LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 87
STENOGRAMA

2013 m. spalio 8 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotoja I. DEGUTIENĖ

     PIRMININKĖ (I. DEGUTIENĖ, TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, pradedame spalio 8 d. vakarinį plenarinį posėdį. Registruojamės.
    Užsiregistravo 37 Seimo nariai.

Opozicinės Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos darbotvarkė

15.05 val.
    Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 69 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-672(2) (svarstymas)

    Taigi šiandien opozicinė Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos darbotvarkė. Yra šiokių tokių pokyčių ir prašymas, kad pirmiausia pradėtume nuo darbotvarkės klausimo 2-20 - Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 69 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto svarstymo. Jeigu jūs sutinkat, tai tada šį klausimą ir pradedam svarstyti. Į tribūną kviečiu A. Paulauską, Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto... Gerbiamoji Juknevičiene, tai gal jūs pristatysit tada Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto išvadą?
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, ponia pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, svarstymo stadija projekto, dėl kurio nekyla jokių didelių ginčų. Labai džiaugiuosi, kad Vyriausybė pritarė projektui dėl savanorių skatinimo ir ministras J. Olekas labai teigiamai atsiliepė komiteto posėdyje praeitą savaitę svarstant šitą projektą.
    Jo esmė yra ta, kad ne tik kariams, įskaitant ir savanorius, kurie po ketverių metų tarnybos, baigę tarnybą turi valstybės paramą studijuodami aukštosiose mokyklose, bet mes čia įrašom ir tuos savanorius, kurie pratęsia sutartį su Krašto apsaugos ministerija. Mums pasirodė, kad buvo trupučiuką apsirikta neįrašant tų savanorių, kurie pratęsė tarnybą, nes pagal dabar galiojančius įstatymus taip išeina, kad savanoriai turi išeiti iš tarnybos ir tik tada gautų paramą studijuoti aukštojoje mokykloje, subsidijas. Mūsų giliu įsitikinimu, savanoriai, kurie lieka savanoriais, gali būti ir studentai. Taigi dėl šito projekto Vyriausybė yra pritarusi, jūs esat pritarę po pateikimo. Taigi aš labai kviečiu...
     PIRMININKĖ. O kaip komiteto?.. Jūs komiteto išvadą paskaitykit.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Komiteto išvada yra pritarti.
     PIRMININKĖ. Ačiū.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Atsižvelgiant į Teisės departamento kai kurias technines pastabas.
     PIRMININKĖ. Ačiū. Komitetas balsavo vienbalsiai. Dabar po svarstymo 1 - už, 1 - prieš. Rasa Juknevičiene, gal jūs jau nekalbėkit. Nėra prieš norinčių kalbėti. Ar galim bendru sutarimu po svarstymo pritarti? (Balsai salėje) Balsuojam. Kas pritariate Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 69 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui, balsuojat už, kas turit kitą nuomonę, balsuojat prieš arba susilaikot.
    Balsavo 53. Už - 50, prieš nėra, susilaikė 3. Taigi po svarstymo projektui Nr. XIIP-672 pritarta.

15.09 val.
    Seimo nutarimo "Dėl biudžetinių įstaigų ir organizacijų darbuotojų naujos darbo apmokėjimo tvarkos" projektas Nr. XIIP-1036 (pateikimas)

    Toliau pagal darbotvarkę - Seimo nutarimo "Dėl biudžetinių įstaigų ir organizacijų darbuotojų naujos darbo apmokėjimo tvarkos" projekto Nr. XIIP-1036 pateikimas. Kviečiu A. Kubilių.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, drįstame vėl ateiti čia, į Seimo tribūną, siūlydami Seimui racionaliai spręsti tą problemą, kurią iki šiol valdančioji koalicija ir Seimo dauguma sprendžia visiškai neišmintingai. Tai yra artėjant arba, kitaip sakant, matant Lietuvos ekonomikos išėjimo iš krizės požymius ir gavus Konstitucinio Teismo sprendimą, apie kurį jau nemažai kalbėjome, kyla klausimas, kaip turi būti sureguliuoti viešojo sektoriaus atlyginimai, kad iš tiesų nesusiklostytų tokia padėtis, kokia dabar yra susiklosčiusi, kuri, mano manymu, nepaisant visų teisinių ar pseudoteisinių argumentų, yra visiškai neatitinkanti Lietuvos Respublikos Konstitucijos pamatinių nuostatų. Vienas iš pamatinių principų iš tikrųjų yra tai, kad valstybė turi gyventi remdamasi solidarumo principu.
    Mes dar kartą čia ateiname su visa serija sprendimų, kuriuos siūlome Seimui imtis drąsos įgyvendinti, visų pirma rūpindamiesi tuo, kad Lietuvoje nesusiklostytų tokia situacija, kad po visų priimtų sprendimų premjero atlyginimas padidės 2,5 tūkst. Lt, ministrų - 2200 Lt, Seimo narių - 1800 Lt, o tuo tarpu eilinio mokytojo ar eilinio bibliotekininko atlyginimas nė kiek nepadidės. Todėl aš čia turiu kalbėti ne tiktai apie pateikiamą nutarimą, bet ir apie tuos projektus, kurių Teisės departamentas kol kas neleidžia pateikti kalbėdamas apie tai, kad jie tariamai prieštarauja Konstitucijai, nors, mano manymu, tikrai jokio prieštaravimo Konstitucijai nėra ir negali būti, nes kitu atveju iš tikrųjų aš nesuprantu, kas toje mūsų Konstitucijoje yra pasakyta.
    Šiuo nutarimu mes siūlome tiesiog Seimui paraginti Vyriausybę, sprendžiant biudžetininkų atlyginimus, spręsti tą atlyginimų klausimą protingai, rūpinantis ne tiktai sumažintų koeficientų atkūrimu, bet rūpintis ir tuo, kad liktų pinigų pakelti bazinį atlyginimą ar analogišką dydį, susietą su biudžetininkų atlyginimais. Be abejo, tam, kad mes tai galėtume padaryti, turėtume svarstyti ir visus įstatymų projektus, kuriuos esame pateikę, įregistravę, bet Teisės departamentas abejoja dėl jų tariamo neatitikimo Konstitucijai.
    Mūsų siūlymas yra paprastas, dar kartą prie to paties grįžtame. Prieš spalio 1 d. Seimas svarstė, nepritarė mūsų projektams, pritarė Vyriausybės projektams argumentuodamas tuo, kad reikia iki spalio 1 d. įgyvendinti Konstitucinio Teismo sprendimus. Konstitucinio Teismo sprendimai yra įgyvendinti. Apie tai jau nėra jokios kalbos. Mes tuo tarpu siūlome Seimui išdrįsti realizuoti savo konstitucinę teisę ir pertvarkyti visą atlyginimų sistemą. Ir pertvarkyti ją tokiu būdu, kad premjero atlyginimas padidėtų ne 2,5 tūkst., o atkuriant tiktai 30 % koeficiento padidėtų nei daug, nei mažai - 900 Lt. Lygiai taip pat atitinkamai mažiau padidėtų, be abejo, ir ministrų, ir Seimo narių atlyginimai. Tokiu atveju, mūsų įsitikinimu, iš tikrųjų užtektų pinigų ir tam, kad būtų galima didinti bazinį atlyginimą, mėnesinę bazinę algą. Tokiu atveju iš tiesų mes galėtume ir tam eiliniam bibliotekininkui, kuris uždirba mažiau nei porą tūkstančių litų, pasiūlyti nuo sausio 1 d. tokį reguliavimą, kuris leistų jo atlyginimą padidinti ne mažiau kaip 120 Lt.
    Štai koks yra skirtumas jūsų pasirinkto kelio, kuris numato, kad premjerui didės 2,5 tūkst. Lt, ministrams - 2200, o eiliniam bibliotekininkui nulis, ir mūsų kelio. Mūsų kelias toks, kad premjerui didės tik 900 Lt, Seimo nariams atitinkamai dar mažiau, o bibliotekininkui pridėtume 120 Lt. Štai toks yra siūlymas ir sprendimas.
    Be abejo, jis susiduria su klausimu, o kaip čia teisiniai reglamentavimai ir teisiniai reguliavimai? Galų gale, jeigu yra tokių abejonių, nors, mano manymu, aš galiu pacituoti, ką sako net ir Teisės departamentas, parašęs išvadą, kad mūsų įstatymų projektai gali prieštarauti Konstitucijai. Teisės departamentas cituoja Konstitucinio Teismo 2007 m. kovo 20 d. nutarimą, kuriame buvo labai aiškiai pasakyta: "Konstitucinis teisėtų lūkesčių apsaugos principas nereiškia, kad valstybės tarnautojams atlyginimas už darbą, kuris mokamas iš valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų lėšų, apskritai negali būti mažinamas, tačiau tai gali būti daroma tik išimtiniais atvejais ir tik jei tai yra būtina siekiant apsaugoti Konstitucijoje įtvirtintas vertybes."
    Mes ir siūlome apsaugoti Konstitucijoje įtvirtintą solidarumo vertybę ir įgyvendinti mūsų principą, kuris reikš, kad valstybės tarnyboje ir viešajame sektoriuje ypač daug uždirbantiems atlyginimai nebus atkurti iš karto iki ikikrizinio lygmens, jie bus mažesni, bet tai bus padaryta saugant konstitucinio solidarumo vertybę. Viskas yra visiškai akivaizdu ir aišku. Aš raginu ypač tuos, kurie labai rūpinasi konstitucine doktrina ir dažnai kreipdavosi į Konstitucinį Teismą, šiandien turėti drąsos pasakyti, kad konstitucinėje doktrinoje solidarumas yra vienas iš esminių principų.
    Jeigu ir toliau mums liks abejonių dėl to, ar Seimas gali reguliuoti atlyginimus įgyvendindamas solidarumo principą, aš raginu neatidėliojant inicijuoti Seime ir Konstitucijos pataisų svarstymą, kad iš tiesų nebūtų taip, kad privačiame sektoriuje, esant sunkesnei padėčiai, niekas nekalba apie teisėtus lūkesčius, o reguliuoja atlyginimus, o tuo tarpu viešajame sektoriuje staiga pasirodo, kad atlyginimai, nepaisant to, kokia yra valstybėje padėtis, atlyginimai gali tik didėti. Iki šiol aš maniau, kad tik teisėjai sau tokią išskirtinę teisę nori priskirti - turėti tokią konstitucinę nuostatą, kad tik jiems atlyginimai gali didėti, bet dabar jau iš šitų svarstymų matau, kad, pasirodo, visam viešajam sektoriui - ir politikams, ir kitiems valstybės tarnautojams - yra siūloma suformuluoti tokią doktriną, kad atlyginimai gali tik didėti. Mano manymu, tai yra neteisingas bandymas atskirti ir suformuluoti tokius didžiulius konstitucinius skirtumus tarp viešojo ir privataus sektoriaus.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūsų nori paklausti penki Seimo nariai. Pirmasis klausia A. Sysas.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Klausau aš jūsų ir galvoju, ką jūs čia 17 metų Seime darėte ir buvote net Vyriausybės pirmininkas, kad tokius elementarius dalykus pats sau kalbėdamas neigiate. Suprantu, kad jūs norite būti tautos gelbėtojas, ypač po šiandien paskelbtų kai kurių apklausų, bet jūs visada buvote kritikas tokių nutarimų Seime, kai jie nieko nesprendžia, kai tai darydavo opozicija ir mokydavo jūsų Vyriausybę, ką reikia daryti. Jūs kategoriškai pasisakydavote. Šiandien jūs perėjote į kitą stovyklą. Aš manau, kad atlyginimų sistemą pertvarkyti reikia ne nutarimu, o įstatymu.
    Vienas klausimas būtų, kodėl nesiūlote konkrečių įstatymų projektų - ne antikonstituciškų, bet normalių? Aš dar prisimenu tuos laikus, kai jūs čia, šioje Seimo salėje, mokėte mane ir kitus Seimo narius, kai buvo nepamatuotai didinami atlyginimai, kuriuos po to teko jums patiems ir nupjauti. Mano antras klausimas būtų toks: kada ir kur radote tą kelią, kuriuo dabar einate, nes prieš tai ėjote visiškai kitais keliais?
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis Algirdai, aš nenoriu kalbėti apie tai, kad jūs pametėte takelį. Gal čia kokios nors asmeninės problemos ar kiti dalykai. Aš neturiu net ką atsakyti. Jūs pats žinote, kad biudžetinio sektoriaus atlyginimus reguliuoja Vyriausybė nutarimais. Mes galime tiktai pasakyti politinę valią ir suformuluoti tam tikrą nuostatą, kurią, tikėtina, Vyriausybė akceptuotų svarstydama savo sprendimus. Daugiau aš neturiu ką pasakyti.
    O tai, ar atlyginimai nebuvo padidinti prieš krizę per daug, manau, kad jūs teisingai keliate klausimą. Taip, mums juos reikėjo mažinti. Dabar kyla klausimas, ir Konstitucinis Teismas lyg ir nurodo atkurti į ikikrizinį lygmenį, bet jeigu jūs teigiate, kad jie buvo padidinti neteisėtai, neturint tam pakankamai lėšų, aš manau, kad mes su jumis galime kreiptis į Konstitucinį Teismą dėl Seimo ir Vyriausybės priimtų sprendimų dar 2007-2008 metais. Galbūt pripažinus tuos sprendimus neteisėtais nereikėtų čia dabar ginčytis, ar tikrai premjeras nori savo atlyginimą pasididinti 2,5 tūkst. Lt.
     PIRMININKĖ. Klausia R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, jūs minėjote, kad mūsų Teisės departamentas dėl daugelio įstatymų projektų pateikė labai keistas išvadas, čia norėčiau atkreipti A. Syso dėmesį. Teisės departamentas mano, kad jeigu Seimas naujai reguliuos koeficientus, pakeisdamas jų proporciją ir santykį tarp daugiausiai gaunančių ir mažiausiai gaunančių, bus pažeista Konstitucija. Mūsų Teisės departamentas, kiek aš žinau, kai kurie žmonės, jau reikalauja sau kompensacijų ir (...) į Seimą. Ar nemanote, kai mes ir Seime turime problemų, kad mūsų Teisės departamentas vis dėlto galimai painioja viešuosius ir privačius interesus ir savo asmeninę naudą?
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš tikrai negaliu nuslėpti to, apie ką mes esame informuoti Seimo valdyboje. Taip, nemažas skaičius Teisės departamento darbuotojų teisininkų jau kreipėsi į teismus reikalaudami išmokėti jiems greitai kompensacijas. Po to kažkas iš jų rašo išvadas, kad bet koks kitas sprendimas yra neteisėtas. Aš žiūriu į A. Salamakiną, patyrusį Seimo etikos žinovą, jis kraipo galvą. Aš irgi kraipau galvą.
     PIRMININKĖ. Klausia A. Mazuronis.
     A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Gerbiamasis opozicijos lyderi ir gerbiamasis bendravardi, tikrai nuoširdžiai vertinu jus kaip rimtą, solidų ir atsakingą politiką, todėl man šiandien ypač keista matyti jus tribūnoje pristatant tokius, mano nuomone, gana stipriai dvelkiančius populizmu nutarimų projektus ar net įstatymų projektus, kokius jūs siūlote. Populizmas ne dėl to, kad mintis juose yra išreiškiama neteisingai, bet populizmas tuo požiūriu, kad jūs, suvokdamas, kad tie siūlymai yra antikonstituciniai pagal dabar galiojančią Konstitucijos formuluotę ir Konstitucinio Teismo išaiškinimus, vis tiek juos siūlote ir pateikiate kaip realią alternatyvą pats puikiai suvokdamas, kad tai visiškai jokia alternatyva. Tai yra lipimas ant grėblio ir darymas tokių pat sprendimų, kokius jūs darėte. Bet vis dėlto, jeigu jau siūlote antikonstituciniu ir populistiniu sprendimo keliu eiti ir toliau, kodėl nesiūlote absoliučiai neliesti koeficientų ir kategorijų, o didinti tik bazinį atlyginimą arba didinti kategorijas ir koeficientus mažiausias kategorijas turintiems pareigūnams, o tokiems pareigūnams, kaip Seimo nariams, ministrams, išvis taikyti tokias ribas, kokios dabar yra. Tuo tarpu jūsų pasiūlymuose, kuriuos aš mačiau, vis tiek yra didinimas, tik ne toks, koks turėtų būti pagal Konstitucinio Teismo išaiškinimą. Jeigu jau populizmas, tai galbūt iki galo reikėtų pūsti tą dūdelę ir galbūt šiek tiek rimčiau atrodytumėte?
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, tikrai aš nematau čia jokio populizmo. Aš matau vieną dalyką, kad mano pasiūlymai ir mūsų frakcijos pasiūlymai nėra populiarūs, bet ne populistiniai. O nepopuliarūs todėl, kad mes Seimui siūlome apriboti savo ir kitų valdžios vyrų ir moterų norus greitai gauti didesnius atlyginimus, paliekant visus kitus mažai uždirbančius be nieko. Čia jokio populizmo nėra. Čia yra nepopuliaru. Nepopuliaru, kai tą kalbi štai čia valdžios bendruomenei.
    Dabar dėl to, kad mūsų sprendimas jums kažkokiu būdu atrodo nekonstitucinis. Aš dar kartą jums cituoju Teisės departamento įdėtą Konstitucinio Teismo sprendimą: "Konstitucinis teisėtų lūkesčių apsaugos principas nereiškia, kad valstybės tarnautojams atlyginimas už darbą, kuris mokamas iš valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų lėšų, apskritai negali būti mažinamas, tačiau tai gali būti daroma tik išimtiniais atvejais ir tik jei tai yra būtina siekiant apsaugoti Konstitucijoje įtvirtintas vertybes." Mano manymu, mes dabar susiduriame su išimtiniu atveju, kai iš tikrųjų išeiname iš krizės. Krizė neištinka kas dieną, krizės metu iš tikrųjų reikėjo priimti labai skausmingus sprendimus, bet tai nereiškia, kad galima pasakyti, kad štai nuo spalio 1 d. ar nuo sausio 1 d. krizė yra pasibaigusi ir jau nebereikia jokio reglamentavimo. Yra išimtinis atvejis - išėjimas, tvarkingas, solidarus išėjimas iš krizės. Išėjimas iš krizės taip pat turi būti paremtas, kaip sako Konstitucinis Teismas, Konstitucijoje įtvirtintomis vertybėmis. Tai tos vertybės yra solidarumo vertybės. Ar jūs manote, kad solidaru išeiti iš krizės tokiu būdu, koks dabar yra pasiūlytas Vyriausybės? Premjerui - 2,5 tūkst. Lt, bibliotekininkui - nulis. (Balsai salėje) Tai jūs taip manote? Aš jums dar kartą sakau, jūs patys paskaitykite Teisės departamento išvadas ir atsakykite, kokiu būdu ir kas mums dabar neleidžia siekti apsaugoti Konstitucijoje įtvirtintos vertybės.
     PIRMININKĖ. Klausia I. Šiaulienė. Bet dar kartą perspėju: klausimui - 1 min., atsakymui - 2 min. Laikas jau baigėsi.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis opozicijos lyderi, būtų labai korektiška, jeigu visų pirma kalbėtumėte apie save ir pradėtumėte nuo savo atlyginimo, kai jūs piktinatės, kad jums didės atlyginimas. Visų pirma.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš jau sakiau tą.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Taigi! Jūs tik sakėte apie Seimo nario, jūs nepasakėte, kad mano, kaip opozicijos lyderio. Antra. Žinoma, jūs čia vaidinate gerąjį samarietį, bet jūs puikiai žinote, kad niekas nebūtų prisiminęs to gerojo samariečio, jeigu jis būtų neturėjęs pinigėlių. Tai kodėl jūs nebuvote tuo geruoju samariečiu ir buvote pamiršęs tuos nuskriaustuosius, apie kuriuos dabar mielai kalbate, kai buvote Ministru Pirmininku?
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamoji Irena, aš kažkaip galvojau, kad jūs dar nesate tas asmuo, kuris būtumėte pasidavęs savo partijos Spaudos ir informacijos biuro marksistinei leksikai, kurios mes matome vis daugiau ir daugiau. Jūs žinote, kad dabar aš čia stoviu tribūnoje tik todėl, kad per krizę labiausiai rūpinomės mažai uždirbančiais, o jums prieštaraujant skriaudėm daug daugiau negu mažiau uždirbančius, nes iš jūsų atėmėme daugiau atlyginimo negu iš eilinio bibliotekininko arba mokytojo. Apie ką jūs kalbate? Dabar jūs, turėdami valdžią savo rankose, elgiatės tiesiog savanaudiškai. (Balsai salėje)
     PIRMININKĖ. Paskutinis klausia A. Mitrulevičius. Dar nepabėkite!
     A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamasis pranešėjau, pristatydamas nutarimą, jūs akcentavote, kad, nepaisant to, kokia valstybėje finansinė situacija, reikia didinti atlyginimus. Aš manau, kad tai yra daroma paskaičiavus visas valstybės galimybes. Jūs akcentavote premjero atlyginimą, aš suskaičiavau bent šešis kartus, bet jūs pasakykite, kiek kartų jums didės atlyginimas?
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš jau sakiau, kad premjerui didės 2,5 tūkst., ministrui - 2 tūkst. 200 Lt, Seimo nariui - 1 tūkst. 800 Lt. (Balsai salėje) Aš, tiesą sakant, neskaičiavau, bet jeigu jums tiktai tas turėtų būti argumentas priimti mūsų sprendimus, tai galiu pasakyti, kad opozicijos lyderio atlyginimas yra šiek tiek didesnis negu Seimo nario ir mažesnis negu ministro.
     PIRMININKĖ. Dėkoju, atsakėte į visus klausimus. Dabar po pateikimo vienas - už, vienas - prieš. Už - R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, man atrodo, pranešėjui uždavinėjame klausimus ne pagal žanrą ir visiškai ne į temą. Mes susidūrėme su problema, kai faktiškai mėginama paneigti bet kokią galimybę mums patiems teisingiau numatyti atlyginimus. Jeigu mes vadovausimės mūsų Teisės departamento išvadomis, tai faktiškai ta proporcija, kuri yra tarp didžiausio ir mažiausio, turi būti išsaugota amžiams amžiniesiems ir jokių mažiausio atlyginimo padidinimų mes negalime daryti, nes diskriminuotume daugiausia gaunančius. Mes nesutinkame su tokia logika, ir, beje, Konstitucinis Teismas niekur nėra pasakęs, kad Seimas ar Vyriausybė negali nustatyti naujos tvarkos, iš viso naujos tvarkos, naujų koeficientų ir panašiai.
    Šitas nutarimo projektas iš esmės atriša rankas Vyriausybei daryti taip, kaip jai tinkama, pateikti atitinkamus skaičiavimus ir sutaupyti didžiųjų atlyginimų sąskaita, ir, nedidinant išlaidų, padidinti minimalią algą, kas pakeltų mažuosius atlyginimus. Tai yra visiškai normalus Seimo siūlymas, išreiškiantis Seimo valią. Ne kokio nors... Jeigu mes svarstytume konkrečius įstatymų projektus, kuriuos mūsų Teisės departamentas laiko antikonstituciniais, tai būtų kita diskusija. Šiaip tai yra nutarimo projektas, kuriuo mes siūlome Vyriausybei, kol dar yra galimybė koreguoti kitų metų biudžetą, priimti 511, kitus nutarimus, elgtis tokiu principu. Man atrodo, Seimas jau ne vieną kartą yra tą pasakęs ir dėl socialinių darbuotojų, kultūros darbuotojų tą yra daręs. Nesuprantu, kodėl mes laužome ietis? Vien dėl to, kad pateikė ne valdančiosios koalicijos nariai. Patys turėtumėte anksčiau tai pasiūlyti.
     PIRMININKĖ. Prieš - A. Mazuronis.
     A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkoju. Iš tiesų praeitą savaitę čia, Seime, buvo labai paplitęs žanras skaityti tai, ką nori šnekėtojas pasakyti, iš gestų, iš mimikos ar panašiai. Žinote, gerbiamasis opozicijos lyderi, jums pristatinėjant šį klausimą iš posėdžio pirmininkės I. Degutienės veido ir gestų aš lygiai taip pat perskaičiau, kad ji puikiai suvokia, koks populistinis veiksmas šiuo metu vyksta šioje salėje. Iš tikrųjų daliai jūsų kalbos tikrai pritarčiau ir, manyčiau, dėl to niekas nesiginčytų, kai jūs labai teisingai įvardijote atsakomybių klausimą tarp Vyriausybės ir Konstitucinio Teismo. Ar mes neįžengėme į tokią zoną, kai apskritai visus Vyriausybės sprendimus Konstitucinis Teismas gali kvestionuoti? Ir kurgi galų gale yra ta riba, kai Konstitucinis Teismas sugeba perskaityti Konstitucijoje tai, ko absoliučiai nė su žiburiu ten neįmanoma rasti?
    Jūs labai teisingai kėlėte klausimą apie galimybę mažinti viešąjį sektorių esant beprecedentei ekonominei situacijai. Ir dar teisingiau jūs pasakėte apie būtinybę galvoti apie Konstitucijos pataisas. Bet čia pat jūs pasakėte visiškai neteisingus dalykus, kad jūs teikiate, siūlote kažkokias alternatyvas, kurių Seimas turėtų imtis. Jūs labai aiškiai buvote įregistravęs savo šešėlinės Vyriausybės ir opozicinės daugumos teisės aktus, dėl kurių Seimo Teisės departamentas labai aiškiai parašė, kad jie prieštarauja Konstitucijai. Jokių kitų pasiūlymų jūs nepateikėte, nes jūs jų nesugalvojote. Pagal tokį Konstitucinio Teismo išaiškinimą, koks šiandien yra, ir pagal tokią Konstitucijos formuluotę kitų sprendimų paprasčiausiai nėra. Ir jeigu jūs tai pripažintumėte, mano akyse jūs taptumėte dar solidesniu politiku. Deja, jūs šiuo atveju nuėjote visiško populizmo keliu, ir aš jums asmeniškai negaliu pritarti.
    Todėl siūlau balsuoti prieš tokį nutarimo projektą, nes jis nesiūlo jokių realių išeičių, jis yra grynai politikuojantis ir vedantis visą Seimą populizmo keliu, jis bando įdiegti žmonėms kažkokį klaidingos vilties kelią, kurio paprasčiausiai nėra pagal dabartinės Konstitucijos formuluotes. Todėl labai tikiuosi, kad ateityje jūs teiksite konkrečius įstatymų projektus, dėl kurių Teisės departamentas išvados, kad...
     PIRMININKĖ. Laikas!
     A. MAZURONIS (TTF). ...prieštarauja Konstitucijai, neduos.
     PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas pritariate pateiktam Seimo nutarimui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 83 Seimo nariai: už - 34, prieš - 19, susilaikė 30. Po pateikimo nepritarta.
    Dabar pagal Statutą mes turime apsispręsti, ką toliau darome su šiuo Seimo nutarimu. Vienas variantas - atmesti, kitas variantas - tobulinti. Vėl iš naujo balsuojame. Kas balsuojate už, balsuojate už atmetimą, kas už tobulinimą, balsuojate prieš. Alternatyvus balsavimas.
    Gerbiamieji kolegos, už - 51, prieš - 34. Projektas atmestas. (Balsai salėje) Deja, bet gali.

