likimas ištiks įgyvendinus šį įstatymą ir direktyvos reikalavimus tuos šachtinių šulinių savininkus ir turinčius individualius gręžinius, ar mes vėl neapkrausime žmonių dar didesniais mokesčiais? Ačiū.
A. PETKUS. Prognozuoti ateitį – tokių savybių aš neturiu ir negaliu pasakyti, kaip bus, jeigu bus. Teikdami šį įstatymo projektą, esame įsitikinę, kad jį priėmus situaciją galima pataisyti. O dėl šachtinių šulinių naudojimo, tai tose vietose, kur nėra galimybės prisijungti prie centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekos tinklų, ir ateityje, aišku, tie šuliniai išliks, bet su kiekvienais metais jų liks vis mažiau.
PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis viceministre, jūsų paklausiusi, manau, kad jūs – vilties viceministras. Idėja labai gera, tačiau aš palaikau V. Baltraitienę, pagal šitą įstatymą jūs neįsivaizduojate, ką reiškia nuotekų ir vandentiekio darbų projektai, jų įgyvendinimas pagal Europos Sąjungą, gaunant Europos Sąjungos pinigus. Vieniems padaro, kitiems nepadaro, dėl gatvių vyksta kova ir ten yra kažkokia nesąmonė. Buvo du projektai: vienas projektas vidury gatvės palikdavo visą tą, o dabar iki tvoros veda ir gyventojui lieka įsivesti, ir jis turi savo lėšomis pasidaryti projektą. Nieko nepadaroma iki galo, visi Jiesios krantai teršiami, vidury Kauno šachtiniai šuliniai naudojami nuotekoms surinkti. Jeigu žmogus turi artezinį šulinį, jam pigiau ir jis naudoja. Nežinau, kaip čia bus iš to centralizuoto nuotekų ir vandentiekio… ir kad jūs padarysite tą, įvesite 81 % vandentiekį Lietuvoje, 74 % nuotekas sutvarkysite, klausykite, manęs neįtikinsite jokiais dabar naudojamais tyrimo metodais.
PIRMININKAS. Duokite vilties, palikite vilties…
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Tikrai taip, linkiu jums sėkmės.
PIRMININKAS. Prašom.
A. PETKUS. Dėkoju. Gerbiamoji profesore, ką jūs paminėjote, yra labai aktualios problemos. Todėl ir teikiamas šis į statymo projektas, kad būtų tos problemos panaikintos.
Dėl procentų. 81 % vandens tiekimo ir 74 % nuotekų bus įgyvendinta ir be šito įstatymo pakeitimo. Tai jau yra paskaičiuota pagal 2007–2014 m. įgyvendinamus projektus, kurie bus užbaigti iki 2015 m. Nuo 2014 m. mes dar didinsime procentą.
PIRMININKAS. Klausia R. Kupčinskas.
R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Labai ačiū. Mano kolegės iškėlė labai rimtus klausimus, bet dar vienas dalykas, kurio norėčiau paklausti. Gerai, jūs kalbate apie teritorinius susivienijimus. Tai faktiškai prijungus kitas vietoves, miestelių vandens tiekimo sistemas į vieną, sujungus į vieną susivienijimą, tokia jau buvo sovietinės okupacijos laiku, irgi buvo teritorinės vandentiekio ir kanalizacijos valdybos. Juo labiau kai dabar iškyla nepaprastai svarbus kainodaros klausimas, tai yra tarifai, tai toli gražu nevienoda kaina tiekiamas įvairiose vietovėse geriamasis vanduo. Tai čia problemų iškils devynios galybės. Kita vertus, vis dėlto reikėtų labai tikslią analizę padaryti tos situacijos, kuri dabar yra su vandens tiekimu ir nuotekų šalinimu. Ačiū.
A. PETKUS. Mes turime išanalizavę ir visą informaciją turime. Yra galimybė eiti dviem keliais. Palikti smulkias įmones su mažomis tiekimo kainomis, tai reiškia, kad jos dirbs nepelningai ir visą laiką bus našta savivaldybėms. Kitas būdas yra kelti kainą tiek, kad būtų sąnaudų susigrąžinimas, ir mažose savivaldybėse, tokiose kaip Alytaus rajono, Rietavo savivaldybėse, kaina gali pakilti dvigubai, kai kuriais atvejais net iki 20 Lt už kubinį metrą. Šitas būdas taip pat nėra tinkamas, kadangi esame įpareigoti reglamentavimo, kad vandens tiekimas negali viršyti daugiau kaip 4 % namų ūkio pajamų. Tai lieka vienintelis subalansuotas būdas – jungti mažąsias nepelningas įmones prie didžiųjų įmonių ir taip gauti (…) ekonomiją ir santykinai nedideles vienodas kainas visame regione. Tai būtų daroma nepriverstinai, o įvertinus kiekvieno situaciją, kiekviename regione esamą padėtį ir palaipsniui būtų pereinama. Tas procesas turėtų vykti iki 2018 m.