15.34 val.
    Seimo nutarimo "Dėl pensijų didinimo nuo 2014 m. sausio 1 d." projektas Nr. XIIP-1037 (pateikimas)

    Kitas klausimas - Seimo nutarimo "Dėl pensijų didinimo nuo 2014 m. sausio 1 d." projektas. Pateikėjas irgi A. Kubilius. R. J. Dagys. Prašom.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, praėjusį kartą irgi buvo teikiamas panašus įstatymo projektas, ten buvo numatyta kita litų suma, 15 Lt, dabar mes sumažinome, atsižvelgdami į sunkiai randamas papildomas lėšas, iki 10 Lt pensijų padidinimui, dėl daugelio priežasčių. Kadangi mes tuo metu, kai teikėme, nežinojome, nei koks projektas bus priimtas, nei kaip čia Seimas balsuos, po to išaiškėjo, kad Seimas vis dėlto padidino valdininkams, tarnautojams, teisėjams atlyginimus ir jie neišvengiamai augs, turbūt būtų neteisinga ir nesąžininga palikti pensijas tokio paties lygio žinant, kad infliacija jų dydį mažina.
    Šalia to atsiranda kitų priežasčių, kurios reikalauja ir Seimo įsikišimo, tam tikros valios parodymo. Deja, ne dėl mūsų numatytų priežasčių aš dabar nesiimčiau vertinti vienos ar kitos pensinės sistemos reformos peripetijų. Matyt, valdančiojoje koalicijoje ir tarp socialdemokratų vyksta ginčas. Premjeras laikosi vienos nuomonės, mano gerbiamasis kolega A. Sysas laikosi kitos nuomonės, bet tų nuomonių laikymasis priveda prie to, kad "Sodros" problemos lieka užkonservuotos, nėra jokių aiškių sprendimų ir bent šituo laikotarpiu mes galėtume apsiriboti tokiu saikingu sprendimu, kad nuo Naujųjų metų pensijos būtų didesnės 10 Lt. Taip būtų išreikšta mūsų valia ir būtų galima iš karto užprogramuoti "Sodros" biudžetą, tai kainuotų apie 90 mln. Lt. "Sodros" biudžetui tikrai tai yra pakeliama našta, įsivaizduojant jo mastą 12 mlrd. tai nėra didelė suma, kurios mes negalėtume išspręsti.
    Galų gale turime suprasti, kad šiuo metu, kadangi projektų nėra, ir dėl pensijų kompensavimo, ką dažnai mes čia minime... Pensijų kompensavimo artimiausiu laikotarpiu nebus dėl įvairių priežasčių. Aš dabar nenoriu į jas gilintis ir aštrinti diskusijos. Šiuo atveju nuo Naujųjų metų tas pakėlimas, saikingas pakėlimas, būtų, man atrodo, teisingas ir reikalingas ir parodytų tam tikrą Seimo valią nepretenduojant į kokius nors prioritetus, kas tą dalyką pateikė.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūsų nori paklausti 9 Seimo nariai. Pirmasis - M. Bastys.
     M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, visų pirma noriu priminti, ką, beje, dauguma ir taip gerai žino, kad kaip tik A. Kubiliaus Vyriausybė siūlė mažinti pensijas, ypač dirbantiems pensininkams pensijos buvo mažinamos per pusę, ir jūsų tuometinė dauguma tam mielai pritarė. Taip pat noriu priminti, kad ši A. Butkevičiaus Vyriausybė pensijas grąžino, tai antras dalykas.
    Ir trečias dalykas, jūs turbūt puikai žinote, kad dabartinis "Sodros" poreikis, kiek reikia išmokėti pensijoms, "Sodros" deficitas yra, kitaip tariant, jau yra pasiskolinta apie 11 mlrd. Lt. Kitais metais, kad išlaikytume dabartinį pensijų lygį, taip pat papildomai dar reikės skolintis. Aš suprasčiau, jeigu jūs siūlytumėte būdus, alternatyvas, kaip mažinti skolinimosi reikmes ir taip bandyti greičiau pradėti didinti pensijas. Aš tada galėčiau tokiems siūlymams pritarti, bent jau svarstymo galimybę atverti. O dabar tai yra grynai populistinis siūlymas. Dėkoju už atsakymus.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, pirmiausia norėčiau pasakyti, kad ne A. Butkevičiaus Vyriausybė atkūrė pensijas. Jūs puikiai žinote, kada buvo priimtos įstatymo pataisos, jokio nuopelno čia nėra. Taigi neklaidinkite Seimo ir klausančiųjų. Tai tikrai nepuošia jūsų, kaip rimto Seimo nario. Antras dalykas, jeigu mes būtume tuo metu nesutvarkę pensijų dydžių, tai šiuo metu būtų ne tokia skola, kokią dabar turi "Sodra", o būtų dvigubai didesnė, nes biudžetas tiesiog neturėjo tiek pinigų. Aš paveldėjau biudžetą su 3 mlrd. skyle. Būtų dvigubai didesnis "Sodros" deficitas. Jūs patys ką tik kalbėjote apie "Sodros" deficito mažinimą. Tokiu atveju turite būti mano šalininkas ta prasme, kad tie veiksmai buvo padaryti mažinant "Sodros" deficitą.
    Dabar mes kalbame apie kitų metų pensijas. Mes matome gerėjantį "Sodros" surinkimą. Šių metų "Sodros" pajamos, palyginti su praėjusiais metais, auga daugiau, negu aš čia siūlau. Maža dalis to augimo gali būti panaudojama pensijoms didinti, nebūtinai viskas turi būti deficitui, iš esmės yra panaudojama tik 30 % augimo, visa kita gali būti panaudota deficitui dengti, niekas tam neprieštarauja. Bet likusi dalis gali būti panaudojama pensijoms. Kur čia tas populizmas jūsų atveju? Kalbame apie 90 mln., kai "Sodros" deficitas yra 12 mlrd. Apie kokius procentus jūs kalbate? 1 mlrd. 200 mln. yra 10 %, o šiuo atveju kalbame apie dalis po kablelio. Apie ką jūs čia kalbate, apie kokį populizmą? Skaičiuokime.
     PIRMININKĖ. Klausia A. Sysas.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Noriu jums priminti, kad jūs ne tik padidinote pensijas prieš rinkimus, nors vis tiek tai nepadėjo, pralaimėjote, bet jūs priėmėte ir Fiskalinės drausmės įstatymą. Pats, Rimantai, esi tvirtas šalininkas, kad jo reikia laikytis. Dabar jūs siūlote didinti pensijas 10 Lt, nors per ketverius metus neįvykdėte ne tik Prezidentės raginimo, bet ir Konstitucinio Teismo sprendimo dėl kompensavimo tvarkos. Jūs ne tik kad nepasiūlėte, net nebandėte šios problemos spręsti ir palikote šiai Vyriausybei.
    Dabar aiškinamajame rašte jūs nerasite nė vieno žodžio, kiek pinigėlių tam pasiūlymui reikia. Aš noriu jums priminti skaičius. Yra 12 mėnesių, yra milijonas pensininkų kartu su neįgaliaisiais ir našlėmis, padauginkite iš 10 Lt ir gausite mažiausiai 120 mln., ne 30, jeigu jūs neparašote. Aš norėčiau paklausti, ar šių metų biudžetas su minus 1 mlrd. 300 mln. Lt yra jau tas biudžetas, kuris leidžia nuo kitų metų papildomai daryti kokias nors išlaidas?
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, pirmiausia dėl skaičių. Pensijoms padidinti reikia ne 120 mln., o 91 mln. Maždaug 1 Lt padidinimas - 9,1 mln. Lt reikalauja biudžetas. Jūs tą puikiai žinote, su aritmetika čia viskas gerai. Aš kalbu apie 30 % nuo kito dydžio, nuo augančių įplaukų į "Sodros" biudžetą. Šiais metais mes gauname virš milijardo papildomų įplaukų į biudžetą iš visų mokesčių, iš visos mokestinės sistemos. Finansinės drausmės įstatyme... argi mes tikrai negalime rasti 9 % iš to augimo ir skirti 9 % pensininkams? Pone Algirdai, apie ką mes čia šnekame, apie kokį Fiskalinės drausmės įstatymą, jeigu siūloma 9 % nuo tos sumos, milijardo, gal ji dar didesnė bus, tik dalelytę panaudoti pensijoms padidinti. Apie kokius skaičius man čia pasakojate? Mes nesiūlome jums padidinti pensijas 100 Lt. Skaičiuokime, kalbame apie nedidelę dalį.
     PIRMININKĖ. Klausia B. Vėsaitė.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, šioje salėje kai kas serga sudvejintos asmenybės sindromu. Iš tikrųjų, kai tik valdžia išslysta iš konservatorių rankų, leksika kardinaliai pasikeičia. Esant valdžioje galima nurėžti pensininkų pensijas prisidengiant krize. Tačiau, žinote, aš norėčiau paklausti fiskalinės drausmės palaikytojų, kaip elgtis, kai "Sodroje" žioji 12 mlrd. skylė? Jūs man pasakykite, aš iš tikrųjų sutikčiau ne 10 Lt, o 10-20 % padidinti pensininkų pensijas. Mano klausimas. Vis dėlto kaip mes pajėgsime vykdyti ir Konstitucinio Teismo sprendimą, ir dar didinti pensininkams pensijas? Parodykite tą šaltinėlį, iš ko. Tie 9 %, tiesą sakant, yra tik skraistė, voratinklis, kuriuo dangstote savo pasiūlymo turinį.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamoji buvusi ministre, aš tikiuosi, kad jums su aritmetika viskas gerai. Pono R. Šadžiaus teigimu, papildomos pajamos yra 1 mlrd. 300 mln., aš dabar pasiėmiau patikslintus skaičius. Nuo 1 mlrd. 300 mln. jūs atkūrėte valdininkams atlyginimus, kas kainavo apie 300 mln. Čia siūloma projekto kaina 90, 390. Jūsų žvakių fabrikėliams dar lieka 800 mln., kitiems likusiems. Tai kur čia tas socialinis neteisingumas ir negalimybė ką nors spręsti? Čia noro ir supratimo klausimas. Pakėlus valdininkams atlyginimus tikrai nebūtų gerai, jeigu pensijos liktų to paties lygio. Jūs kalbate ir apeliuojate į tuos skaičius, kurių patys gerai nepasiskaitote ir nežinote, ką jūsų Vyriausybė teikia.
     PIRMININKĖ. Klausia E. Jonyla.
     E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, suprantamas jūsų buvusios valdančiosios daugumos noras kiek nors reabilituotis prieš pensininkus bent kiek padidinant pensijas. Tačiau būdami valdžioje jūs esate padarę ir daugiau tokių sprendimų, sakyčiau, vis dėlto labiausiai nuskriaudę socialiai remtinus žmones. Ar negalvojate artimiausiu metu pateikti naujų nutarimų, įpareigojančių dabartinę Vyriausybę grąžinti ir ankstesnes skolas neįgaliesiems, slaugai ir panašiai? Ačiū.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, jūs puikiai žinote, kad buvo ankstesnės Vyriausybės nutarimai, nuo 2014 m. turėjo būti pateiktas planas, kaip grąžinsime pensijas. Toks pat buvo Vyriausybės įsipareigojimas, bet šio įstatymo projekto kol kas nėra užregistruota. Neverskite problemų sprendimo nuo sveikos galvos ant skaudančios. Jūs patys dabar savo įsipareigojimų nevykdote, nėra tokio įstatymo projekto, ir mes nežinome, kada bus grąžinamos pensijos. Jūs lygiai taip pat žinote, kad jūs atsisakėte grąžinti dalį valstybinių pensijų tremtiniams, politiniams kaliniams ir panašiai, kadangi jums reikėjo ieškoti lėšų minimaliai algai didinti. Taip, jūs ieškojote sprendimų paaukodami tą grupę, kuriai ankstesnė Vyriausybė siūlė palikti. Tai yra jūsų politinis sprendimas nesigilinant į jo vertinimus, teigiamai ar neigiamai tai darėte. Kiekviena Vyriausybė ieško savo sprendimų.
    Dabar yra siūlomas įstatymo projektas... nepakeliamas jums arba, kaip anksčiau girdėdavome anoje kadencijoje, atsisakyti mažinti kažkokius mažinamus didžiuosius atlyginimus, nes valstybė neturi iš ko mokėti. Čia siūlomas tikrai pakeliamas sprendimas, kuris dabar, dar patikslinu, kainuoja tik 7 % tos sumos, mes gauname biudžeto prieaugį laikydamiesi Fiskalinės drausmės įstatymo.
     PIRMININKĖ. Deja, laikas baigėsi. Turiu nutraukti. Dabar po pateikimo vienas - už, vienas - prieš. Už - V. Matulevičius.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamieji kolegos, mes ką tik atmetėme siūlymą pradėti atlyginimų atkūrimą nuo tų biudžetininkų, kurie gauna mažiausius atlyginimus. Dabar siūloma atmesti siūlymą bent šiek tiek padidinti pensijas. Vadinasi, kas lieka? Mes atmetame šiuos pasiūlymus ir lieka tai, kad Seimas pritaria, kad atlyginimai būtų atkuriami pirmiausia tiems, kurie juos gauna didžiausius. Nesinori sakyti blogo žodžio, tai yra ne tik socialiai neteisinga, bet nepagarba, man atrodo, piliečių atžvilgiu. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Prieš - A. Sysas.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Suprantu, kad tai labai jautrus ir labai patrauklus pasiūlymas. Aš manau, kad 10 tūkst., gal šimtai tūkstančių klauso ir laukia, ką Seimas nuspręs. Aš suprantu, lošimo korta paimta ir bandoma manipuliuoti. Sekmadienį išgirdau, kad vėl "Bočių" organizacijos kviečiamos į mitingus, į gatves, kad reikalautų iš dabartinės Vyriausybės, kad būtų kompensuojamos pensijos ir jos būtų didinamos. Viskas liuks, dešinioji opozicija, bet patys privirėte tos košės. Man šiek tiek keista klausyti, ką šiandien šneka.
    Savo mylimam ir gerbiamam buvusiam ministrui ir komiteto pirmininkui norėčiau priminti. Nežinau, kaip jums, bet man su atmintimi viskas gerai. Aš prisimenu ne tik skaičius, bet ir tai, ką jūs šnekėjote ketverius metus. Man galima ir susirgti viską prisimenant ir girdint tai, ką aš girdžiu dabar. Noriu priminti, kad pats žadėjote 2015 m. subalansuotą "Sodros" biudžetą, to nematyti dar ir po ketverių penkerių metų. Aišku, pasakyti, kad kalta dabartinė valdžia. Noriu priminti 9, 5 ar 3 % yra gerai, kai biudžetas yra subalansuotas ir nedeficitinis. Bet jeigu šių metų biudžetą baigiam su 1 mlrd. 300 mln. ir tokia pati suma numatyta kitiems metams, na, nežaiskim tokių negražių žaidimų, nes mes erzinam žmones, jie galvoja, kad čia kažkur yra padėtas maišas pinigų, mes jį laikom ir nenorim jo dalinti. Gerbiamieji, taip, reikia didinti atlyginimus ir negalvokit, kad Vyriausybė negalvoja, kaip padidint mažiausias pajamas turintiems dirbantiems atlyginimus. Tikrai galvoja, duota užduotis ir finansų ministrui, ir Vyriausybei, kad būtų didinami ir policininkams, ir bibliotekininkams, ir socialiniams darbuotojams atlyginimai. Bet mes gi padėjom ranką ant Konstitucijos ir visi prisiekėm laikytis įstatymų ir Konstitucijos. Ką jūs dabar kalat mus už tai, ką patys padarėt antikonstituciško. Tai nežaiskim tokių žaidimų, nes mes atrodom labai...
     PIRMININKĖ. Laikas! Balsuojam. Kas pritariate Seimo nutarimo "Dėl pensijų didinimo nuo 2014 m. sausio 1 d." projektui, balsuojat už, kas turit kitą nuomonę, balsuojat prieš arba susilaikot.
    Balsavo 88. Už - 34, prieš - 14, susilaikė 40. Nepritarta Seimo nutarimui. (Balsai salėje) Dar nebaigėm procedūros. Dabar turim balsuoti, ar atmesti, ar grąžinti iniciatoriams tobulinti. Atmesti balsuojat už, grąžinti iniciatoriams tobulinti - balsuojat prieš. Alternatyvus balsavimas.
    Balsavo 89. Už - 51, prieš - 38. Projektas atmestas. Repliką po balsavimo - A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos ir ypač valdantieji, aš suprantu, kad jūs degat tokiu labai paprastu noru viską, ką siūlo opozicija, atmesti nieko daug negalvojant ir nesvarstant. Toks yra suprantamas elgesio būdas, ypač turint tokią, taip sakant, didelę daugumą. Bet jūs darot labai didelę klaidą prisikalbėdami čia, salėj, tokių dalykų, kurie, mano manymu, jums patiems po to labai stipriai kenks. Nes kalbėt apie tai, kad pensijų padidinimas 10 Lt yra populizmas, yra visiškas nesusipratimas. Jūs pasižiūrėkite į kitų metų prognozes. Dirbančių žmonių pajamos vidutiniškai augs maždaug 5 %. Jūs neišvengiamai turėsite didinti pensijas kitais metais. Pamatysite, kaip jūs tą turėsite daryt. O jūs prisikalbat dabar, kad tai yra populizmas. Na, nedarykit tokių kvailų klaidų, populistinių klaidų diskutuodami su opozicija. Aš tiesiog raginčiau jus šiek tiek protingiau žiūrėti į situaciją.
     PIRMININKĖ. M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš irgi raginčiau konservatorius, liberalus ir "valinskiečius", kurių dabar jau nėra Seime, prisiminti, kaip jūs dirbot praėjusį laikotarpį. Praėjusiais metais, kai jūs rengėt šių metų biudžetą, ką jūs padarėt? Mes kalbėjom: pradėkit grąžinti pensininkams prarastas pajamas, atkurti neįgaliųjų mokėjimus, vaikai, šeima ir visa kita. Ką jūs padarėt? Jūs pusę milijardo litų atidavėt ruletei, kuri vadinasi "Privatūs kaupiamieji fondai", o jūs galėjot pradėti spręsti šituos klausimus. Žmonės tą mato ir žino. Ir mano klausimas būtų toks retorinis galbūt: sakykit, šiais metais tai pačiai ruletei, privatiems kaupiamiesiems fondams, pagal jūsų "įdėtą" modelį vėl mes būsim priversti numatyti biudžete 0,5 mlrd. Lt, 600 mln., ar jūs balsuosit prieš šitas sumas, ar balsuosit už tai, kad geriau būtų tuos pinigus panaudoti pensininkams, ir kartu išpirksit savo kaltę, kurią padarėt per tuos ketverius metus? Ačiū.
     PIRMININKĖ. P. Gražulis.
     P. GRAŽULIS (TTF). Na, man atrodo, iš tikro konservatoriai priešakyje su ponu A. Kubilium prarado progą patylėti. Tai, kokia yra šiandien finansinė situacija, tikrai atsakinga valdančioji buvusi dauguma, buvęs premjeras A. Kubilius. Jūs prisiminkit, jūs ketverius metus svarstėt įvairiausiose tarybose, ministerijose, kaip nors 50 Lt padidinti minimalų atlyginimą? Jūs šaukėte: jeigu padidinsi, bankrutuos valstybė. Ir padidinom 100 Lt, ir nebankrutavo valstybė. Valdančioji dauguma dar didins minimalius atlyginimus ir tikrai nebankrutuos dėl to valstybė. Padidinus atlyginimus, augs pajamos, tikrai bus surenkama daugiau į "Sodros" biudžetą ir bus galimybė atkurti, pirmiausia reikia atkurti tas pensijas, kurios yra nusavintos. Štai kokia užduotis yra valdančiosios daugumos. Reikia tikrai ieškoti. Aš manau, viena iš tų galimybių, iš tų šaltinių ir yra, kad nebūtų mokama privatiems fondams 0,5 mlrd. kas metai, o kad tuos pinigus tikrai gautų socialinis "Sodros" biudžetas ir iš ten galima tikrai atkurti pirmiausia pensijas, o po to jas ir didinti. Didinti pensijas, tai visi matom, kad būtina, reikia tą daryti, bet dėl šitų sprendimų, kurie buvo, nekaltinkite mūsų, konservatoriai, o kaltinkite Konstitucinį Teismą, kuris priėmė tokius kreivus sprendimus. (Balsai salėje)
     PIRMININKĖ. R. J. Dagys. Paskutinė replika.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš prašyčiau savo nenorą žmonėms padidinti pensijas per privatų kaupimą, padidinti gaunamas pensijas, paveldimas pensijas, kurias išmokam ne kaupiamiesiems fondams, o konkretiems žmonėms, savo nenorą jiems jas mokėti, nepainioti su kokiu nors privačių kaupiamųjų fondų rėmimu. Tai yra nesąmonė, kurias nuolat kartojat ir klaidinat žmones. Nenorit (...) finansuoti, tai taip ir sakykit: nenorim mes pinigų didint. Petrai Gražuli, kai jūs didinat pensijas, tai nėra populizmas, kai kiti siūlo, tai yra populizmas. Tai jums yra būdinga. O šitas klausimas kaip toks gal ir nebūtų kilęs aštriai, jeigu socialdemokratai būtų pateikę savo "Sodros" pertvarkymo planus, kuriuos patvirtinom savo gairėse. Deja, jie yra nukelti dvejiems metams darbo grupei ir mes niekada jų nepamatysim, o tai reiškia, kad ir kompensavimo, gerbiamasis Petrai, ir kitų dalykų, ir pensijų didinimo nebus, nes "Sodra" lieka prie tos pačios suskilusios geldos ir sprendimų ji neturi, nes socialdemokratai ginčijasi tarpusavy. Premjeras A. Butkevičius su... Vienas Algirdas ginčijasi su kitu Algirdu ir neranda sprendimo iki šiol.
     PIRMININKĖ. P. Urbšys.
     P. URBŠYS (MSNG). Dėl balsavimo. Mišrios Seimo narių grupės vardu fiksuoti balsus už tobulinimą. Vadinasi, prieš.
     PIRMININKĖ. R. Baškienė, P. Urbšys. Jūs dviese, taip? Tai fiksuojam tiktai protokole šį sprendimą, kad R. Baškienė ir P. Urbšys balsavo prieš.

16.35 val.
    Valstybės politikų, teisėjų, valstybės pareigūnų ir valstybės tarnautojų pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio, taikomo 2014 metais, įstatymo projektas Nr. XIIP-1041 (pateikimas)

    Kitas klausimas - Valstybės politikų, teisėjų, valstybės pareigūnų ir valstybės tarnautojų pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio, taikomo 2014 metais, įstatymo projektas. Pateikia J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš drįsčiau prognozuoti, kad jeigu taip būtų susiklosčiusi politinė realybė ir, sakykim, šiandien socialdemokratai būtų opozicija, štai tokiu klausimu kaip dabartinis šiandien aistringai nusiteikęs tribūnoj stovėtų socialdemokratų atstovas ir sakytų, kad Vyriausybė privalo kitais metais valstybės tarnautojų pareiginės algos bazinį dydį nustatyti 495 Lt. Logika čia labai paprasta. Ekonomika grįžta į prieškrizinį lygį. Iš esmės ji yra grįžusi. Tai kaip pasakyti tam eiliniam valstybės tarnautojui, kad jo pareiginės algos bazinis dydis turi likti 10 % sumažintas, tai yra 450 Lt. Tada sakys, ar G. Kirkilo socialdemokratų Vyriausybė dirbo kur kas geriau negu A. Butkevičiaus socialdemokratų Vyriausybė, kuri, matyt, nesugeba surinkti į biudžetą tų pinigų, kuriuos turi užtikrinti tam tikras ekonomikos lygis, kuris yra tas pats. Sakysite, gal per tą laiką nepalankiai surinkimui buvo pakeisti mokesčiai? Priešingai - keli pagrindiniai mokesčiai yra padidinti, lyginant su 2008 m., PVM didesnis 3 %, akcizai didesni - tai yra esminiai mokesčiai. Čia buvo mūsų teikimas ir dėl pensijų, kad reikėtų spręsti jų didinimo klausimą. Bet, šiaip ar taip, pensijos bent jau antri metai yra tokio lygio, kokio buvo 2008 m. Tuo tarpu eiliniam valstybės tarnautojui, kurio kategorija žemesnė negu 12, vadinasi, ekonomikos sugrįžimas į buvusį lygį nieko nedavė. Tas tarnautojas liko su savo pajamomis kaip ir tais metais, kai ekonomika buvo 15 % nukritusi. Kaip tą paaiškinti?
    Mes, kaip minėjau, nesakome, kad valstybė turi galimybes atkurti tiek, kiek priklauso. Siūlome bent simboliškai pridėti, nors 10 Lt prie dabar esančio 450 Lt bazinio dydžio ir bent šiek tiek parodyti tam ne pačios aukščiausios kategorijos valstybės tarnautojui, kad ir jis yra matomas, kad yra žiūrima, jog ekonomikos atsigavimas būtų jaučiamas ir jo kišenėje. Kaip dabar galvoti tam valstybės tarnautojui, kai jis mato skaičius, kai Konstitucinio Teismo teisėjų ar to Teismo pirmininko atlyginimai atkuriami kone iki 20 tūkst., o jis kaip buvo, taip ir lieka su net 2 tūkst. Lt nesiekiančiu atlyginimu.
    Kolegos, aš manau, tie keliasdešimt mln. Lt, kurie atsirastų dėl to mano teikiamo projekto, na, tikrai nėra tokia jau sudėtinga našta Vyriausybei, tikrai ne tokiu lygiu yra balansuojamas biudžetas. Todėl, kviesdamas turėti paprasčiausią teisingumo jausmą, siūlau pritarti bent tam simboliškam, sakyčiau, bazinio dydžio padidinimui.
    Žinoma, čia yra lydimieji dalykai. Kai yra padidinamas šitas dydis, tai paprastai Vyriausybė didina atitinkamai ir bazinę algą, nuo kurios priklauso viso biudžetinio sektoriaus mokytojų, socialinių darbuotojų, kultūros darbuotojų atlyginimai. Bet tai būtų poreikis tokiu pat procentu didinti, tai yra tik labai nedideliu procentu. Tikrai mes nesiūlome populistinių dalykų, kaip čia buvo šaukiama reaguojant į kitus projektus. Siūlome valstybei pakeliamus dalykus, kurie išreiškia tikrą teisingumo jausmą. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkoju pranešėjui. Gerbiamieji kolegos, gerbiamieji Seimo nariai, užsirašė klausti septyni Seimo nariai. Tačiau aš jau matau atvykusį Ministrą Pirmininką. Aš noriu nutraukti šį klausimą. Tada, Razma, po Ministro Pirmininko pusvalandžio grįšite į tribūną. Užrašyti norintieji jūsų paklausti išlieka kompiuteryje, galėsite klausti. Prie to klausimo grįšime.

16.03 val.
    Ministro Pirmininko A. Butkevičiaus atsakymai į Seimo narių klausimus (Vyriausybės pusvalandis)