PIRMININKAS. Klausia V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis viceministre, iš pažiūros įstatymas atrodo neblogas ir perspektyvus, bet jis man kažkodėl primena „Rubikono“ užkariavimo modelį. Gal aš klystu, bet, aišku, laikas parodys tuos dalykus. Nė viena reorganizacija, kuri vyko, niekada nebuvo piliečių naudai – visuomet ji pabrangdavo. Visi kalbėdavo, kad atpinga, atpinga, bet reziumė būdavo, kad pabrangsta. Man vienas dalykas asmeniškai neaišku, kodėl į vandens ir nuotekų skaičiavimą kišasi Valstybinė kainų ir kontrolės komisija? Šiluma, suprantu, dujos, bet čia yra tokių atvejų, kad pati savivaldybė apskaičiuoja mažesnę kainą vandens ir nuotekų, o Valstybinė kainų komisija paskaičiuoja didesnę. Kaip suprasti?
A. PETKUS. Mažesnes kainas savivaldybės pasiskaičiuoja neretai tokiais atvejis, kai neįtraukia visų sąnaudų, tada ilgainiui įmonė darosi nuostolinga, o šito mes daryti negalime ir esame įsipareigoję gaudami Europos Sąjungos paramą. Ateinančiai perspektyvai vėl yra numatoma netoli milijardo litų investicijų į vandentvarką ir privalėsime pasiekti tą lygmenį, kad įmonės turės susigrąžinti sąnaudas. Priešingu atveju visos investicijos gali būti padengiamos vartotojų sąskaita. Tai būtų dar didesnės kainos ir panašiai. Yra einama tuo keliu.
Dėl „Rubikono“ man sunku atsakyti. Jeigu dėl privatizacijos, tai šitoje vietoje galime atsakingai pasakyti, kad vandentvarkos sistemą Lietuvoje privatizuoti yra draudžiama.
PIRMININKAS. Klausia paskutinis klausėjas A. Nesteckis. Prašyčiau trumpai formuluoti klausimą.
A. NESTECKIS (LSDPF). Gerbiamasis viceministre, aš sutinku, kai jūs pasakėte, kad pasiekti 81 % geriamojo vandens kokybę yra lyg ir realu. Tačiau dėl nuotekų – 74 %, pagal šiandieninę situaciją, manau, tikrai nėra realu.
Vienas klausimas yra toks. Jūs paminėjote, kad yra per 300 įmonių, kurios tiekia geriamąjį vandenį. Norėčiau paklausti, ar mes visiškai pradėjome šiandien nepasitikėti savivaldybėms? Aš sutinku, mes turime 60 savivaldybių, manyčiau, tos savivaldybės galėtų iš tikrųjų pasirinkti po vieną geriamojo vandens tiekėją, ir būtų kaip ir racionalu, ir kiekviena savivaldybė atsakytų už tai, ką ji pasirinko. Šiandien atsakomybę lyg ir prisiimame bendrai mes visi dėl tų regionų, nors tie regionai ir nėra apibrėžti, kas tai per darinys, o visą atsakomybę paliekame savivaldybei ir sprendžiant dėl kainų, ir sprendžiant dėl vandens aprūpinimo, ir t. t. Ar nemanote, kad reikėtų leisti savivaldybėms pasirinkti tą vieną tiekėją, ir tada jis visiškai atsakytų už tiekimą, už nuotekas ir už vandens kokybę?
A. PETKUS. Taip ir manome. Šiuo metu, nors Lietuvoje veikia per 300 vandens tiekėjų, bet yra 73 savivaldybės įmonės, kurios į rinką tiekia 98 % geriamojo vandens ir nuotekų tvarkymo paslaugų. Ir šiandien yra ta situacija, kad visas ūkis yra savivaldybių rankose. Savivaldybių įstatymas sako, kad vandens ir nuotekų tvarkymas yra savivaldybių savarankiška funkcija, ir ateity taip išliks.
PIRMININKAS. Ačiū. Dėkoju viceministrui. Motyvai. Vienas už – A. Salamakinas.
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, išties dabar kalbėti, kad kai kurios nuostatos yra geros, o kai kurios blogos, būtų tikrai neišmintinga. Aš labai prašyčiau, kad būtų pritarta po pateikimo, nes yra paskirtas pagrindinis komitetas, net du komitetai, tai yra Kaimo reikalų komitetas ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Ir tą, ką jūs klausiate, išties reikia pataisyti. Labai prašyčiau pritarti po pateikimo, nes įstatymo labai reikia.
PIRMININKAS. Ačiū. Prieš kalbės G. Mikolaitis. Aš kviečiu kolegą K. Komskį pakeisti mane pirmininkauti.