    Seniūnų sueigoje buvo suformuluotas prašymas iškviesti Ministrą Pirmininką į Seimą dėl Rusijos vykdomų veiksmų Lietuvos atžvilgiu. Raštu klausimai nėra suformuluoti, todėl po Ministro Pirmininko pranešimo eilės tvarka klausti bus pagal Statutą tokia kaip ir Vyriausybės valandos metu. (Balsai salėje) Kaip? Mes jau baigėme užsirašymą.
    Gerbiamieji kolegos, čia yra ne Vyriausybės valanda, čia yra pusvalandis. Ministrui Pirmininkui suteikiama galimybė kalbėti nuo 15 iki 20 min. Taigi lieka tik 15 min. klausimams. Pagal Statutą - tie, kas yra užsirašę, pirmenybė yra opozicijai, ir po to pagal eilę.
    Dabar, gerbiamasis premjere, prašau, žodis jums.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamoji posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, aš turiu santrauką visos tos dokumentacijos, kurią išsiuntėme tiek į Rusiją, tiek į Europos Komisiją. Taupydamas laiką aš paprašiau, kas yra santraukoje surašyta, kad taip glaustai ir suprantama kalba būtų išdėstyta. Tiesiog aš pirmiausia pristatysiu tai. Manau, tai bus toks pirmas viešas paaiškinimas, kas yra padaryta, kas buvo daroma, kad, manau, iš dalies baigtųsi tam tikros spekuliacijos, o tiesiog būtų didžiulis susitelkimas, nežiūrint, ar pozicija, ar opozicija, nes Lietuvoje, aš matau, kad tiesiog yra madinga diskutuoti viešai, netgi televizijos laidose įvairiausiais klausimais. Kaip vakar mačiau, dar tęsiasi tam tikros diskusijos apie Krepšinio federaciją, pamatęs atsiminiau ir dabar tą mintį panaudojau.
    Nuo šių metų rugsėjo 11 d. Rusijos federalinės muitinės tarnybos pareigūnai pradėjo iš Lietuvos į Rusiją atvežamų krovinių šimtu procentu detalų patikrinimą. Iš pradžių taikomų papildomų procedūrų terminas buvo nustatytas, noriu pabrėžti, iki rugsėjo 16 d. Vėliau buvo kelis kartus pratęstas ir jos taikomos iki šiol. Nuo rugsėjo 30 d. papildoma patikra pradėta taikyti ir išskirtinai Lietuvoje registruotiems lengviesiems automobiliams. Dėl šių Rusijos taikomų priemonių, kurias galima laikyti diskriminacinėmis, vežėjai patyrė nuostolių.
    Remiantis oficialia informacija, kurią pateikė Lietuvos nacionalinė vežėjų asociacija "Linava", nuo rugsėjo 11 d. dėl patikrinimų 271 įmonė suskaičiavo per 1 mln. Lt nuostolių. Ne visos įmonės pateikė reikiamus duomenis. Nuostoliai dar skaičiuojami.
    Per tą laikotarpį iškilo grėsmė lietuviškų pieno produktų importui. Pirmasis Rusijos vartotojų teisių apsaugos tarnybos "Rospotrebnadzor" pareiškimas pasirodė rugsėjo 15 d. Vartotojų teisių apsaugos tarnybos vadovas G. Oniščenka pareiškė, kad Rusija sustiprina lietuviškos pieno produkcijos kontrolę vidinėje rinkoje.
    Tokio sprendimo priežastys - tariamai padažnėję atvejai, kai lietuviški pieno produktai neatitinka Rusijos saugos ir kokybės rodiklių. Tačiau oficialių raštų Lietuvos institucijos iš Rusijos Federacijos nebuvo gavusios. Nebuvo gauta oficialaus atsakymo ir dėl papildomos vežėjų patikros, nors Lietuvos muitinės departamentas buvo išsiuntęs tris paklausimus.
    Spalio 7 d. "Rospotrebnadzor" paskelbė, kad dėl įvairių pieno produktų kokybės ir vartotojų teisių pažeidimų bei dėl esamos prastos bendros gaminių kokybės ir saugos kontrolės Lietuvoje yra įvestas laikinas draudimas į Rusiją vežti lietuviškus pieno produktus. Antradienį iš 29 krovininių automobilių pro postą nepraleisti 18, praleisti 7.
    Iš Rusijos muitinės gautame rašte teigiama, kad kokybės pažeidimų rasta įvairių rūšių Lietuvos gamintojų produkcijoje, sūrio lazdelės neatitinka mikrobiologinių reikalavimų, pieniškoje varškėje, grikių košėje, pieniškoje ryžių košėje rasta ftalatų. Jogurto pakuotės etikėje nurodytas ir realus produkte esantis riebalų kiekis neatitinka ir panašiai.
    Lietuviškos pieno produkcijos įvežimo į Rusiją apribojimas neigiamai paveiks pieno gamintojų įmones ir visą Lietuvos ekonomiką. "Rospotrebnadzor" gali įvesti apribojimus lietuviškos mėsos ir žuvies produkcijos įvežimui.
    Lietuvos Vyriausybė ir kitos šalies institucijos rugsėjį, vos pasirodžius informacijai apie papildomą vežėjų patikrą Rusijos muitinėje, ėmėsi reikiamų priemonių. Į Užsienio reikalų ministeriją tris kartus buvo iškviestas Rusijos Federacijos ambasadorius Lietuvoje, jam viceministras A. Krivas įteikė diplomatinę notą.
    Rugsėjo 13-18 d. Užsienio reikalų ministerija surengė tarpinstitucinius pasitarimus, kuriuose dalyvavo Susisiekimo ministerijos, Muitinės departamento, Valstybės saugumo departamento, prezidentūros, Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos, Valstybės sienos apsaugos tarnybos bei Vežėjų asociacijos atstovai. Išsiųsti laiškai Rusijos užsienio reikalų ministrui S. Lavrovui, susisiekimo ministrui, Tarpvyriausybinės komisijos pirmininkui M. Sokolovui, ne kartą organizuoti Lietuvos tarpžinybiniai pasitarimai. Nuolat bendraujama ir keičiamasi informacija tarp institucijų ir su vežėjais, netgi šeštadienį ir sekmadienį buvo vedami pokalbiai.
    Šis klausimas skubiai iškeltas ir Europos Sąjungos lygiu. Išsiųstas ministro L. Linkevičiaus laiškas Europos Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai C. Ashton bei kitiems aukštiems pareigūnams. Vyriausioji įgaliotinė C. Ashton aptarė šį klausimą su Rusijos Federacijos užsienio reikalų ministru. Problemas spręsti padeda Europos Sąjungos institucijos. Šiandien, spalio 8 d., šiuo klausimu vyksta diskusija Europos Parlamento plenariniame posėdyje. Lietuva ir Europos Sąjungos institucijos svarsto ne vieną galimą sprendimo būdą, kad klausimas dėl Rusijos priemonių taikymo Lietuvai ir lietuviškų produktų vežimo būtų išspręstas. Vyksta pokalbiai ir diskusijos ne tik Lietuvos ir Rusijos dvišaliu lygiu, bet ir Europos Sąjungos bei Rusijos institucijų ir aukščiausių pareigūnų lygiu. Tikimasi, kad tai duos teigiamų rezultatų.
    Spekuliacijos viešojoje erdvėje šiuo itin svarbiu klausimu neduoda naudos. Būtinas institucijų ir politikų susitelkimas, o ne kaltinimai vienų kitiems. Europos Komisijos atstovai paragino laikytis rimties. Tai būtų galima paaiškinti kaip raginimą nespekuliuoti šia tema, nepolitikuoti, bet elgtis sutelktai ir konstruktyviai.
    Dar pirmadienį ryte vykusiame Vyriausybės pasitarime aptarėme galimybę kreiptis į Pasaulio prekybos organizaciją. Tokios galimybės mes neatmetame, tačiau visuomenė ir politikai privalo suprasti, kad Lietuva viena to padaryti negali. Kreipimasis įmanomas tik kartu su Europos Komisija, o ši svarsto keletą galimų problemų sprendimo būdų, apie kuriuos kol kas viešai skelbti negalime. Lietuva yra Europos Sąjungos narė, todėl savarankiškai negali pradėti PPO ginčų sprendimo procedūrų, nes kaip sudedamoji prekybos politikos dalis tai priklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai. PPO ginčai prieš trečiąsias šalis pradedami bendru Europos Sąjungos sprendimu. PPO bylos inicijavimui formaliai turi pritarti Europos Sąjungos komisarų kolegija, taip pat dėl bylos inicijavimo prekybiniai, politiniai ir kiti aspektai diskutuojami Prekybos politikos komitete. Prasidėjusiame ginče visai Europos Sąjungai ar bet kuriai valstybei narei atstovauja Europos Komisija. Pretenzijų pateikimas Rusijai Pasaulio prekybos organizacijoje yra kraštutinė galima ginčo sprendimo priemonė, nes visas procesas užtruktų, o problemą būtina spręsti kuo skubiau.
    Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba išsiuntė oficialų paklausimą priežiūros tarnybai "Rospotrebnadzor". Rašte atsakingos Rusijos Federacijos institucijos prašoma pateikti detalią informaciją, pagrindusią Rusijos nustatytus lietuviškų pieno produktų saugos kokybės ar ženklinimo neatitikimus. Ši informacija leistų Valstybinei maisto ir veterinarijos tarnybai išanalizuoti padėtį ir imtis būtinų priemonių trūkumams pašalinti, jei tokių būtų. Šiuo metu iš Lietuvos atsakingų institucijų informacijos apie pieno produktų kokybės pablogėjimą neturime, tačiau dar kartą noriu pabrėžti, kad savo ruožtu Lietuva privalo stiprinti vidaus kontrolę. Be to, esu įsitikinęs, jog tikslinga surengti Lietuvos ir Rusijos tarvyriausybinės komisijos posėdį, kuriame aptartume abiem pusėms rūpimus klausimus. Lietuvos žemės ūkio atašė Rusijos federalinės priežiūros tarnybos "Rospotrebnadzor" vadovui perduotame rašte taip pat įtrauktas oficialus kvietimas dėl dvišalio susitikimo su Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos vadovais susidariusiai situacijai aptarti. Mano nuomone, šiame susitikime turėtų dalyvauti ir suinteresuoto Lietuvos verslo atstovai.
    Taip pat planuojama, jog į Maskvą išvykęs žemės ūkio ministras V. Jukna aptars šią situaciją su Rusijos pareigūnais. Tikimės, kad Europos Sąjunga ir toliau išliks solidari ir palaikys Lietuvos veiksmus sprendžiant susidariusią problemą. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkui premjerui. Dabar klausia A. Kubilius. Ruošiasi E. Masiulis.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Premjere, gal čia porą dalykų. Vienas. Ačiū, kad atsiliepėte į mūsų siūlymą partijoms rinktis ir tartis, ir šiandien turėjome galimybę su jumis aptarti situaciją. Iš tikrųjų yra dalykų, dėl kurių tikrai turime veikti kartu, nepaisydami skirtingų politinių pažiūrų. Bet mano pirmoji klausimo dalis gal politinė: ar tikrai jūsų nuostatas atitinka šiandien jūsų partijos infocentro išplatintas pranešimas, kad Prezidentė yra atsakinga už užsienio politiką, todėl ji viską turi čia spręsti. Aš noriu priminti, kad Prezidentė sprendžia užsienio politikos klausimus, bet vykdo ją kartu su Vyriausybe. Ar jūs čia norite nusišalinti nuo tos problemos sprendimo pasakydami tokį pareiškimą?
    Mano klausimo antroji dalis iš to, ką mes kalbėjome. Kai Rusija pradėjo energetikos karus su Europa, tai Europa atsakė energetinio saugumo doktrina ir labai konkrečiom priemonėm, kurios mums šiandien jau leidžia jaustis žymiai lengviau. Ar jūs nemanote, kad į Rusijos prekybinį karą su Europos Sąjunga, atakuojant Lietuvą, taip pat reikėtų ieškoti Europos Sąjungos atsako su prekybinio saugumo doktrina, visų pirma galbūt sprendžiant labai paprastą klausimą, kad Europos Sąjungos lėšomis būtų kompensuojama tam verslui, kuris dėl Rusijos politinio sprendimo pradėti prekybinį karą, patirs vienokių ar kitokių nuostolių?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimus. Turiu pasakyti, kad aš šiandien ryte duodamas interviu aiškiai pasakiau, kad būtų gerai, kad užsienio politikoje būtų sutarimas pirmiausia tarp Vyriausybės, Seimo ir prezidentūros. Tikrai jokiu būdu nenusišalinu ir niekam nenoriu perkelti šitos problemos, nes su užsienio reikalų ministru pokalbiai vyksta netgi ir šeštadieniais, sekmadieniais, nepaisant to, kad jis jau pustrečios savaitės keliauja po užsienio šalis. Tai yra Užsienio reikalų ministerijos failas, yra toks susitarimas... Aišku, šitame rašte nebuvo smulkiai pateikta informacija, kokie pokalbiai vyksta Rusijoje ir su kuo tie pokalbiai vyksta. Turiu pasakyti, kad užsienio politikos vykdytojas yra Vyriausybė.
    Dėl tam tikrų prekybinių karų arba tiesiog dėl bendros Europos Sąjungos pozicijos prekybos klausimais, parodant ją kalbantis su Rusija, aš pritarčiau tokiai idėjai. Manau, tai būtų sveikintina.
     PIRMININKĖ. Klausia E. Masiulis. Ruošiasi V. A. Matulevičius.
     E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamasis premjere, iš tiesų jūs savo kalboje jau ir patvirtinote, kad klausimas per daug rimtas, kad mes čia dabar galėtume pradėti kaip karštą bulvę mėtyti vieni kitiems, kas turi tas susidariusias problemas spręsti. Bet, kaip rodo informaciniai pranešimai, vis dėlto mes šito egzamino kol kas neišlaikome ir pradedame aiškintis, kas atsakingas už užsienio politiką, ir t. t. Tikrai norėčiau palinkėti labai konstruktyvių santykių tarp Vyriausybės ir Prezidentės ir, be jokios abejonės, tarp Seimo.
    Tačiau jūs minėjote apie tam tikrus veiksmus, kuriuos atliko Vyriausybė arba konkrečios ministerijos, ir daugiausia vyravo toks žanras kaip laiškai - išsiuntėte laišką S. Lavrovui, išsiuntėte laišką transporto ministrui ponui M. Sokolovui. Prašom pasakyti, kada yra planuojamas Lietuvos ir Rusijos tarpvyriausybinės komisijos posėdis? Iš Lietuvos pusės jam turėtų vadovauti užsienio reikalų ministras ponas L. Linkevičius, iš Rusijos pusės - transporto ministras ponas M. Sokolovas. Ar jūs vis dėlto nemanote, kad ne tik su Europos institucijom ir Pasaulio prekybos organizacija reikia dirbti, bet kartu reikia iš tikrųjų siųsti aukščiausio lygio delegaciją ir aiškintis, kada konkrečiai mes galėsime pašalinti tas kliūtis, kurios šiandien yra sudarytos lietuviškos produkcijos eksportui į Rusiją?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimus. Santykiai su Prezidente yra geri. Galiu pasakyti, vakar du kartus teko kalbėtis. Buvo rytinis susitikimas ir pasitarimas ir darbo pabaigoje buvo pokalbis telefonu. Kalbant apie vien tik susirašinėjimą... Ne. Vis dėlto buvo stengiamasi spręsti problemas telefoniniais skambučiais, pradedant Rusijos Federacijos Prezidento patarėjais, Vyriausybe, ministerijomis ir baigiant pačiu ponu G. Oniščenka, tam tikrais tiesioginiais telefoniniais pokalbiais. Bet buvo labai sunku kalbėtis, nes mes nežinojome priežasties, niekas nepasakydavo, dėl ko atliekamas toks sugriežtintas patikrinimas. Buvo aiškinama, kad tai yra normali procedūra, kuri buvo taikoma anksčiau ir Lenkijai, ir Latvijai, ir Moldovai, ir Ukrainai, taip pat ir Vokietijai (girdžiu).
    Šiandien aš galiu pasakyti bendrą statistiką, kurią buvo pateikęs Muitinės departamento vadovas, kiek maždaug krovininių automobilių nuo bendro važiavusiųjų skaičiaus buvo patikrinta - tik 25 %. Buvo pasakyta, kad tai yra normali Rusijos muitinės darbo kultūra. Savaime suprantama, Rusija yra ir PPO narė. Turiu pasakyti, jeigu mes būtume tokius raštus, kokius gavome šiandien, gavę anksčiau, aš manau, būtų visiškai kitas ir verslininkų požiūris, nes su verslininkais, kurie eksportuoja produkciją į Rusiją, mes irgi palaikėme ryšį, štai ir vakar vyko tiesioginiai pokalbiai kabinete. Ir tą dieną, kada tas sugriežtinimas atsirado prie Rusijos muitinių, jie patys galvojo, kad išsispręs arba padės spręsti tas problemas... Noriu pasakyti, kad ir šiandien rytą dar buvo pasakyta, kad turėtų atvažiuoti ir pradėti kalbėtis verslininkais, bet prieš išvykstant į Seimą buvo pasakyta, kad gerai, tegul atvyksta su specialistais, kalbėsimės.
     PIRMININKĖ. Klausia V. A. Matulevičius. Ruošiasi M. Bastys.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Aš atsisakau, nes mano klausimas nesusijęs su šia tema, su kita.
     PIRMININKĖ. Tada klausia M. Bastys. Ruošiasi M. Zasčiurinskas.
     M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Pirmiausia reikėtų pasveikinti Vyriausybę, kad iš tiesų dirba konstruktyvų darbą su Rusijos Federacija, o neina į tam tikrą konfrontaciją. Aš manau, kad čia yra pagrindinis mūsų Vyriausybės veiklos aspektas.
    Mano klausimas, premjere, būtų toks. Ar teisinių argumentų visiškai pakanka, ar jų dar trūksta, sakykim, vertinant Pasaulio prekybos organizacijos sutartis su Europos Sąjunga ir Rusijos Federacija, kur yra kalbama apie prekybos sutartis? Ar yra galimybių, tam tikrų landų, kad atskiri pareigūnai galėtų piktnaudžiauti šiuo konkrečiu atveju ir nesivadovauti tarptautinėmis sutartimis? Dėkoju.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Kol kas mes tokios informacijos tikrai neturime.
     PIRMININKĖ. Klausia M. Zasčiurinskas. Ruošiasi A. Mazuronis.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamasis premjere, klausimas bus daugiau politinis. Viešojoje retorikoje ir viešojoje erdvėje, taip aš matau ir kiti žmonės mato, sklinda opozicijos ir jų aplinkos žmonių toks piktas džiaugsmas, kad Lietuvai taikomos atitinkamos priemonės, kurios yra žalingos Lietuvai, ir elgiamasi taip, kad ir toliau būtų žeminama kita valstybė, mūsų kaimynė Rusija. Tokiais veiksmais siekiama ir toliau daryti taip, kad mes su jais lyg ir būtume susipykę. Šiandien kalbame apie karą, tarsi daugiau tų karų nebūtų. Jūsų pozicija yra rami, dalykiška, konstruktyvi, jūs ir šiandien pasakojate, ką darote. Mano klausimas toks: kokią, jūsų nuomone, įtaką Rusijos veiksmams turi visa opozicijos ir kai kurių vadovų, vadinkim taip, retorika ir politikavimas? Ar jie atitinka Lietuvos žmonių interesus? Sakiau, kad politinis klausimas, taip ir paklausiau.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Žinote, mano pareigos mane įpareigoja elgtis atsakingai. Galiu pasakyti, kad Rusijoje kalbant su įvairiomis institucijomis arba tų institucijų vadovais irgi matyti, kad nėra vienos nuomonės tuo pačiu klausimu. Mes tikėjomės, kad ten bus daugiau politikavimo ir paskui bus ramu. Kai kurių institucijų vadovai mus taip informavo, kad į tam tikrų žmonių tam tikrus pareiškimus ir komentarus, daromus Rusijoje, nereikėtų kreipti dėmesio, nes jie neturi tam tikros galios, kad būtų galima priimti tokius sprendimus, kad sulaikytų iš Lietuvos vežamas prekes. Toks buvo mano pagrindinis tikslas čia padirbėti, bet, pasirodė, kad tos nuomonės šiek tiek ten irgi išsiskiria. O kalbėti apie vidaus rietenas arba barnius aš niekada nesu linkęs, nes, aš manau, to tikrai mūsų Lietuvos žmonėms nereikia.
     PIRMININKĖ. Klausia A. Mazuronis. Ruošiasi K. Masiulis.
     A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Gerbiamasis premjere, iš tiesų klausimas, matyt, yra per daug rimtas, kad mes čia galėtume leisti sau tuščiai politikuoti. Kiek aš pamenu, kai buvo panašūs klausimai dėl energetinio saugumo, tai Lietuva, sėdėdama prie vieno derybų stalo su Rusijos atstovais, prie to paties stalo turėjo ir Europos Komisijos atstovus, kurie gana stipriai palaikė Lietuvos poziciją. Dabar turbūt niekam nėra paslaptis, kad šiuo atveju Lietuva yra baudžiama už savo politiką Europos Sąjungos rytų partnerių valstybių narių atžvilgiu. Iš principo yra baudžiama už europinės politikos vykdymą.
    Ar jūs, kaip premjeras, nepasigendate šiandien aktyvesnės Europos Komisijos pagalbos ne tik siuntinėjant raštus, bet ir bandant sėsti prie vieno stalo ar kažkokio bendro atsako formavimo? Žinote, man toks jausmas, kad mes vykdome Europos Sąjungos politiką, bet kai šiuo atveju iškilo gana didelės, beprecedentės, netgi pasakyčiau, problemos šaliai nariai, Europos Komisija, bent jau man iš čia sėdint atrodo, pasiliko kaip ir nuošaly. Čia maždaug jūsų problemos, jūs ir spręskite. Jeigu kas nors nepasiseks, gal mes jums padėsime. Ar jūs nepasigendate ryžtingesnio... Taip, Europos Parlamente šiandien diskutuoja, bet parlamentas yra parlamentas, o Komisija yra Komisija. Ar nepasigendate ryžtingesnių pagalbos veiksmų iš Europos Komisijos, o ne tik iš Europos Parlamento? Kad ten diskutuoja, gerai, bet į kitą lygį, matyt, turėtų pereiti ir atsakas iš Europos.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Turiu pasakyti, kad pastaruoju metu teko kalbėti su trim komisarais, kurie lankėsi Lietuvoje, ir tikrai nė vienas neatsakė neigiamai, kad jie nepadės spręsti šitų klausimų. Bet reikia labai atsakingai suprasti, kad norint, kad būtų galima pradėti dialogą Europos Komisijai su Rusija, turi būti aiškūs duomenys ir aiškūs faktai. Aš noriu pasakyti vieną labai svarbią mintį. Kai prasidėjo tam tikra spekuliacija dėl kreipimųsi į PPO, mielieji, yra tam tikros taisyklės, kokiu atveju galima kreiptis į PPO. Netgi Europos Komisijai šiandien nėra parengtas failas nei iš Užsienio reikalų ministerijos, nei iš Muitinės departamento, nei iš Veterinarijos tarnybos darbuotojų, nei iš kitų ministerijų, kuris atitiktų galimybę kreiptis per Europos Komisiją į PPO.
    Šiandien, kada mes jau gavome tam tikrus atsakymus raštu, kur kalbama apie pieno kokybę, tai jau yra tam tikri faktai, dėl ko mes jau galime pradėti diskusiją ir galime pagrįsti, kaip iš tikrųjų yra Lietuvoje. Ten yra paminėti tokie dalykai, kurie Lietuvos pieno produktų gamyboje visiškai nebenaudojami. Gal niekada ir nebuvo naudojami. Europos Komisija todėl ir kalba, kad reikia elgtis labai ramiai, solidžiai, atsakingai ir parengti tam tikrą failą, kuriame būtų aiškiai nurodyti tam tikri faktai ir duomenys, kurie atitinka PPO reikalavimus, kad būtų galima kreiptis.
     PIRMININKĖ. Klausia K. Masiulis. Ruošiasi E. Gentvilas.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamasis premjere, aš atsimenu, kaip jūs elgdavotės tokiu pat atveju, kai Lietuva buvo spaudžiama iš Rusijos ir buvote opozicijoje. Aš kaip tik atsimenu tą piktdžiugą ir kaip jūs nurodinėdavote, ką reikia daryti, ir kad niekas nedirba. Dabar jūs pats esate papuolęs į tokius spąstus. Iš tikrųjų nepavydėtina situacija, aš jus labai žmogiškai užjaučiu. Buvęs premjeras A. Kubilius ištiesė jums pagalbos ranką sakydamas, kad, jeigu galima, telkimės draugėn, nes reikia atsilaikyti prieš šitą sudėtingą priešą ir sudėtingą situaciją. Ar pripažintumėte, kad jūsų perkrovimo politika (jūs manėte, kad jums geriau seksis su Rusija) vis dėlto nepasiteisino?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Ne, aš to nenorėčiau pripažinti, nes man teko Sankt Peterburge susitikti su Rusijos Federacijos ministru pirmininku D. Medvedevu. Aišku, tas susitikimas davė pozityvių vilčių, bet matyti, kad Rusija yra Rusija, taip turiu pasakyti. Aš tikiuosi, kad mes tą dialogą tęsime ir toliau, stengsimės stiprinti ekonominius ryšius ir politiniu lygiu.
    Aišku, čia dar buvo dėl tarpvyriausybinės komisijos darbo, neišsamiai atsakiau į šitą klausimą. Čia yra pavyzdys. Mes su Rusijos Federacijos ministru pirmininku sutarėme, kad šitos komisijos darbas bus atnaujintas, ir po to nuo sausio mėnesio išsiuntėme tris ar keturis raštus užsienio reikalų ministro, bet kol kas negauname atsakymo, kada galime susitikti. Tai čia ir parodo tam tikrus susitarimus.
     PIRMININKĖ. Klausia E. Gentvilas. Ruošiasi B. Pauža.
     E. GENTVILAS (LSF). Gerbiamasis premjere, man patiko jūsų pradžioje išsakytas pasiūlymas susitelkti ir valdantiesiems, ir opozicijai. Noriu turbūt net neatsiklausęs kolegų liberalų pasakyti, kad liberalų opozicija yra pasirengusi prisidėti, jeigu tik įmanoma. Akivaizdu, kad jums kol kas nepavyko perkrauti santykių su Rusija, ko siekėte.
    Bet mano klausimas yra dėl santykių su Europos Sąjunga, nes vis dėlto mes negalime veikti santykių su Rusija vieni patys. Ten aš pasigendu aktyvaus veikimo. Štai buvo Transporto ministrų tarybos posėdis, ministras R. Sinkevičius net nepaminėjo problemos pasieniuose savo kolegoms europiečiams. Reikia reaguoti labai greitai, o reakcija yra pavėluota. Dabar vyksta diskusijos. Tai tiesiog kokie artimiausi žingsniai santykiuose su Europos Sąjunga tam, kad būtų europeizuota šita problema, kurią matome su Rusija?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Turiu pasakyti, kad su Europos Komisija darbas vyksta nuolat, vos ne kiekvieną dieną, tam yra Užsienio reikalų ministerijos atsakingi pareigūnai. Taip pat užsienio reikalų ministras L. Linkevičius kalbasi su ponu J. M. Barroso ir su C. Ashton. Ne vieną kartą vyko tie pokalbiai. Kaip aš sakiau, mano paties susitikimai su trimis komisarais, šitas klausimas irgi buvo atidžiai paliestas, ir mes netgi diskutavome apie kuo greitesnio (...) sukūrimą tam, kad būtų galima Europos Komisijai tam tikrais faktais kalbėtis su Rusija. Ir aš manau, kad tas pokalbis greitai prasidės. Šitas darbas su Europos Komisija, kaip pamatėme šiandien, kad yra priimti tokie sprendimai, anksčiau buvo tik gąsdinama, manau, sustiprės, nes šiandien, galiu pasakyti, yra, jau ir vakar tas pats buvo dėl pokalbių su J. M. Barroso ar užsienio reikalų ministru, jeigu reikės, ir mano tiesiogiai... Norime tiesiog išgirsti iš Maskvos ministro pirmininko ar biuro, ar jo paties atsakymus, kodėl yra tokia situacija. Ten irgi dedamos pastangos, kad pavyktų pasikalbėti. Šiandien turime tokią informaciją, kad Rusijos Federacijos ministras pirmininkas yra išvykęs iš Maskvos į regioną.
     PIRMININKĖ. Paskutinis klausia B. Pauža.
     B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis premjere, jūs savo pranešime labai plačiai išdėstėte, ką Vyriausybė padarė tais klausimais. Iš tikrųjų labai malonu, kad daug kas buvo daroma. Bet vienas žodis, ką sakėte, Rusija yra Rusija. Štai pavyzdys. Maisto ir veterinarijos tarnyba siųsdama ir Rusijos sanitarijos ir veterinarijos tarnyba priimdama maisto produktus ant sienos niekada jokių pretenzijų niekam kol kas nepareiškė. Tačiau vidaus rinkoje, kur jie tikrina tuos produktus, man atrodo, ten galima tikrinti kaip nori, tos pačios varškės po dviejų dienų jau bus kitokie rodikliai, negu kai nuvažiuoja į Rusiją.
    Prašom pasakyti, kaip vis dėlto suaktyvinti mūsų visuomenės įtaką šitiems reikalams, kadangi, man atrodo, tai labai svarbu. Juk mūsų maisto produktai, ypač maisto produktai, yra tikrai geros kokybės. Tai vis dėlto visuomenės balso čia kol kas irgi nelabai girdėti. Šitas klausimas, man atrodo, yra maisto... ne tik Veterinarijos tarnyba, bet yra ir Vartotojų teisių apsaugos tarnyba, yra kitos. Reikėtų suaktyvinti jų veiklą. Ačiū.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Mes iš telefoninių pokalbių suprasdavome, kad eksportą iš Lietuvos į Rusiją gali apriboti Rusijos veterinarijos tarnyba, ir mums tai buvo aiškinama. Bet jokiu būdu ne ponas G. Oniščenka. Tas, kas buvo aiškiai pasakyta. Mes paskutinį kartą praeitą sekmadienį kalbėjome su tos tarnybos kai kuriais vadovais, nes jie lankėsi rugsėjo mėnesį Vilniuje ir buvo organizuoti susitikimai, rimti, buvo geros diskusijos. Bet, kaip sakiau, Rusija yra Rusija. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkoju, premjere, už jūsų pranešimą ir atsakymus į Seimo narių pateiktus klausimus.

16.35 val.
    Valstybės politikų, teisėjų, valstybės pareigūnų ir valstybės tarnautojų pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio, taikomo 2014 metais, įstatymo projektas Nr. XIIP-1041 (pateikimo tęsinys)

    O dabar prašau grįžti į tribūną J. Razmą. Grįžtame. Po pateikimo dabar bus klausimai. Tuoj kompiuteryje pamatysime. Pirmasis nori klausti A. Sysas. Nėra Algirdo. Tada I. Šiaulienė.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, iš jūsų pateikimo suvokiau, kad nėra labai malonu jums šitoje tribūnoje, ir bandėte savo poziciją pagrįsti tuo, kaip elgtųsi socialdemokratai esant jūsų padėčiai. Bet socialdemokratai būdami opozicijoje niekada taip nesielgė ir nesielgs. Tai yra viena.
    Ir antra. Kai jūs buvote opozicijoje, patys kėlėte valstybės tarnautojų iki 490, nors buvo aiškiai sakyta, kad nėra valstybėje tokių galimybių, ir paskui patys turėjote mažinti. Aš manau, kad mūsų rinkėjas tiek visko girdėjo, ir toks pigus jų interesų gynimas, kaip jūs darote šiandien, niekaip kitaip, kaip tik pigiu populizmu, dėl to aš labai apgailestauju, įvardintas būti negali. Toks ir klausimas.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Jūs čia ką tik pasakėte netiesą, skelbdama, kad socialdemokratai šitomis aplinkybėmis, būdami opozicijoje, nesiūlytų didinti. Priminsiu, kad dar 2011 m., kai jūs dar buvote opozicijoje, jau siūlėte atkurti iki 495 Lt, kai dar ekonomika toli gražu nebuvo pasiekusi 2008 m. lygio. Taigi, gerbiamieji socialdemokratai, pagal populizmą jūs tikrai esate nepralenkiami, aš net nebandau čia toje srityje su jumis kovoti. Tiesiog pateikiu paprastą projektą, kuris nėra visiškai populistinis. Jeigu būtų populizmas, tai aš jau čia rimčiau pažadėčiau valstybės tarnautojams, kad kišenėje pajustų papildomai po kokį tūkstantį.
     PIRMININKĖ. Klausia M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamasis kolega, iš tiesų Lietuvos piliečių atlyginimai yra tragiškai maži, trečia ar ketvirta vieta nuo galo Europos Sąjungoje. Ir ypač tie atlyginimai sumažėjo per praeitą laikotarpį. Įvertinkime tai, kad atlyginimai Estijoje ir Latvijoje buvo padidinti, kaip ir pensijos. Tai su ta jūsų idėja, kad pas mus atlyginimai maži, aš sutikčiau.
    Bet dabar išgirdau tokį dalyką, labai įdomų, jūs pasakėte, kad ekonomika yra grįžusi į prieškrizinį lygį. Gal jūs galite išvardinti, pagal kokius rodiklius ekonomika, taip kritusi jūsų valdymo laikotarpiu, dabar jau grįžo į prieškrizinį lygį. Nes pagal migraciją, nedarbą, atlyginimus, pašalpas, išmokas ir t. t. mes esame viena iš skurdžiausių Europos Sąjungos valstybių.
    Ir dar vienas dalykas. Vienas iš šaltinių, kuriais būtų galima pasinaudoti keliant atlyginimus, yra privatūs kaupiamieji fondai. Aš užregistruoju pataisą, kad ten tarifas būtų nulinis. Ar jūs palaikysite šitą mano pasiūlymą, ar ne? Ačiū.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, nesupriešinkime esamų, būsimų pensininkų situacijos su valstybės tarnautojais. Būkite geri, savo siūlymus iš tikrųjų bent jau teikite R. J. Dagio teikto projekto kontekste. Dabar kuo čia dėti valstybės tarnautojai ir jų bazinis dydis ir būsimų pensijų reikalai? Tai yra visai kituose biudžetuose. Jūs klausėte, pagal kokius ekonomikos požymius grįžimas matuojamas? Pagal bendrojo vidaus produkto apimtis. Tas bendrojo vidaus produkto dydis, be abejo, gali būti pasiektas esant nevienodiems socialiniams rodikliams, bet pagal tai matuojamos ekonomikos galimybės duoti ir atitinkamai grąžą per viešuosius finansus. Jūs puikiai žinote BVP kreives ir žinote, kad taip, iš tikrųjų šiuo metu iš esmės esame pasiekę 2008 m. lygį. Čia yra objektyvi realybė, nespekuliuokime kitais rodikliais, kurie ne visi yra to lygio kaip tuomet. Pridėti 10 Lt valstybės tarnautojui prie jo kuklios algos, na, būtų daugiau negu 10 Lt, žiūrint, kiek tų bazinių algų jis gauna, prisidėtų keliasdešimt litų prie jo algos, tai tikrai nėra kokia nors ypatinga našta valstybės viešiesiems finansams.
     PIRMININKĖ. Dar kartą primenu, klausimui - minutė, atsakymui - dvi minutės. Čia ne spaudos konferencija. Klausia E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pranešėjau, klausydamas šiandien jūsų pristatomus frakcijos projektus stebiuosi. Ką tik visai neseniai pagal Konstitucinio Teismo sprendimą mes vis dėlto jį įvykdę grąžinome kai ką nuo spalio 1 d., kai ką nuo kitų metų sausio, grąžinome atlyginimus į tą patį dydį. Jūs, jūsų kolega A. Kubilius labai prieštaravo ir labai aiškiai sakė, kad negalima vykdyti, kodėl tik tarnautojams ir panašiai. Ir staiga pagal jūsų naują pateiktą projektą tiems patiems valstybės politikams, tarnautojams jūs jau sutinkate ir norite kelti bazinį atlyginimą 10 Lt. Žinant fiskalinį įstatymą ir kitus, ką tik prieš tai buvusį teikiamą projektą dėl pensijų, ar jums neatrodo, kad mes galime nutolinti ir euro įvedimą, ir iš tikrųjų susprogdinti biudžetą? Dėkoju.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Nieko nesiruošiam sprogdinti, bet jūs teisingai pastebėjote, kad kai kurie projektai turi tarpusavio ryšį. Jeigu jūs būtumėte pritarę A. Kubiliaus projektui neatkurti visa apimtimi tų aukštų kategorijų koeficientų teisėjams, valstybės pareigūnams, tai būtų jau realus šaltinis ta dešimčia litų padidinti bazinį pareiginės algos dydį. Bet jau ir be to nepritarimo, kaip minėjau, ta suma, kiek reikia, kad pridėtume 10 Lt, na, ji nėra tokia didelė, kad čia mes skelbtume euro įvedimo sužlugdymą per kokius nors dalykus. Kolegos, nejuokaukime, jeigu 50 mln. Lt papildomo poreikio gali sužlugdyti euro įvedimą. Jeigu jau būtų tokia kritinė situacija, turbūt šiandien Vyriausybė taip lengvai neatsisakytų gaunamų dividendų iš valstybės įmonių ar sveikatos apsaugai neskubėtų skirti papildomai 100 mln. Lt, jeigu ta situacija būtų tokia kritiška. Aš kalbu apie teisingumą. Jeigu jau po Konstitucinio Teismo sprendimo mes aukštų kategorijų valstybės pareigūnams tiek dosniai padidiname algas, tai kaip mes pažiūrėsime į akis tam valstybės tarnautojui, kurio kategorija žemesnė kaip 12? Jam jokio, net mažiausio, padidėjimo nenumatoma. Tai kaip jam pasakyti, kad jis turi gyventi esant 2009 m. sumažinimui, esant tam 15 % kritimui?
     PIRMININKĖ. Klausia S. Bucevičius.
     S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Kolegos sako jau nebeklausti, bet, Jurgi, vis tiek, šiaip ar taip, aš noriu galbūt trumpai jūsų paklausti. Matyt, tie žmonės, kurie stebi mūsų posėdžius... Praėjusioje kadencijoje mes teikėme 475, tą patį argumentavome, biudžeto galbūt ir nedidelės korekcijos, bet būtų sąžininga kelti tuos visus dalykus, neapmokestinamuosius minimumus ir t. t. O jūs dabar sakote taip pat - 10 Lt. Bet vis dėlto kokį poveikį turėtų viešiesiems finansams? Vyriausybė, matyt, turėtų juos girdėti, žinoti, ir dabar mes negalime, aš, pavyzdžiui, negaliu apsispręsti. Matyt, aš apsispręsiu balsuodamas už po pateikimo. O gal jūs žinote, kiek vis dėlto reikės finansų?
     J. RAZMA (TS-LKDF). Finansų sumą aš minėjau, ji tikrai yra nedidelė - 50-60 mln. Lt. Be to, jūs pats sakėte, kai teikėte 475 Lt, tai, matyt, jūs jau ten irgi skaičiavote tą poreikį, jeigu matėte galimybę esant to meto ekonomikai. Aš tikiuosi, kad dabar balsuosite už ir nebalsuosite prieš, nes tada parodytumėte, kad A. Butkevičiaus Vyriausybė yra tiek nepajėgesnė už buvusią A. Kubiliaus Vyriausybę, kad esant ekonomikos pakylėjimui nepajėgi padidinti tuo 10 Lt, kai iš A. Kubiliaus jūs tikėjotės, kad gali padidinti 25 Lt.
     PIRMININKĖ. Klausia A. Mazuronis.
     A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkoju. Gerbiamasis pranešėjau, kadangi, kaip suprantu, šis jūsų pasiūlymas yra sudedamoji dalis bendro pasiūlymo, kas buvo teikta prieš tai, t. y. koeficientų ir kategorijų nevisiškas atkūrimas iki prieškrizinį lygį, ir šioks toks bazinio atlyginimo didinimas. Kadangi prieš tai buvusiems pasiūlymams dėl koeficientų ir kategorijų mes kaip ir nepritarėme, su tuo sutiko visi, ne tik valdančiosios daugumos nariai, bet ir opozicijos atstovai, taip pat jūsų frakcijos tam tikri kolegos I. Degutienės vedami, ir Seimo Teisės departamentas, o jūs vis dar stovite tribūnoje, tai aš turiu labai paprastą klausimą. Ar konservatoriai vis dar pasisako už euro įvedimą 2015 m.? Ar apie šitokius jūsų pasiūlymus yra informuota ir su jais yra susipažinusi I. Šimonytė ir ką ji apie tai mano?
     J. RAZMA (TS-LKDF). Mes tikrai nekeičiame nuostatos dėl euro įvedimo svarbos. Keista, kad jūs mūsų to klausiate ir lyg reikalaujate teigiamo patvirtinimo, kai jūs patys esate kupini abejonių ir net siūlote skelbti referendumus. Tai aš galėčiau klausti, kas jums atsitiko, kad po to jūsų ministro balsavimo Vyriausybėje už ryžtingą euro įvedimą, staiga puolėte abejoti ir skelbti referendumą? Tai klausimas ne man, o jums sau pačiam.
     PIRMININKĖ. Dėkoju pranešėjui. Laikas baigėsi. Dabar motyvai dėl viso. Prieš - A. Sysas.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, aš tikrai aistringai ginsiu, kad darbo užmokestis ir atlyginimai didėtų, bet tai reikia daryti pamatuotai ir pasvertai. Prisimenu 2007 m. Kai šiandien J. Razma ir ponas A. Kubilius taip kukliai siūlo padidinti tik 10 Lt, gerbiamieji, prisiminkite, jūs tada mostelėjote 50 Lt, nors buvo sakoma, kad neišlaikys biudžetas ir reikės mažinti, ką po to patys ir padarėte. Man atrodo, jūsų dosnumas žymiai sumažėjo. Siūlyčiau pasitarti ponui Jurgiui su Andriumi, nes anas sakė, kad jis nenori, kad jo atlyginimas didėtų neproporcingai, nes pagal šitą siūlymą opozicijos lyderio atlyginimas didės 190 Lt, o turintis trečią kategoriją valstybės tarnautojas gaus tik 30 Lt, tai yra A. Kubilius gaus šešis kartus didesnį atlyginimą negu... (Balsai salėje) O jeigu turėtume omeny, kad Konstitucinio Teismo nutarimas jau įgyvendinamas ir vykdomas, tai pono A. Kubiliaus atlyginimas padidės dar daugiau. Čia turėtumėt susitarti, kokius siūlymus siūlote.
    O jeigu kalbėtume rimtai, gerbiamieji, dar kartą pakartosiu, kad Vyriausybė tikrai galvoja, kaip padidinti atlyginimus mažas pajamas gaunantiems. Noriu pasakyti, kai buvo didinamas minimalus mėnesinis atlyginimas, tada mes nepritarėme didesniam didinimui ir pažadėjome, kad kai situacija taps normali, pirmiausia atlyginimai didės tiems, kurie gauna mažus atlyginimus, t. y. mažų kategorijų žmonėms, ir mes tikrai pasistengsime, kad tas įvyktų nuo sausio 1 d. be didelių jūsų raginimų ir grasinimų. Tikrai ne tik jūs galvojate apie tuos žmones, kurie dirba biudžetiniame sektoriuje, bet ir Vyriausybė, ir Seimo kairė.
     PIRMININKĖ. R. J. Dagys - už.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, jūs puikiai žinote, jeigu mes dabar nepriimsime įstatymo projekto, tai kitais metais bazinė alga ir liks tokia pati, nes biudžetas bus patvirtintas ir visa jūsų pasakyta kalba tiesiog nieko nereiškia šiuo metu. Kad jūs galvojate, tai sveikintina, kad jūs galvojate. Bet sprendimų jūs nepriimate, o sprendimą reikia priimti dabar, o ne kada nors paskui. Todėl yra siūloma padidinti bazinę algą. Taip pat jūs puikiai žinote, neklaidinkite tų, kurie klauso mūsų transliacijos, žinote, kad yra įstatymų projektai, kurie užregistruoti, ir dabar mūsų Teisės ir teisėtvarkos komitetas turi pasakyti, ar jie prieštarauja Konstitucijai, ar ne, kai siūloma sumažinti koeficientus, atitinkamai tokiu būdu sutaupant lėšas. Iš esmės tas mūsų visų projektų siūlymas yra subalansuotas ir nedidinantis jokių papildomų išlaidų. Tą irgi puikiai žinote. Todėl nereikia čia labai gudrauti.
    O aš siūlau tam dalykui pritarti. Nes jeigu jūs sakote, kad rimtai galvojate apie atlyginimų padidinimą, tai turite priimti dabar tuos sprendimus. Priimsite tuos sprendimus ir tada ramiai galėsite žiūrėti visiems į akis. O kad sakote, kad galvojate, tai jūs galvosite dar porą metų, tai kas iš to? Nuo to nė kiek ne lengviau. Aš siūlau priimti dabar tuos sprendimus, jeigu jūs rimtai tam nusiteikę.
     PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate įstatymo projektui Nr. XIIP-1041, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 83: už - 33, prieš - 10, susilaikė 40. Po pateikimo nepritarta įstatymo projektui.
    Taigi vėl balsuojame. Kas už įstatymo atmetimą, balsuojate už, kas už tobulinimą, balsuojate prieš.
    Balsavo 76: už - 44, prieš - 32. Įstatymo projektas Nr. XIIP-1041 atmestas.

16.52 val.
    Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-606(2) (pateikimas)

    Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo 8 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Pateikimas. Pranešėjas - R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš prašyčiau jūsų visų dėmesio. Iš karto noriu pasakyti, kad šitas įstatymo projektas nėra konservatorių įstatymo projektas. Tiesiog mes jį įtraukėme į savo darbotvarkę, kai jį pasirašė beveik visų parlamentinių frakcijų atstovai, atstovaujantys grupei "Už šeimą" nariai. Yra teikiamas patobulintas Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo 8 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas.
    Šitą projektą paskatino tokios priežastys. Mes turbūt puikiai suprantame, kad vaikų teisės turi būti ginamos pačiais geriausiais būdais, ginamas jų orumas, taip pat ginama teisė juos auklėti, tinkamai prižiūrėti, rūpintis jų sveikata ir t. t. Rūpestis vaiku prasideda ne tik nuo jo gimimo, bet taip pat ir nuo jo pradėjimo. Mes turime rūpintis ir mama, kuri augina vaikus, sudaryti sąlygas, turime sudaryti tam tikrą sistemą, kuri konsultuotų mūsų mamas, padėtų joms išsaugoti pradėtą vaisių, o ne būtinai jo atsisakyti, nes pradėta gyvybė turi teisę būti ginama.
    Ši nuostata atitinka Jungtinių Tautų vaiko teisių apsaugos konvenciją, kurios preambulėje, atkreipiu dėmesį, yra pasakyta: "Vaikui, atsižvelgiant į jo fizinį, psichologinį nebrandumą, reikia apsaugos ir priežiūros, taip pat atitinkamos teisinės apsaugos tiek iki gimimo, tiek ir po jo." Mūsų Vaiko teisių apsaugos įstatymo 4 straipsnio 4 dalyje iš dalies yra užsiminta apie vaiko teisių apsaugą iki gimimo. Mes tiesiog tiksliname ir praplečiame šitą sąvoką, taikydami plačiau įstatymą, kad būtų sukurta visa sistema.
    Jis tikrai neprieštarauja Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių konvencijai, nes Europos Žmogaus Teisių Teismas, kai piliečiai prieš Prancūziją... pažymėjo, kad negimęs vaikas - tai yra vaisius, gali turėti teises ir interesus. Ir mes tas teises ir interesus mėginame apibrėžti Vaiko teisių pagrindų įstatymo pakeitime, kuris yra gana lakoniškas. Vaiko teisę būti sveikam praplečiame, kad vaiko teisė būti sveikam garantuojama nuo pradėjimo momento. Taigi tą teisę mes siūlome pradėti realizuoti. Aišku, kaip ir visos konvencinės teisės, kaip neįgaliųjų ir visa kita, jos visa apimtimi ir visais norais niekada negali būti iš karto realizuotos, tai yra ilgo proceso dalis. Jeigu mes pažiūrėsime Neįgaliųjų teisių konvenciją, priimtus įstatymus, aiškiai pamatysime, kad ten irgi ne viską mes galime padaryti, ne viską galime įgyvendinti.
    Taigi siūlau pritarti, pradėti diskusijas tikrai labai rimtu klausimu. Jau sakiau, teikėjai yra įvairių frakcijų atstovai. Aš jiems labai dėkingas už palaikymą. Tai yra nevyriausybinių organizacijų kartu rengtas projektas. Toje diskusijoje dalyvavo ir įvairių konfesijų atstovai. Jie tą patį mano, kad tokias įstatymo nuostatas tikrai laikas pradėti įteisinti mūsų įstatymuose. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia R. Šalaševičiūtė.
     R. ŠALAŠEVIČIŪTĖ (LSDPF). Gerbiamasis kolega, tiek Teisės departamentas, tiek Europos teisės departamentas savo išvadose pasiūlė jums atsisakyti projekte siūlomos nuostatos, nes dar negimęs vaikas negali būti teisės subjektu. Kaip ir aišku, kad tokio įstatyminio reguliavimo negali būti. Ar jums nekilo mintis ieškoti kitų būdų užtikrinti nėščiosios moters ir dar negimusio vaiko sveikatą, kaip jūs deklaruojate projekto tiksluose, rengiant kitų teisės aktų, įstatymų pakeitimo projektus?
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš dar kartą pacituosiu konvenciją, prie kurios mes esame prisijungę. Matyt, Europos teisės departamentas ir ypač mūsų Teisės departamentas neskaito tų visų konvencijų. Aš ją citavau, dar kartą pacituoju, tai yra Jungtinių Tautų vaiko teisių apsaugos konvencija, jos preambulė (cituoju): "Vaikui, atsižvelgiant į jo fizinį, psichologinį nebrandumą, reikia ypatingos apsaugos ir priežiūros, taip pat atitinkamos teisinės apsaugos tiek iki gimimo, tiek ir po jo." Mes tam esame visi pritarę. Aš nežinau, ar jūs tam prieštaraujate? Nesuprantu jūsų.
     PIRMININKĖ. Klausia M. A. Pavilionienė.
     M. A. PAVILIONIENĖ (LSDPF). Labai ačiū. Gerbiamasis projekto autoriau, kodėl nepradedate nuo projektų, kurie rūpinasi motinos sveikata? Žmogaus Teisių Teismas bei Šeimos planavimo federacija, Kairo ir Pekino veiksmų programos, prie kurių prisijungė Lietuva, pripažįsta moters kūno vientisumą, motinos sveikatos ir moters teisių pirmumą. Nes besivystantis vaisius be motinos kūno egzistuoti negali. Jūsų teikiamas projektas pažeidžia žmogaus, privataus gyvenimo ir moters teises, todėl jam pritarti negalima. Ačiū.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamoji klausėja, jūs tiesiog neklausote, ką aš jums cituoju. Cituoju Europos Žmogaus Teisių Teismo išvadą, kuri aiškiai pasako, kad negimęs vaikas, vaisius gali turėti teises ir interesus. Jūs tiesiog vėl ir vėl visus klaidinate.
     PIRMININKĖ. Klausia M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui. Gerbiamasis kolega, kadangi čia kartu ir Darbo partijos tas projektas teikiamas, tai mano klausimas truputėlį yra kitoks. Sakykite, kaip keisis mūsų teisinė bazė priėmus štai tokią pataisą? Pavyzdžiui, jei persileidimas - tai bus mirtis su policijos tyrimu ir t. t.? Kokios ilgalaikės pasekmės biudžetui? Tai yra kaip keisis teisinė bazė ir pasekmės biudžetui? Ačiū.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis kolega, mes esame ne vieną kartą diskutavę, ir jūs vienas iš autorių esate. Mes puikiai suprantame, kad vaisiaus teisė yra susieta ir su motinos teise, mes turime apsaugoti nėščiąją moterį, sudaryti jai visas sąlygas, kad ji galėtų jį išnešioti, kad ji būtų konsultuojama, kaip jai psichologiškai tą gyvybę išsaugoti, visa infrastruktūra turėtų būti kuriama, bet tas infrastruktūros kūrimas yra, aišku, susietas ir su mūsų valstybės galimybėmis. Ir mes kartu pradėję šitas teises realizuoti, kaip ne vieną kartą esame darę, žingsnis po žingsnio, galėsim su jumis tikrai pasiūlyti kitomis įstatymo nuostatomis, remdamiesi šita nuostata, pradėti keisti tą norminę bazę ir pagal valstybės išgales kurti tą valstybinę infrastruktūrą, ji neabejotinai turi būti, o ne vien tiktai skatinti kontoras, kurios siūlo kaip tik greičiau nutraukti nėštumą, ir tai reklamuoti. Tai tiesiog pirma reikia padėti ir motinai, ir tam vaisiui, o vaisius yra gyvybė ir gyvybę reikia saugoti. Man atrodo, dėl to mes nieko nesiginčijam, o visa kita yra mūsų ir jūsų rankose, dabar daugiau jūsų, paskui gal gyvenimas keisis...
     PIRMININKĖ. Klausia A. Sysas.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Manau, jauni žmonės tikrai, jeigu gyvenimas būtų geresnis, neprašytų ir gimdytų, ir augintų. Jūs buvot ministru, jūs buvot komiteto pirmininku, ministerijoj įkūrėt Šeimos departamentą, specialistų pririnkot, darėt programas, bet šeimų, realių šeimų gyvenimas nuo to nė kiek nepagerėjo. Vėl siūlot tokią pataisą, užuot rimtai rūpinęsi šeimų materialiniu ir psichologiniu gyvenimu. Ir mano klausimas būtų paprastas, suprantamas. Seime yra du iškilūs daktarai ginekologai, jūsų frakcijos nariai. Kodėl nė vienas nepasirašė šito įstatymo? Va, Antanas šypsosi, matau, ir M. V. Čigriejienė sėdi. Kaip daktarai, jie palaiko šitą jūsų idėją, ar ne?
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, įstatymo projektą teikia, aš jau minėjau, ne R. J. Dagys ir Konservatorių frakcija, bet visa Šeimos grupė: gerbiamoji R. Baškienė, gerbiamasis A. Dumbrava, R. Tamašunienė, J. Kvetkovskis, A. V. Patackas, M. Zasčiurinskas, V. Stundys ir P. Urbšys. Klausimas yra mums visiems tokiu atveju. Mums visiems žmonėms, teikiantiems, aišku, kad jeigu nėra gyvybės, tai nebėra ką ir saugoti. Jums iki šiol tas nėra aišku. Jūs manote, kad reikia kurti infrastruktūrą tam dariniui, kuris prieš tai nužudomas, aš taip suprantu. O mūsų kolegos šitam įstatymo projekto pateikimui tikrai pritaria, ir manau, kad reikėtų svarstyti visu rimtumu stengiantis apsaugoti kuo daugiau gyvybių. Tiek, kiek abortų dabar padaroma per metus Lietuvoje, tai yra tiesiog katastrofinis dydis, ir mes turime daryt viską, kad jų sumažėtų. Čia nėra koks draudimo įstatymas, tai yra visos konsultacijos struktūros po truputį kūrimo įstatymas, kaip ir vaiko teisių apsaugos sistemos. Ji buvo kuriama iš lėto, nuosekliai, visais įstatymų projektais nuo tų laikų, kai mes priėmėm tokį įstatymą. Tai jūs tą puikiai žinote, nereikia nusukti kalbos nuo realios diskusijos.
     PIRMININKĖ. Klausia E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pranešėjau, man visų pirma kyla įtarimų - jūs kaip chemikas turbūt suprantat, kalbame apie vaikus, jūs tuo metu pradedat apie pradėjimo momentą, kuris turi mediciniškai kitus įvardijimus. Sakykite, toks lyg ir retorinis klausimas būtų: Marija pagimdė Jėzų, kada tas pradėjimo momentas buvo? Vienas dalykas. (Balsai salėje) Ne, tai teorinis, suprantu. O kitas: kaip tada kalbėtumėte apie balsavimo teisę? Jūs sakot, kad ir vaikai turi balsavimo teisę, vadinasi, ir balsuoti galima būtų nuo pradėjimo momento už du? Ačiū.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Dėl balsavimo teisės mes galėsim daug diskutuoti, klausimas yra atviras, jūsų pačių teismui. Bet mes tikrai turbūt visi jau čia, salėj, sėdintys nesivadovaujame nuostata, kad vaikus gandrai atneša. Galbūt kas nors dar taip ir galvoja, aš nesu įsitikinęs. Ar kopūstuose gimė ir panašiai. Puikiai žinom, kada gyvybė prasideda, kada užsimezga, kaip ji vystosi, mokslas tikrai pajudėjęs į priekį, jau ne vieną žingsnį į priekį padaręs, ir čia mums tikrai tas nėra paslaptis. Puikiai žinom, kas yra gyvybė ir kada ji atsiranda. Tai gal apie tai mes nediskutuokim, nežeminkim savo Seimo diskusijų iki tokio lygio. Problema tikrai yra rimta, mūsų dabartinė sveikatos apsauga tam pačiam vaisiui leidžia daug padėti ir motinai gali padėti, taigi mes tikrai pažengę į priekį ir manom, kad galim priimti sprendimus.
     PIRMININKĖ. Klausia D. Petrulis.
     D. PETRULIS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, mano klausimas būtų sudarytas iš dviejų dalių. Visų pirma, ar jūs nemanote, kad tai bus perteklinis vaiko teisių apsaugos teisinis reglamentavimas, nes teisės aktai ganėtinai išsamiai reglamentuoja ir gina nėščių moterų teises, kartu ir jų vaisiaus? Be to, kokie įvyktų esminiai teisiniai tiek teisinės bazės, tiek realaus gyvenimo pasikeitimai, jeigu būtų pakeistas dabartinis teisinis vaiko teisių apsaugos reglamentavimas? Ir antra klausimo dalis būtų panaši į gerbiamojo kolegos E. Šablinsko. Kokiuose dokumentuose ir kokia tvarka būtų fiksuojamas vaiko teisių... vaiko pradėjimo momentas, būtent tas pats momentas, kaip jis būtų?..
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš jums citavau tiek konvencijos normas, tiek citavau, kad Vaiko teisių apsaugos įstatymo 4 straipsnio 4 dalyje jau yra vartojama sąvoka "vaiko sveikata iki gimimo", jau tas yra vartojama, čia nieko naujo nėra. Bet kai mes sutvarkom įstatymo projektą taip, kaip jis dabar parašytas, tai reiškia, kad tam pačiam pradėtam vaikui bus galima taikyti priemones, leidžiančias sudaryti vaikui sveiką ir saugią aplinką, vaiko ir motinos sveikatos priežiūrą, vaikų ligų profilaktiką, kvalifikuotą medicininę pagalbą jiems taip pat bus galimybė suteikti ir taikyti. Dabar to nėra. Įvairiuose norminiuose aktuose yra išdėstytos nesistemiškos nuotrupos, bet nėra vienos sistemos ir tą vieną sistemą kaip tik tokia redakcija ir leidžia kurti, nes ji susijusi su vaiko teisių apsaugos pagrindais, o ne su vienais kokiais nors Vyriausybės norminiais aktais arba jų sprendimais.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Laikas baigėsi. Dabar po pateikimo 1 - už, 1 - prieš. V. Aleknaitė-Abramikienė - už.
     V. ALEKNAITĖ-ABRAMIKIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, gerbiamoji pirmininke. Mielieji kolegos, jūs neturėtumėte pasiduoti kai kurių čia pasisakiusių klaidinimams, neva mes, balsuodami už šį projektą, kurį pateikė Seimo narių grupė, pritartume kokiems nors draudimams, taip nėra. Čia yra pozityvus įstatymas, kuris leistų sukurti nėščių moterų konsultavimo sistemos teisines prielaidas. Ir tie jauni vyrai, kur čia taip kalbėjo, na, jūs turbūt nežinote, kad Lietuva pagal nėščiųjų konsultavimo lygį yra tikrai ne pirmosiose Europos Sąjungos valstybių gretose, bet atvirkščiai. Civilizuotose šalyse nėščiųjų konsultavimui, jų sveikatos priežiūrai yra tikrai skiriamas didelis dėmesys ir, aš manau, jis tiktai augs, turint omeny demografines problemas, su kuriomis susiduria Europos Sąjunga. Ir man būtų keista, jeigu jūs dabar balsuotumėte prieš nėščių moterų ir vaikų sveikatos apsaugą vien todėl, kad jums neaiškios kažkokios sąvokos.
    O ten tos teologinės užuominos, kurias darė paprastai turgaus interesus ginantis kolega, na, jos čia visai ne vietoj. Mes čia ne apie mistiką kalbam, mes kalbam apie konkrečius dalykus - žmonių sveikatą, mūsų būsimųjų piliečių ir jų mamų sveikatą. Tai aš tikrai siūlau pritarti ir, manau, mes pasvarstę komitetuose galėsime labai sėkmingai šitą projektą priimti. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Prieš - B. Vėsaitė.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, siūlau pasirūpinti jau gimusiais vaikais, jų sveikata ir teisėmis, taip pat užtikrinti besilaukiančių moterų teises ir nesirūpinti vėjais. Tai traktuoju kaip paslėptą siūlymą drausti abortus. Žinau, kad esate Katalikų Bažnyčios ordininkai, drauge su parlamentaru E. Vareikiu važinėjate į suvažiavimus, ten gaunate nurodymus, kaip išradingai elgtis. Viltis tunelio gale - tai dabartinis popiežius ir jo noras reformuoti stagnuojančią Katalikų Bažnyčią bei jo pozityvus požiūris į kontraceptines priemones. Mes irgi stebime, kas ten vyksta.
    Gerbiamieji, ne būrelio pagyvenusių parlamentarų rūpestis, kaip moterims elgtis su savo kūnu. Jos pačios turi pasirūpinti savimi. Taigi siūlau balsuoti prieš.
     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kas pritariate pateiktam Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo 8 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 84 Seimo nariai: už - 46, prieš - 15, susilaikė 23. Po pateikimo pritarta. Pagrindinis - Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomas - Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Numatomas svarstymas - lapkričio 19 d.
    Repliką po balsavimo - R. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, labai ačiū už jūsų pateikimą ir pritarimą po pateikimo. Tikrai mes turėtume prie jo padirbėti, ir, kaip gerbiamasis M. Zasčiurinskas sakė, išplėsti kitais įstatymais. O poniai B. Vėsaitei norėčiau pasakyti. Jūs prieš rinkimus Šilainių bažnyčioje nuolat sėdėjote, o dabar... Negražu.

17.12 val.
    Civilinio kodekso 1.116 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-962 (pateikimas)

     PIRMININKĖ. Kitas klausimas - Civilinio kodekso 1.116 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas - S. Šedbaras. Pateikimas.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, siūlau pritarti Civilinio kodekso pirmos knygos 116 straipsnio papildymo projektui. Straipsnis būtų papildomas 6 dalimi. Tai yra straipsnis, kuris numato, kas yra komercinė, gamybinė ir profesinė paslaptis. Papildymo esmė būtų ta, kad Civiliniame kodekse irgi būtų apibendrintai pasakoma, kas negali būti paslepiama po komercine, gamybine paslaptimi. Tai yra informacija, susijusi su viešuosius interesus atitinkančias paslaugas teikiančių subjektų paslaugų ir prekių kainomis bei veiklos sąnaudomis.
    Ką tai reiškia? Čia yra kainos sąnaudos, kai vyksta viešieji pirkimai (o tokių atvejų jau yra Žemaitijos savivaldybėse, sakykim, biokuro pirkimas), kai net vietos savivaldos tarybos nariai negauna informacijos, kokia yra galutinė kaina, yra organizuojami pirkimai, kad dalyvautų vienas dalyvis. Kiti dalyviai taip pat tos informacijos negauna. Jau yra ir prokuratūros ieškinys teisme dėl tokio viešojo pirkimo pripažinimo sutarties negaliojančia.
    Todėl, aš manyčiau, būtų tikslinga patikslinti Civilinį kodeksą, kad tada, kai iš mokesčių mokėtojų pinigų (o tai irgi mokesčių mokėtojų pinigai) yra įsigyjama žaliava ar gaminti šilumą, karštą vandenį, elektros energiją, kad to nebūtų galima paslėpti, kaip minėjau, po komercine, gamybine paslaptimi.
    Šiaip šita sąvoka, nors Teisės departamentas išvadoje kažkodėl parašė, kad yra viename įstatyme ir būtų galima jį keisti, iš tiesų į tai kolegos teisininkai nepasižiūrėjo, nes ji yra trijuose įstatymuose - Energetikos, Šilumos ūkio, Gamtinių dujų. Taigi universaliai papildžius Civilinį kodeksą, visiems būtų aišku, kad šitos sąnaudos negali būti paslėptos po komercine, gamybine paslaptimi. Tokia būtų pasiūlymo esmė.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, dėmesio! Aš dar noriu, priėjo A. Matulas dėl prieš tai pateikto Vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo 8 straipsnio pakeitimo ir siūlo papildomu Sveikatos reikalų komitetą. Ar sutinkate? Sutinkame.
    Dabar jūsų nori, gerbiamasis Stasy, paklausti M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamasis kolega, viena iš didžiausių paslapčių yra atlyginimai, ypač tų organizacijų, kurios teikia viešąsias paslaugas. Sužinoti, kokie atlyginimai, pavyzdžiui, energetikos įmonėse ar kitose įstaigose yra didžiausia komercinė paslaptis. Mano klausimas, ar į tą jūsų siūlymą atlyginimai įeitų, ar ne? Ar visuomenė turėtų teisę sužinoti, kokie ten yra atlyginimai, kaip gerai gyvena energetikai ir t. t.?
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Manau, kad konkrečiai dėl kiekvieno asmens man būtų sunku atsakyti, bet iš tiesų į veiklos sąnaudas teikiant tokias paslaugas įeina ir ta dalis, kuri tenka atlyginimams. Taip, per šitą nebūtų galima slėpti atlyginimo.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Daugiau nėra norinčių klausti. Ačiū pranešėjui.
    Gerbiamieji kolegos, nėra norinčių kalbėti. Gal galime bendru sutarimu po pateikimo pritarti? Ne. Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate Civilinio kodekso 1.116 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 76 Seimo nariai: už - 50, prieš - 1, susilaikė 25. Po pateikimo pritarta. Pagrindinis - Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Numatoma svarstyti gruodžio 10 d.

17.17 val.
    Nacionalinės teismų administracijos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-668 (pateikimas)

    Kitas klausimas - Nacionalinės teismų administracijos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Pranešėjas - S. Šedbaras. Prašau.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, taip pat siūlau kitą pakeitimą. Tai yra Nacionalinės teismų administracijos įstatymo pataisa. Jos esmė. Kaip jūs žinote, teismo valdžioje galima išskirti du lygius. Tai yra kaip tam tikras teismo valdžios parlamentas - Teisėjų taryba ir vykdomoji valdžia yra Nacionalinė teismų administracija ir Nacionalinės teismų administracijos direktorius. Iki šiol Nacionalinės teismų administracijos direktoriui galiojo tokie reikalavimai, kad jis būtinai turi turėti teisinį išsilavinimą, ne mažesnį kaip 10 metų teisinio darbo stažą ir 5 metų vadovaujamo darbo stažą. Iš esmės tai vos ne Aukščiausiojo Teismo teisėjo reikalavimas.
    Nacionalinė teismų administracija dabar atlieka, kaip minėjau, vykdomąsias funkcijas. Jeigu pamenate, pavasario sesijoje mes perdavėme visas investicijas administruoti iš Teisingumo ministerijos į Nacionalinę teismų administraciją. Tai yra daugiau vadybinė ir ūkinė veikla, todėl manome (ir čia yra ir Teisėjų tarybos prašymas tokią pataisą priimti), kad nebūtinai tai turėtų būti teisininkas. Tai galėtų būti ir ekonominį, ir vadybinį išsilavinimą bei tam tikrą patirtį turintis asmuo.
    Todėl ir siūlome, kad asmuo turėtų turėti socialinių mokslų studijų srities išsilavinimą ir 5 metų teisinio ar vadybinio darbo stažą. Iš tiesų padidėtų galimybė pasirinkti tinkamą tai teismų vykdomajai valdžiai vadovą.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūsų nori paklausti keturi Seimo nariai. Pirmoji - I. Šiaulienė.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, negi ta nuostata, kuri buvo iki šiol, kad reikia turėti ne mažesnį kaip 10 metų teisinio darbo stažą ir 5 metų vadovavimo darbo stažą kliudo atlikti tas funkcijas, kurias jūs deklaravote pristatydamas klausimą? Negi nėra žmonių? Tuo labiau kad sakome, kad šiandien teisininkų turime gana daug ir turinčių 10 metų teisinio darbo stažą, man atrodo, teisininkų yra sočiai?
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamoji Irena, nėra gerų teisininkų pertekliaus. Diplomus turinčių mes turime daug. Čia būtų tokia viena pastaba.
    Kitas dalykas. Žmogus, turintis 10 metų teisinio darbo stažą, būtinai toks turi būti, bet ar jis bus pajėgus administruoti investicijas, administruoti visą ūkį. Kaip minėjau, mes pavasario sesijoje perdavėme visas investicijas iš Teisingumo ministerijos Nacionalinei teismų administracijai. Tai, ko gero, kaip tik atrankoje turėtų dominuoti, na, nesakau, kad ne teisiniai, bet galbūt vadybiniai, ekonominiai gebėjimai. Tokiu atveju tikrai reikia praplėsti socialinę bazę, iš kurios būtų galima pasirinkti kandidatą skelbiant konkursą į Nacionalinės teismų administracijos vadovus. O teisinio darbo stažas jau dabar, turint galvoje tokią Nacionalinės teismų administracijos kompetenciją, nebėra didelė vertybė.
     PIRMININKĖ. Klausia R. Kupčinskas.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, aš suprantu, kad čia pagrindiniai turėtų būti administravimo gebėjimai ir, be abejo, tam tikras ekonominis išsilavinimas. Bet vis dėlto net ir administruojant skirtingo profilio, tarkim, įstaigas, įmones, tos įstaigos funkcijos, t. y. technologija tos įstaigos veikimo, irgi turi savo reikšmę. Be abejo, man regis, kad tikslingai ir racionaliai panaudojant investicijas vis dėlto reikia žinoti teismų darbo tam tikrą specifiką, nes vis tiek reikia žinoti, kur kokias lėšas tikslingiau skirti, kad teismų darbas būtų optimalus, racionalus ir, be abejo, kvalifikuotas. Ačiū.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Visų pirma visas paskirstymas, visi pinigų srautai yra nustatomi, kaip aš minėjau, atstovaujamosios valdžios - tai Teisėjų tarybos. Nacionalinė teismų administracija ir jos vadovas tik įgyvendintų, tai yra kaip vykdomoji, tvarkomoji valdžia teismo valdžios. Šiuo atveju šitas pareigūnas savarankiškai tikrai negali pasakyti, kokiai sričiai kokius pinigus skirti, tą turi nuspręsti Teisėjų taryba. Jo reikalas, kad pinigai būtų panaudoti tinkamai, kad būtų kokybiškai investuoti, kad būtų pastatai, įranga, tai, ko reikia teismo darbui, nupirkta, padaryta, pastatyta ir įrengta. Čia yra svarbiausi dalykai.
     PIRMININKĖ. Klausia M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju. Žinote, XXI amžiuje kuo daugiau vadovas turi specialių tikslių žinių, tuo jis blogesnis vadovas. Čia jau taip yra, nes vadovo darbas nereikalauja žinoti, kurioje rankoje laikyti plaktuką, kad įkaltum vinį. Čia vienas dalykas.
    Aš, aišku, visiškai pritariu, kad vadovas turi turėti socialinių mokslų srities išsilavinimą. Tik aš norėčiau dar kartą paklausti. Juk vadybinis darbas (parduotuvėje pardavėjas dirba vadybininko darbą) ir vadovaujamas darbas yra dvi šiek tiek skirtingos kategorijos. Kodėl jūs taip sumenkinote, pasakyčiau, reikalavimus šitam vadovui, sumažinote patirtį nuo dešimties iki penkerių metų ir dar parašėte, kad tenai gali dirbti vadybininkas? Ne vadovaujamą darbą dirbantis, bet vadybininkas, kodėl? Ačiū.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Aš bent asmeniškai suprantu vadybinį darbą kaip vadovaujamą darbą. Čia, žinoma, galima dar diskutuoti ir tobulinti komitete. Vadybininkas parduotuvėje, kuris iš esmės yra vos ne kasininkas, man tikrai ne vadybininkas. Bet jeigu tokių abejonių kyla... Mes čia tiesiog pasižiūrėjome, kaip yra su teismų kanclerių pareigybėmis, kurios yra labai panašios savo paskirtimi, kaip jiems suformuluoti reikalavimai. Bus galima dar kartą pasižiūrėti. Bet iš tiesų turima galvoje būtent vadovavimo tam tikrai sistemai, tam tikrai struktūrai, investicijoms patirtis.
     PIRMININKĖ. Klausia A. Sysas.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis kolega, tokie pakeitimai visada siūlomi artėjant vadovų pasikeitimo terminui. Aš noriu tiesiai šviesiai paklausti, ar jau yra kandidatas, kuris atitinka šiuos reikalavimus? Ačiū.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Aš galiu pasakyti tik tiek, kad šitaip suformulavus reikalavimus tikrai kandidatų bus ne vienas ir ne penki. Aš taip tikiuosi, nes tikrai to siekiame.
     A. SYSAS (LSDPF). Bet tikras jau yra?
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Man nežinoma, aš gi nesu Teisėjų tarybos narys.
     A. SYSAS (LSDPF). Aš nepatikėjau.
     PIRMININKĖ. Ačiū, jūs atsakėte į visus klausimus.
    Dabar po pateikimo vienas - už, vienas - prieš. R. Šimašius - už.
     R. ŠIMAŠIUS (LSF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų iš pat ryto užsirašiau kalbėti už, nes, man atrodo, tai labai svarbus ir aktualus projektas. Galima visą laiką sąmokslo teorijomis ir paranoja gyvenant įžiūrėti, kad yra koks nors pretendentas, bet paprastai pretendentams yra keliami kvalifikaciniai reikalavimai ir pritaikomi prie jų specifikos. Čia gi atidaromos durys daug platesniam ratui, todėl iš karto norėčiau tą kritiką atmesti.
    Kadangi gerbiamasis S. Šedbaras iš tiesų pristatė beveik viską, pajutau, kad nelabai ką turiu pridurti. Tik tiek, kad, kaip buvęs teisingumo ministras, kurio valia iš dalies buvo Teismų administracijai atiduotas teismų darbo visas organizavimas, įskaitant ir investicijas, aš galiu jus patikinti, jeigu tik mano žodžiu galite pasitikėti, kad investicijų, ekonomikos, organizacinių ir vadybinių dalykų šiame poste yra daug daugiau nei teisinių dalykų. Ne pro šalį, kad žmogus išmanytų teisę, tikrai ne pro šalį, kaip ir bet kuriam, įskaitant ir Seimo narį, bet ten reikia spręsti apie ekonomiką, finansus, srautų valdymą ir kitus dalykus, kurie gali padėti teisininkams ir teisėjams gerai tvarkytis procesuose ir bylose. Tai nėra teisininko darbas, tai nėra darbas, susijęs su bylų sprendimu. Tai yra darbas, kuris susijęs su procesų ir investicijų organizavimu. Todėl kviečiu įsiklausyti į tuos argumentus, kuriuos gerbiamasis S. Šedbaras pristatydamas pateikė, ir palaikyti šį įstatymo projektą. Ačiū.
     PIRMININKĖ. A. Sysas - prieš.
     A. SYSAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Tikrai nesu absoliučiai prieš ir visiškai sutinku su buvusiu ministru, kad praplečiame galimybę vadovauti. Bet aš paprasčiausiai vėl prisimenu, kažkaip iš atminties niekaip neištrinu. Kai buvo kuriama šita institucija, čia lygiai taip pat vyko diskusija, ir mes sakėme, nereikia vien teisinio išsilavinimo, gali būti platesnių... Mums tada steigėjai ir siūlytojai sakė, kad tik teisinį išsilavinimą turintis žmogus gali užimti šitą postą. Džiaugiuosi, kad jų požiūris pasikeitė, nežinau, gal mąstymas keitėsi, bet... (Balsai salėje) Ir kompetencija per ketverius metus pasikeitė, teisingai. Bet man nepatinka tai, kad kai yra valdžioje, tai kuo labiau susiaurina ir apriboja, kai opozicijoje, tai siūlo plačiau. Todėl aš negaliu balsuoti prieš, bet tai, kas šiandien vyksta tokiais pateikimais, man nesuprantama.
     PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate Nacionalinės teismų administracijos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 79 Seimo nariai: už - 64, prieš nėra, susilaikė 15. Po pateikimo pritarta. Pagrindinis - Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas - Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Numatomas svarstymas gruodžio 10 d.