G. MIKOLAITIS (LSDPF). Labai ačiū, gerbiamasis pirmininke. Man teko dirbti savivaldoje, kai mes darėme reformas po reformų, prieš kelerius metus buvo centralizuota, buvo apskrityse vandens tiekimas. Mes jį decentralizavome, atidavėme savivaldai. Savivaldybių įmonės dirbo labai gerai, savivaldybių vandens tiekimo įmonių administracija pasiekė gana gerą lygį. Šiandien mes vėl norime sujungti, nustatyti vieną kainą, nuskriausti tuos, kurie labai gerai dirbo, padėti tiems, kurie nieko nedirbo. Aš manau, kad šitą įstatymą reikia siųsti atgal ministerijai tobulinti, nes nauja ministerijos vadovybė dar nespėjo visko peržiūrėti, kas buvo pateikta anksčiau. Aš siūlau šį įstatymą atidėti. Ačiū.
PIRMININKAS (K. KOMSKIS, TTF). Kolegos, balsuojame. Kas už, balsuoja už, kas prieš, susilaiko arba balsuoja prieš.
Už – 36, prieš – 35, susilaikė 2. Įstatymui nepritarta.
Kolegos, balsuosime alternatyviai, ar įstatymą tobulinti, ar atmesti. Kas už tobulinimą, balsuoja už, kas už atmetimą, balsuoja prieš.
 Už – 69, prieš – 4. Įstatymas bus tobulinamas.

13.18 val.
Branduolinės energijos įstatymo 21 ir 23 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4790 (pateikimas)

Darbotvarkės 1-13 klausimas – Branduolinės energijos įstatymo 21 ir 23 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas – J. Neverovičius, ministras. Nėra? A, yra viceministrė. Atsiprašau. Renata Cytacka. Prašau.
R. CYTACKA. Laba diena, gerbiamieji Seimo nariai. Norėčiau pristatyti jums Branduolinės energijos įstatymo 21 ir 23 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIP-4790.
Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2012 m. rugsėjo 19 d. nutarimu Nr. 1126 pritarė Lietuvos Respublikos branduolinės energijos įstatymo 21 ir 23 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui ir teikia jį Lietuvos Respublikos Seimui.
Įstatymo projektu siūloma patikslinti Branduolinės energijos įstatymo 21 straipsnio 1 dalį. Šiuo pakeitimu siekiama nustatyti, kad vietoj Vyriausybės VATESI strateginės veiklos planą patvirtintų asignavimų valdytojas – VATESI viršininkas.
Pagal strateginio planavimo metodikos nuostatas strateginius veiklos planus tvirtino valstybės biudžeto asignavimų valdytojas, o ne Vyriausybė. Tokia tvarka iš esmės atitiktų šiuo metu įtvirtintą strateginio planavimo sistemą.
Įstatymo projektu taip pat siūloma patikslinti Branduolinės energijos įstatymo 23 straipsnio 4 dalį. Šiuo pakeitimu siūloma nustatyti, kad VATESI viršininko ir jo pavaduotojų darbo užmokestis būtų skaičiuojamas atsižvelgiant į… įstatymų nustatyta tvarka ir sąlygomis vykdančių branduolinės energetikos objektų eksploatavimo, eksploatavimo nutraukimo ir (ar) uždarytų radioaktyviųjų atliekų saugyklų ir atliekų peržiūros veiklą, darbuotojų vidutinių mėnesinių darbo užmokesčių, kuriuos teisės aktų nustatyta tvarka apskaičiuoja ir skelbia Lietuvos statistikos departamentas, kalendorinių metų vidurkio dydžio duomenis, nepaliekant galimybių vidutinio bruto darbo užmokesčio skaičiuoti pagal to meto laiko duomenis, kai bruto darbo užmokestis būna mažiausias arba atvirkščiai, kai jis būna didžiausias.
Kartu atsižvelgiant į tai, kad Lietuvos statistikos departamentas Branduolinės energetikos įstatymo 23 straipsnio 4 dalyje numatytus duomenis už kiekvienus kalendorinius metus pateiktų ne anksčiau kaip kitų metų vasario mėnesį, siūloma nustatyti, kad VATESI viršininko ir jo pavaduotojo atlyginimo dydį Ministras Pirmininkas tvirtintų metams… išbraukti žodį „kalendoriniams“, kuris supainioja, jog atlyginimo dydžiai turėtų būti vertinami nuo sausio 1 dienos.
Siūlome pritarti įstatymo 21 ir 23 straipsnių pakeitimui. Labai ačiū.
PIRMININKAS. Norinčių paklausti viceministrės nėra. Ačiū viceministrei.
R. CYTACKA. Labai ačiū.
PIRMININKAS. Dėl motyvų už, prieš užsirašiusių nėra. Tada gal galime bendru sutarimu? Ar galime bendru sutarimu pritarti po pateikimo? Galime? Ačiū.
Pagrindinis komitetas – Ekonomikos komitetas. Papildomo nėra paskirta. Numatyta svarstyti kovo 28 d.
Ar, kolegos, galime pritarti tokiam Seniūnų sueigos sprendimui? Galime? Ačiū.
Rytinį posėdį skelbiu baigtą. (Gongas) (Balsai salėje)
Ką? Kur, kur? Nėra pranešėjų, kolega.
15.00 val. susirenkame į popietinį posėdį.