17.27 val.
    Valstybės tarnybos įstatymo 181 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-963 (pateikimas)

    Kitas klausimas - Valstybės tarnybos įstatymo 181 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-963. Pateikimas. Tribūnoje - S. Šedbaras.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, teikiu dar vieną projektą, kurį parengiau prašant kalėjimų ligoninei. Iš tiesų dabar galiojančiame Valstybės tarnybos įstatymo 181 straipsnyje yra numatyta galimybė statutinį valstybės tarnautoją perkelti į kitas pareigas kitoje valstybės ar savivaldybės institucijoje ar įstaigoje, esančioje toje pačioje ar kitoje vietoje, bet kitoje. Šiuo atveju, kadangi kalėjimų ligoninė yra per dvi vietas, ir kartais iškyla reikalas paties valstybės tarnautojo sutikimu iš statutinių perkelti į nestatutines, negali, neleidžia Valstybės tarnybos įstatymas, turi iš Vilniaus perkelti į Pravieniškes arba iš Pravieniškių į Vilnių. Taigi nėra jokios logikos, greičiausiai rašant Valstybės tarnybos įstatymą nebuvo toks poreikis iškilęs ir tokia galimybė nebuvo numatyta.
    Todėl mes ir siūlome jums, kad pritartumėte, ir tai tikrai labai svarbu Kalėjimų departamentui, kad statutinį valstybės tarnautoją jo sutikimu būtų galima perkelti į nestatutines pareigas ir toje pačioje įstaigoje.
    Noriu atkreipti dėmesį, kad Vidaus tarnybos statute yra numatyta tokia galimybė, tik jie turi tokį institutą kaip Vidaus tarnybos rezervas. Kol pareigūnas eina nestatutines pareigas, jis būna rezerve ir tokiu atveju jis išlaiko visas savo socialines garantijas. Kalėjimų departamente ir Valstybės tarnybos įstatyme tokio instituto, tokios galimybės nėra. Taigi tikrai labai kviesčiau pritarti šiam pasiūlymui, kad galėtų valstybės tarnautojai mobiliau judėti ir toje pačioje institucijoje, įstaigoje, kai yra jų sutikimas.
     PIRMININKĖ. Klausia I. Šiaulienė.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū. Aš norėčiau pasitikslinti. Bet vis dėlto yra skirtumas tarp valstybės tarnautojų ir statutinių. Statutiniai turi šiokių tokių privilegijų, o dabar pakeitus, kitaip sakant, jeigu skiriame į tarnautojo pareigas, kad ir laikinai, kyla klausimas, o kodėl tada nekalbėti apie tai, jeigu atitinka reikalavimus, kad valstybės tarnautojas negalėtų užimti statutinio pareigūno.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Gerbiamoji Irena, čia yra paties tarnautojo sutikimu. Dabar tų visų peripetijų, tų visų niuansų aš negaliu išdėstyti, bet greičiausiai gali būti netgi ir taip, kad susiaurėja apimtys, funkcijos, ir gali būti taip, kad statutiniam valstybės tarnautojui gali nelikti ir darbo, nes, kaip žinote, vyksta reforma ir kalėjimų ligonių, ir Kalėjimų departamento. Tokiu atveju pats žmogus, jeigu savo noru norėtų pereiti į civilines pareigas, įstatymas neleidžia. Nors jeigu jis sutinka pereiti į kitą vietovę arba į kitą įstaigą, tada galima. Bet toje pačioje įstaigoje negalima. Čia esmė yra ta, kad į kitą įstaigą arba į kitą vietovę galima perkelti, bet savo įstaigoje negali. Tai tik toks skirtumas.
    O kaip išsaugoti tas socialines garantijas? Aš manau, kad čia reikėtų galvoti jau apie Kalėjimų departamento įstatymą. Kiek aš žinau, Teisingumo ministerijoje jis yra rengiamas. Čia ne Valstybės tarnybos įstatymo reikalas, čia tik būtų galimybė perkelti. O dėl tolesnės eigos tikrai reikėtų galvoti, kai ateis Kalėjimų departamento įstatymo nauja redakcija.
     PIRMININKĖ. Klausia M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui. Gerbiamasis kolega, trumpai. Čia turi teisę perkelti. Sakykite, o kokiom sąlygom, kaip bus aptariamos šito perkėlimo sąlygos? Ar jos yra privalomos abiem šalim, ar tiktai viršininkas galės diktuoti sąlygas, ar tas, kurį perkelia, galės diktuoti sąlygas, ar abipusiu sutarimu, nes apie tai jūs nerašote.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Kadangi tai yra tarnautojo, pareigūno sutikimu, vadinasi, turės vadovas su tarnautoju susitarti. Jeigu nesusitars, perkėlimo nebus. Čia jokios prievolės. Čia ne tarnybinis būtinumas. Tarnybiniam būtinumui yra toliau, kitos dalys, čia tik savo valia.
     PIRMININKĖ. Klausia E. Šablinskas. Nematau. Klausia V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, man atrodo, kai mes pasėsime šitą virusą, tada nesusigaudysime, kas kur kilnoja ir ką daro. Ar nebus sumaišties? Pasinaudojant šita situacija, gali būti daug visokių kazusų. Kaip jums atrodo?
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Sumaišties negali būti, juo labiau kad tai nebus masinis reiškinys, tai bus pavieniai atvejai, nes jeigu statutinis valstybės tarnautojas gerai jaučiasi eidamas savo pareigas, jis turi visą krūvį, jam negresia atleidimas dėl reorganizacijos, tai tikrai į civilinę tarnybą vargu ar pereis. Bet jeigu susidaro tokia situacija, kad jam ką geriau pasirinkti, ar perkėlimą į civilinę tarnybą, ar visiškai atsisveikinti su tarnyba, tai aš manau, kad jo sutikimu, susitarus su vadovu, tikrai mes darome palankesnę situaciją pačiam valstybės tarnautojui.
     PIRMININKĖ. Klausia V. V. Margevičienė.
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, praeitą kadenciją mes nuolat diskutuodavome ir gaudavome begalę skundų, kad Kalėjimų departamento medicinos tarnyba tiesiog neturi darbuotojų, nes niekas nenori - nei psichiatrai, nei psichologai - dirbti medicinos tarnyboje Kalėjimų departamente. Kas gi čia dabar atsitiko, kodėl Kalėjimų departamentas prašo, jau tiek atsirado norinčių dirbti ar kaip čia?
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Čia nieko bendro neturi su norinčiais dirbti, čia, ko gero, atvirkščiai, kad atsirastų mobilumas, kai trūksta užpildyti tam tikras vakansines vietas. O dėl medikų tai čia yra kitas dalykas. Jeigu paimtume anuos senesnius laikus, tai medikai, dirbantys kalėjimų sistemoje, tikrai gaudavo atitinkamą priedą, procentinį priedą. Mano žiniomis, dabar šito nėra. Ir jeigu mes šito neišspręsime, galbūt tai, kaip aš minėjau, naujajame Kalėjimų departamento įstatyme bus, tai vargu ar mes prisikviesime medikus dirbti kalėjimų ligoninėse tokiom nepalankiom sąlygom, ypač jeigu visa kalėjimų ligoninė bus perkelta į Pravieniškes, bus toli važinėti, greičiausiai iš Kauno, tikrai turėsime problemų. Bet su šita pataisa tikrai šitas klausimas nėra susijęs, nors jis labai svarbus.
     PIRMININKĖ. Klausia A. Nesteckis.
     A. NESTECKIS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, aš suprantu, kad jūs šitą įstatymą taikote tik vienam departamentui, tačiau statutinių yra ne tik Kalėjimų departamente, bet iš tikrųjų yra labai daug tarnybų, kurios yra susijusios. Ar nemanote, kad iš tikrųjų negalima taikyti vienam departamentui, nes tai turės įtakos ir kitoms institucijoms? Tai ir muitinė, kuri turi savo problemų ir spręs. Manoma, kad iš tikrųjų tas perkėlimas pasidarys toks priverstinis, kurio negalės ignoruoti statutiniai valstybės tarnautojai.
     S. ŠEDBARAS (TS-LKDF). Ne, kolega, aš jau minėjau, viena vertus, tai tik valstybės tarnautojų sutikimu. Žinoma, kai dabar vidaus tarnybos statuto darbo grupė dirbo, ateina profsąjungos, tai matau, kaip jie kovoja už savo darbuotojus, todėl tikrai nemanau, kad galėtų būti toks prievartinis perkėlimas.
    Antras dalykas, aš jau minėjau, kad vidaus tarnybos statute yra tokia galimybė. Jie, kaip minėjau, turi tą vidaus tarnybos rezervą, kur, pavyzdžiui, pareigūnas perkeliamas į Vidaus reikalų ministeriją civiliniu tarnautoju, iki 8 metų gali dirbti. Tas klausimas yra išspręstas. Šitas klausimas nėra išspręstas būtent, kaip jūs minėjote, iš tiesų šitoje tarnyboje, kurios neuždengia, kaip aš minėjau, vidaus tarnybos statutas. O jeigu toks klausimas iškils Muitinės tarnyboje, tai kodėl nepasinaudojus tokia norma, jeigu iškyla poreikis. Kaip minėjau, aš čia daugiau matau interesą paties valstybės tarnautojo, kad jis galėtų, jeigu jis pageidauja. Čia ne tarnybiniu laikomas, bet labai panašu į tarnybinio kaitumo būdu būti įdarbintam kitoje vietoje.
     PIRMININKĖ. Klausia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, jūs atsakėte į mano klausimą.
     PIRMININKĖ. Dėkui, pranešėjau, jūs atsakėte į visus pateiktus klausimus. Dabar vienas už, vienas prieš. Nėra norinčių kalbėti. Gal galime bendru sutarimu sutarti? Balsuojame. Kas už tai, kad po pateikimo pritartume Valstybės tarnybos įstatymo 181 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 77 Seimo nariai: už - 68, prieš nėra, susilaikė 9. Po pateikimo pritarta. Pagrindinis - Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, papildomas - Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Numatomas svarstymas lapkričio 12 d.

17.37 val.
    Švietimo įstatymo 36 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-177(2) (svarstymas)

    Švietimo įstatymo 36 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto svarstymas. Kviečiu į tribūną R. Baškienę, Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto išvada. Ruošiasi R. Tamašunienė, Biudžeto ir finansų komitetas.
     R. BAŠKIENĖ (MSNG). Gerbiamoji posėdžio pirmininke, mielieji kolegos, ganėtinai formalus ir labai reikalingas įstatymo projektas, panaikinantis nuostatų dubliavimąsi. Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas teikia šito įstatymo išvadą. Tai panaikintų Švietimo ir Transporto lengvatų įstatymų nuostatų dubliavimąsi. Vyriausybė minėtam įstatymo projektui pritarė. Komitetas, įvertinęs Teisės departamento išvadas, teikia Seimui patobulintą įstatymo projektą. Pritarta bendru sutarimu už.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu R. Tamašunienę, Biudžeto ir finansų komitetas. Ruošiasi M. Petrauskienė, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas.
     R. TAMAŠUNIENĖ (LLRAF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Biudžeto ir finansų komitetas, kaip papildomas komitetas, svarstė Švietimo įstatymo 36 straipsnio 1 dalies pakeitimo įstatymo projektą. Bendru sutarimu nuspręsta pasiūlyti pagrindiniam komitetui įstatymo projektą atmesti ir komitetas pritarė Lietuvos Respublikos transporto lengvatų įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu M. Petrauskienę. Ruošiasi J. Kvetkovskis, Socialinių reikalų ir darbo komitetas.
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas svarstė ir priėmė sprendimą siūlyti pagrindiniam komitetui tobulinti įstatymo projektą atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas. Pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Kviečiu J. Kvetkovskį.
     J. KVETKOVSKIJ (LLRAF). Gerbiamieji, Socialinių reikalų ir darbo komitetas svarstė šį įstatymo projektą, iš esmės pritarė ir siūlo pagrindiniam komitetui tobulinti atsižvelgiant į Lietuvos Respublikos transporto lengvatų įstatymą ir Seimo kanceliarijos Teisės departamento išvadas.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Diskutuoti užsirašęs M. Zasčiurinskas. Atsisako. Dėkoju. Ar galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo? Po svarstymo pritarta bendru sutarimu.

17.41 val.
    Seimo nutarimo "Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą su prašymu ištirti, ar Lietuvos Respublikos kelių transporto kodekso 171 straipsnio 2 dalis neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai" projektas Nr. XIIP-822 (pateikimas)

    Kitas klausimas - Seimo nutarimo "Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą su prašymu ištirti, ar Lietuvos Respublikos kelių transporto kodekso 171 straipsnio 2 dalis neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai" pateikimas. Pranešėjas - J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, Lietuvos kelių transporto kodekse yra toks 171 straipsnis, kuriame yra nuostata, kad savivaldybių institucijos vežėjus teikti viešąsias paslaugas pagal viešųjų paslaugų įsipareigojimus parenka (čia 2 punktas) tiesiogiai sudarydamos viešųjų paslaugų teikimo sutartis su vežėju, atitinkančiu tam tikrus reikalavimus. Kitaip sakant, tas kodekso straipsnis numato, kad savivaldybių institucijos turi teisę tam tikroms bendrovėms, paprastai savo įsteigtoms bendrovėms, suteikti tokią išimtinę teisę teikti vežimo paslaugas ne viešo konkurso ir ne kitu sąžiningą konkurenciją garantuojančiu būdu.
    Todėl yra siūloma pasitikrinti, ar šiandien galiojanti tokia nuostata atitinka Konstitucijos 46 straipsnio principus, kad Lietuvos ūkis grindžiamas privačios nuosavybės teise, asmens ūkinės veiklos laisve ir iniciatyva. Toliau tame pačiame straipsnyje sakoma, kad valstybė reguliuoja ūkinę veiklą taip, kad ji tarnautų bendrai tautos gerovei, kad įstatymas draudžia monopolizuoti rinką ir gamybą, saugo sąžiningos konkurencijos laisvę.
    Man atrodo, tos abejonės yra pagrįstos ir būtų neblogai pasitikrinti, kaip Konstitucinis Teismas šiandieninėje situacijoje vertintų minėtą Kelių transporto kodekso nuostatą.
     PIRMININKĖ. Klausia V. Gapšys.
     V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamasis pranešėjau, kodėl jūs nepasirinkote kitų formų problemai spręsti, pavyzdžiui, siūlyti įstatymo pataisą arba surinkti 29 parašus, ir ne Seimo nutarimu kreiptis į Konstitucinį Teismą, o kreiptis Seimo narių pareiškimu surinkus reikiamą parašų skaičių? Ar norite sustabdyti jos galiojimą tam laikui, kol Konstitucinis Teismas išnagrinės, ar yra kitos priežastys?
     J. RAZMA (TS-LKDF). Matote, jeigu kreipiasi Seimo nariai su parašais, jūs puikiai žinote, kad išnagrinėjimo terminas yra apie treji metai. Tai labai ilgas terminas. Kai kreipiasi Seimas, tada nagrinėjama be eilės ir galima tikėtis, kad atsakymą gausime po 2-3 mėnesių. Tikrai manau, kad per tokį trumpą laiką nekiltų kokiai nors savivaldybei neatidėliotina būtinybė samdyti kokius nors vežėjus ne konkurso tvarka. Tiems, kurie jau yra taip pasamdę vežėjus, šitos sutarys dėl to kreipimosi nenutrūktų. Todėl yra siūlomas šis būdas, kad greitai išsiaiškintume.
    Mes žinome, kad kai kurios savivaldybės labai energingai kuria visokias bendroves - "Vilnius skraidina", "Vilnius veža". Jeigu tie procesai plėtosis, tai, man atrodo, reikia kuo greičiau išsiaiškinti, ar tai yra normalu, ar atitinka Konstituciją, ar ne. Žinoma, įstatymo pataisą būtų galima teikti, bet jeigu tai atitinka Konstituciją... Na, aš tokios politinės valios nereikščiau. Todėl ir einama į Konstitucinį Teismą.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Dabar motyvai dėl viso. Nėra norinčių kalbėti. Ar balsuojame, ar bendru sutarimu? Balsuojame? Gerai. Balsuojame. Kas pritariate šiam Seimo nutarimui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 75 Seimo nariai: už - 26, prieš - 13, susilaikė 36. Po pateikimo nepritarta.
    Dabar balsuodami turime apsispręsti. Kas už atmetimą, balsuojate už, kas už tobulinimą, balsuojate prieš. Alternatyvus balsavimas.
    Balsavo 75 Seimo nariai: už - 42, prieš - 33. Atmesta.

17.46 val.
    Seimo nutarimo "Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą su prašymu ištirti, ar Lietuvos Respublikos krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 36 straipsnio pakeitimo įstatymas neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai" projektas Nr. XIIP-1044 (pateikimas)

    Seimo nutarimo "Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą su prašymu ištirti, ar Lietuvos Respublikos krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 36 straipsnio pakeitimo įstatymas neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai."
    Šį Seimo nutarimą pateikia R. Juknevičienė.
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, neturiu didelių vilčių sušildyti jūsų širdis Lietuvos karių atžvilgiu, bet vis dėlto, manau, pavasario sesijoje nedidele balsų persvara čia priėmus įstatymą, uždraudžiantį kariams dirbti papildomą darbą, verta kreiptis į Konstitucinį Teismą, kuris, tikiuosi, užbaigtų tą ginčą ir nemaža dalis visuomenės turėtų aiškų atsakymą ir kryptį, kokiu keliu toliau eiti.
     Tuo labiau prisiminkime, kad toje pačioje sesijoje buvo priimtas iš esmės analogiškas leidimas statutiniams darbuotojams, policijai, kitiems, leidžiama dirbti papildomą darbą tam tikromis aplinkybėmis, tam tikromis sąlygomis, kas buvo įrašyta ir kariams. Dabar Lietuvos karių yra tokia dviprasmiška situacija, kai jie iš esmės vieninteliai iš panašų darbą arba panašiomis sąlygomis dirbančių pareigūnų yra diskriminuojami. Aš manau, kad tai yra neteisinga, tai sukėlė diskusijas pačioje kariuomenėje ir liko toks labai savotiškas požiūris į mus, politikus.
    Taigi mano siūlymas yra labai paprastas - kreiptis į Konstitucinį Teismą, kad jis atsakytų į klausimą, ištirtų, ar Lietuvos Respublikos krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 36 straipsnis, jo dalis neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai, ar tas absoliutus, iš esmės beveik absoliutus, išskyrus mažas išimtis, draudimas kariams dirbti darbą yra teisingas.
    Aš jau esu minėjusi iš šios tribūnos pavasarį, ir daugelis jūsų lingavote galvą ir sutikote, kad eilinis karys, kuris uždirba ne tiek jau daug, galėtų tarp savo budėjimų turėti dirbtuvę, kurioje galėtų remontuoti mašinas legaliai, kad jam nereikėtų slapstytis, kaip dabar yra daroma. Į tą ministro atsakymas buvo, kad didinsime atlyginimus kariams, tačiau šiandien akivaizdu - jau yra priimtas Vyriausybės sprendimas - nepritarimas, kad kariams jokių atlyginimų padidinta nebus. Netgi iš Krašto apsaugos ministerijos lėšų, kaip ministras buvo sakęs, nebus to padidinimo. Kodėl mes, argumentavę vienaip ir negalėdami išpildyti savo pasižadėjimų, tiesiog paliekame žmones esant tokiai labai neapibrėžtai situacijai, ir daugiausia eilinius karius, kadangi karininkams tikrai nėra taip aktualu, ypač tiems, kurie nusprendė siekti karjeros kariuomenėje. Galų gale jie gali dėstyti mokyklose, jiems yra tam tikrų išimčių.
    Taigi nebenoriu eiti į didesnes diskusijas. Žinau, kad partiniai susitarimai veikia. Bet šiuo atveju labai norėčiau, kad požiūris į Lietuvos kariuomenę, į karius kažkaip būtų kitoks negu vien tik koalicijų tarppartiniai ar kitokie susitarimai ir ne vien tik požiūris į tai, kad štai tribūnoje stovi konservatorė, tai todėl reikia balsuoti prieš. Labai prašau įsiklausyti į tą, ką sako kariai ir ką sako žmonės šiuo klausimu. Galbūt Konstitucinis Teismas nuspręs, kad yra teisūs tie, kurie uždraudė. Gerai. Tada bus nuspręsta. Bet jeigu bus kitaip, tai tada bus kitaip. Dėl to aš ir manau, kad mūsų ginčą, kai mes čia beveik lygiai pasiskirstėme balsuodami, vienintelis būdas išspręsti yra kreiptis į Konstitucinį Teismą.
     PIRMININKĖ. Klausia E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Gerbiamoji pranešėja, manau, jau pats pavadinimas - Respublikos krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymas turi savo potekstę, kad šitie žmonės, sutikę ir davę priesaiką ginti šalį, turi būti visada pasirengę. Jeigu jūs sakote, kad jis turėtų teisę dirbti garaže, kaip tada būtų galima išprašyti ateiti ginti tėvynės, kai nei prisiskambinti, nei atvykti pas jį negalėtume. Kaip, jūs manote, tokiu atveju, ką daryti?
     R. JUKNEVIČIENĖ (TS-LKDF). Jūs labai klystate. Dabar yra tokia situacija, kad nemažai karių vis dėlto bando išsisukti iš padėties ir surasti papildomą uždarbį savo šeimoms, kad iš tikrųjų jų niekada negali surasti arba negalėtume surasti. Mūsų pasiūlymas buvo, kad tokie kariai, kurie gauna leidimą dirbti iš specialios komisijos, sudarytos krašto apsaugos ministro, jie viską deklaruoja: ir jų telefonus, ir vietą, kurioje jie dirbs, ir savininkus, pas ką jie dirba, ir ta komisija nusprendžia, ar tinka, ar netinka jiems toje vietoje dirbti. Kaip tik atvirkščiai, jūsų labai geras klausimas. Šiandien to kario galbūt ir nebūtų galima surasti. Bet jeigu mes legalizuotume de facto iš dalies jau esančią situaciją, tai skaidrumo būtų tik daugiau.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Daugiau nėra norinčių klausti. Dabar po pateikimo vienas - už ir vienas - prieš. A. Anušauskas - už.
     A. ANUŠAUSKAS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, mes iš šios tribūnos dažnai apeliuojame į tarptautinius teisės aktus. Aš priminsiu, kad Europos Tarybos Parlamentinė Asamblėja 2006 m. savo rekomendacijoje dėl ginkluotųjų pajėgų narių žmogaus teisių taip pat akcentuoja, kad ginkluotųjų pajėgų nariai yra uniformuoti piliečiai, kurie turi visas tas pačias pagrindines teises. Visos apsaugos konvencijos, Europos socialinė chartija... lyg ir pagarba jiems, kaip ir visiems piliečiams, ir jų teisės gali būti ribojamos tik neišvengiamos būtinybės, pavyzdžiui, vykdant karo tarnybos pareigas.
    Bet šiuo atveju Konstitucinis Teismas Lietuvoje labai akcentuoja proporcingumo principą. Aš manau, kad būtent dėl šios priežasties mums reikia kreiptis į tą patį Konstitucinį Teismą, nes jis pažymėjo savo nutarimuose, kad reikia atsižvelgti į proporcingumo principą. Be abejonės, teisės vienų piliečių, kurie apsirengia karinę uniformą, kurie neturi profsąjungų, skirtingai nuo teisėsaugos institucijų ar nuo kitų institucijų darbuotojų, taip pat valstybei dirbančių... Mes turime, būtent mes, Seimo nariai, kreiptis į Konstitucinį Teismą ir išspręsti šį ginčą, kuris liečia mūsų karius. Aš manau, kad logiška kreiptis visiems balsuojant už šį nutarimą.
     PIRMININKĖ. M. Zasčiurinskas - prieš.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamoji pirmininke. Man truputėlį keista. Mes čia per praeitą kadenciją, atsimenate, gerbiamoji pirmininke, priėmėme įstatymą ir kitu klausimu priėmėme kreipimąsi į Konstitucinį Teismą, klausdami, ar tas įstatymas atitinka Konstituciją. Nors Seimo nariai, padėję ranką ant Konstitucijos, prisiekė vadovautis Konstitucija, nors Seimo nariai, kaip ir kiekvienas pilietis, privalo gerai žinoti pagrindines konstitucines nuostatas, dabar vyksta žaidimas.
    Jeigu priimtume, kad čia rimtas dalykas, tai nėra argumentų, o jeigu priimtume, kad tai politikavimas, stengiantis parodyti kažką, kad pozicija... vėl erzinti žmones ir panašiai, tai kam to reikia? Čia kolegė, kalbėdama, pristatydama tą klausimą, išreiškė viltį, kad jai pavyks sušildyti mūsų širdis. Aš manau, čia ne širdžių sušildymo klausimas, o kariškio žeminimo, kario profesijos žeminimo klausimas. Kas yra karys? Ar karys yra uždarbiautojas, kuris neturi ką veikti ir uždarbiauja, ar tai yra patriotas, kuris ne už pinigus pasiryžęs ginti mūsų tėvynę? Kas jis yra? Jeigu jūs keliate klausimą taip, kaip dabar pateikėte mums, tai tada jūsų akyse karys nėra nei patriotas, nei jis pasiryžęs ginti tėvynės, neturi ką veikti, jis uždarbiauja ir už pinigus eina tarnauti. Ar mes šito siekiame? Aš manau, yra šventa valstybės pareiga užtikrinti, kad štai tokiam kariui būtų užtikrinamos tinkamos socialinės sąlygos, tarp jų atlyginimas ir visa kita. Todėl aš kategoriškai pasisakau prieš tokį kreipimąsi į Konstitucinį Teismą jau vien dėl to, kad mes, kaip Seimo nariai, privalome išmanyti Konstituciją. Antra, karys yra patriotas, o ne uždarbiautojas kokių nors pinigų. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate Seimo nutarimui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 72 Seimo nariai: už - 33, prieš - 6, susilaikė 33. Po pateikimo nepritarta.
    Dabar turime balsuoti ir apsispręsti. Kas balsuosite už, bus už atmetimą, kas prieš - už tobulinimą. Balsuojame.
    Balsavo 67: už - 33, prieš - 33... (Balsai salėje) Reikia 36 balsų atmetimui. Grąžiname tobulinti šį Seimo nutarimą, registracijos Nr. XIIP-1044.
    Replika po balsavimo - R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kadangi grąžinome iniciatoriams tobulinti, tai noriu atkreipti Mečislovo ir kitų dėmesį. Tikrai mes turime problemų. Nes jeigu būtų grynasis principas neleisti niekam dirbti, tai tada mes turėtume neleisti ir karininkams dirbti kitų darbų. Mes jiems leidome, o kareiviams ne. Tokiu atveju tikrai yra problema. Man telieka nusistebėti opozicija, nes kai aš praėjusį kartą pateikiau šitą įstatymo projektą, ji tuo metu buvo opozicija, buvo beveik vieningas pritarimas. Kai dabar atėjote į valdžią, jūsų nuomonė pasikeitė.
     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, toliau pagal darbotvarkę yra du klausimai - 2-12a ir 2-12b. Teoriškai mes net negalime jų svarstyti ir pateikti, kadangi matau įdėtas tik 67 korteles. Tam, kad šį klausimą vienaip ar kitaip išspręstume, reikia, kad salėje būtų bent 71 Seimo narys. Taigi faktiškai šių klausimų mes negalime visiškai pateikti. Atidėsime tada kitam kartui.

18.00 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas Nr. XIIP-1045 (pateikimas)

    Darbotvarkės 2-13a klausimas - Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas. Kviečiu K. Masiulį. Pateikimas.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, prašau įtraukti į sesijos darbotvarkę labai paprastą klausimą, kurį pristatysiu po to. Jo esmė, kad nekilnojamasis turtas, tas prabangos mokestis, kuris yra virš 1 mln., kad jo surenkamos lėšos būtų įskaitytos į savivaldybių biudžetus. (Balsai salėje) Bet aš jį pristatysiu.
     PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, dėl Seimo nutarimo dėl rudens sesijos papildymo nėra norinčių klausti. Ar galim po pateikimo bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) M. Zasčiurinskas pirmiausia nori kalbėti prieš.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, mūsų Seimo darbo darbotvarkė ir taip yra gana įtempta. Dabar teikiamas grynai populistinio... Po šito mūsų sprendimo mes svarstysime kitą klausimą, kurį tikriausiai visi vos ne vieningai atmes, nes ten yra grynai populistinis, nukreiptas prieš šeimos biudžetus klausimas. Na, tai vėl dėl to apmokestinimo, kur per praeitą... Todėl aš siūlau netraukti į darbotvarkę, nereikės svarstyti kito klausimo, nes mes tuščiai gaištame laiką.
     PIRMININKĖ. Gerai. Balsuojam. Kas po pateikimo pritariate projektui Nr. XIIP-1045, balsuojate už, kas ne, turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 66 Seimo nariai. Už - 28, prieš - 9, susilaikė 29. Po pateikimo nepritarta. Taigi ir projekto Nr. XIIP-894 pateikimas neįmanomas, nes į darbų sesijos programą neįtrauktas.

18.02 val.
    Vietos savivaldos įstatymo 26 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-760 (pateikimas)

    2-14 darbotvarkės klausimas, projektas Nr. XIIP-760, - Vietos savivaldos įstatymo 26 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto pateikimas. Kviečiu A. Strelčiūną pateikti šį projektą.
     A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Gerbiamieji Seimo nariai, teikiu Lietuvos Respublikos vietos savivaldos įstatymo 26 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Įstatymo projektu siekiama pakeisti savivaldybės tarybos narių atsiskaitymą už jiems skiriamų išmokų, už su jų, kaip tarybos narių, veikla susijusių kanceliarijos, pašto, telefono, internetinio ryšio, transporto išlaidų apmokėjimą, kiek jų (...) ar tiesiogiai neapmokama per savivaldybės administraciją. Siūloma nustatyti atsiskaitymą mažiausiai kartą per tris mėnesius, nes šiuo metu nustatytas atsiskaitymas už kiekvieną mėnesį apsunkina savivaldybės tarybos narių galimybę planuoti ir tikslingai panaudoti jiems skiriamas išmokas. Reikalinga galimybė perkelti į lėšas iš vieno mėnesio į kitą, nes skirtingais metų mėnesiais vykdoma skirtinga veikla. Taip pat siekiama sumažinti savivaldybės administracijos darbo krūvį ir išlaidas.
     PIRMININKĖ. Klausia E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Gerbiamasis kolega, na, aš manau, kad jūs norite naujiems rinkimams surinkti visus tarybų narių balsus. O ar neverta iš tikrųjų pusei metų? Kokios tai lėšos, kam tas apsunkinimas iš tikrųjų?
     A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Taip, geras jūsų pasiūlymas, bet aš manau, tarybos nariai turėtų atsiskaityti kaip ir Seimo nariai, tai aš tiesiog teikiau tokį pasiūlymą. Gal jūsų pasiūlymas irgi geras.
     PIRMININKĖ. Klausia P. Čimbaras.
     P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamasis pranešėjau, aišku, gerai, kad jūs teikiate, kad kas trys mėnesiai, o ne kas mėnesį, nors iš tikrųjų tie savivaldybės tarybos nariai gauna varganas lėšas ir, žinokite, tas atsiskaitymas man truputį sukelia juoką. Mes norėjome pritaikyti tokias taisykles kaip Seimo nariams, bet iš tikrųjų jie už transportą faktiškai lėšų negauna, nekompensuojama. Ar jūs nemanote, kad truputį kompleksiškai viskas taip peržiūrėta, ir ryšio, ir transporto lėšos? Prašom pakomentuoti.
     A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Aš galiu pasakyti, kad čia taryba pati nusprendžia, kiek mokėti išmokų ir, pavyzdžiui, kaip jau matau, kad Seimo nariai nori dėl ilgesnio laiko atsiskaitymo, tai aš, kaip teikėjas, manyčiau, kad apsisprendę pagrindiniame komitete galėsime svarstyti dėl to laiko.
     PIRMININKĖ. Klausia V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, pirmininke. Norėjau, kolega, paklausti, iš tikrųjų ar jūs ten tų lėšų tiek daug gaunate, kad jau nesusigaudote, kaip paskirstyti per mėnesį, suskaičiuoti? Ar daug jūs ten gaunate?
     A. STRELČIŪNAS (TS-LKDF). Ne, čia kiekviena savivaldybės taryba nusprendžia, kokia suma. Pavyzdžiui, Vilniaus mieste yra 1000 Lt, o kitur yra 100 ar 200 Lt.
     PIRMININKĖ. Dėkui. Jūs atsakėte į visus klausimus. Gerbiamasis Andriau, nėra norinčių kalbėti prieš, gal?.. (Balsai salėje) Pritariate visi? Gerai. Bendru sutarimu po pateikimo pritarta. Pagrindinis komitetas - Valstybės valdymo ir savivaldybių. Numatomas svarstymas - lapkričio 12 d.

18.06 val.
    Valstybės himno įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-511(3) (pateikimas)

    Kitas klausimas - Valstybės himno įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto pateikimas. A. Dumčius.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, jau praeitą kadenciją gavome labai daug piliečių pageidavimų su parašais keisti Valstybės himno įstatymo 2 straipsnį. Jiems kelia abejonę, kad valstybinis himnas grojamas tiktai vieną kartą per parą: prieš 24 val. ir užbaigiamas kitą parą, jau po 24 val. Manoma, kad reikia grąžinti Lietuvai galimybę darbo dieną pasitikti grojant valstybės himną, kuris padėtų stiprinti ryžtą, dvasios tvirtybę, ypač iš ryto siekiant sudaryti pozityvią psichologinę nuostatą einant į darbą tiek jaunimui, tiek piliečiams. Ir čia kalbama apie vakaro tą patį paliktą grojimą.
    Taigi yra siūloma ryte ir vakare transliuoti valstybės himną, be abejo, Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos tarybos nustatytu laiku. Mes derinome su nacionaliniu transliuotoju ir jie prašo, kad ta teisė nustatyti valandą būtų palikta tarybai. Preliminariai galiu pasakyti, kad, jų nuomone, galbūt einant į darbą, kaip senais laikais būdavo, 7 val., sakykim, iš ryto ir taip pat vakare baigiant.
    Tai tiek. Mielieji, norėčiau prašyti pritarti šitai įstatymo pataisai po pateikimo. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Klausia M. Zasčiurinskas. Dar 5 žmonės jūsų klaus.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui. Gerbiamasis kolega, labai geras jūsų pasiūlymas, nes iš tiesų...
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Kas manęs klausia?
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). ...to patriotizmo Lietuvoj taip daug, viską tiktai matuojam pinigais ir t. t., ir t. t. Ir jūsų tas siūlymas iš tiesų būtų geras. Bet mano klausimas yra toks: pavyzdžiui, Jungtinėse Amerikos Valstijose, na, aš ten nebuvau nė karto, negirdėjau pats, bet sako, kad ten himnas giedamas ir mokyklose. Kokia jūsų nuomonė, ar Lietuvoje tokia praktika būtų sveikintina, ar ne?
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Aš manau, kad sveikintina taktika, visi jūs esate nebe vaikai, kaip anais laikais, atsimenat, giedodavo himną. Galbūt ten Tarybų Lietuvą liaudis sukūrė, bet ta melodija ir tas viskas išliko daugeliui. Aš, kaip medikas, galiu pasakyti - kartojimas yra mokslų motina. Repeticijos - master studiorum. Sąlyginį refleksą sukelia visam amžiui, jeigu dažniau kartojama. O dabar vaikai ir vyresni, tik švenčių metu, keliant vėliavą, sportinių varžybų metu himnas giedamas, o kai reikia iš tiesų pasireikšti, negali, nežino žodžių, nežino melodijos. Aš manyčiau, kad šitas siūlymas yra labai racionalus.
     PIRMININKĖ. Klausia V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū gerbiamajai pirmininkei. Gerbiamasis kolega, ryte irgi reikia nustatyti laiką. Vieni miegos, kiti negirdės, kiti išeis į darbą. Man atrodo, kaip yra šiandien, taip ir užtenka, nes faktiškai (...) aš gal šiurkščiai pasakysiu, labai visų atsiprašau, mes nuvalkiosime tą himną, jeigu pradėsime per dieną du kartus. Taip viskas būna šventiškai, pakilimas, viskas, o toliau bus kaip malda, niekam bus neįdomu.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Himnas yra ne malda. Jis yra labai gražus, V. Kudirkos žodžiai ir ta melodija yra... Žiūrėkite į mūsų krepšininkus, kaip reaguojama, ir mes visi irgi, kai turime gražų dalyką. Dabar vaikai nemoka nei žodžių, nei melodijos. Suaugę irgi. Ar bus blogai, jeigu tave paskatins dviejų minučių graži melodija iš ryto einant į darbą? Nieko blogo.
     PIRMININKĖ. Dar klausia A. Dumbrava. Dar ne. Profesoriau, dar jūsų du žmonės nori klausti. Dabar A. Dumbrava.
     A. DUMBRAVA (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, aš manau, gal ta jūsų kryptis teisinga, bet ar jums neatrodo, kad vis dėlto jūsų tokie žodžiai, kad mokyklose nemoko ir jaunimui tikrai galbūt ko nors trūksta, kad jie tą himną giedotų, galbūt mums irgi reikėtų pagalvoti, kad būtų įrašyta kokiose nors programose, ta linkme. Nes jeigu grosi ir niekas negiedos ryte arba bus neįdomu, tokia ir bus to projekto sėkmė. Bet vis dėlto dėl jaunimo galbūt reikėtų ir mūsų komitetui pagalvoti, kad tikrai tas himnas būtų plačiau žinomas žmonėms, kad būtų atsakomybė, kad tikrai kiekvienas vaikas jau galėtų giedoti himną. Ačiū.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Aš truputėlį pasitaisysiu. Sakau, nemoka. Moka, bet nepakankamai, o kartojant, sąlyginis refleksas, įsisąmonina tą esmę, prasmę, lieka visam gyvenimui. Ta prasme aš norėčiau pasakyti. Žinoma, mokyklos turi dar aktyviau, bet jos yra... Jūs žinote, tą viską daro formaliai. Formaliai.
     PIRMININKĖ. Klausia L. Dmitrijeva.
     L. DMITRIJEVA (DPF). Gerbiamasis kolega, aš apskritai pritariu šitai idėjai, bet pastebėjau, kad mokyklose, bent Vilniaus miesto daugelyje mokyklų, yra ir herbas, ir himnas pakabinti tokioje garbingoje vietoje, arba vestibiulyje, kur eina. Ar nereikia visoje Lietuvoje, kaip ir vėliava pakabinta prie įėjimo kiekvienos mokyklos, tą patį padaryti, ir kiekvienoje mokykloje turi būti tas himnas bent pakabintas, galima užmesti akį ir kažkiek prisiminti? Bet darbo laikas yra skirtingas. Ar tada 6 ryto ir 24 valandą? Bet jeigu mes per dažnai kartosime, ir 8, ir taip, bus sumenkinta visa ta idėja. Man tai kiek primena sovietmečio laikus.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkui jums. Gerbiamoji kolege, dėl mokyklų, kai gražiai apiformintas himnas yra pakabintas tam tikroje garbingoje vietoje, yra labai puiku. Dabar ar sumenkintas? Nemanau, kad bus sumenkintas, jeigu jis paskatins, tonizuos iš ryto ir ne 6 valandą, kad keltų iš miego... bet Televizijos ir radijo taryba, kad mes nustatysime ir pagal savo galimybes, bet jokiu būdu ne 5-tą ar 6-tą. Tada, kai žmogus ruošiasi išeiti, ir jis gražiai porą minučių išklauso. Kaip sakė rusai, obodriajet, tonizuoja žmogų, einantį į darbą. O naktį, kai mes dabar klausom, ar bent vienas mūsų vaikas, himną giedant, po 24 val. užbaigia, jį girdi? (Balsai salėje) Jūs girdit. Aš irgi girdžiu.
     PIRMININKĖ. Dėkui pranešėjui. Jūs atsakėte į visus klausimus, bet E. Šablinskas nepritaria. Ačiū. Viskas.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Ačiū.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Aš tik noriu pasakyti, pritarčiau, bet kodėl mes perduodame šitą darbą atlikti tai tarybai? Vis dėlto, manyčiau, reikėtų priimti tiesiai įstatymu. Pradžia, kaip visada, būdavo 6 val. ir pabaiga 24 val. Kas ir kaip klausys, bet būtų faktiškai tiksliai nustatytas laikas. Dėkui.
     PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas pritariate pateiktam įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 56 Seimo nariai. Už - 44, prieš nėra, susilaikė 12. Po pateikimo pritarta. Pagrindinis komitetas numatytas Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Numatoma svarstyti gruodžio 10 d. Pritariate? Dėkoju.

18.16 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas Nr. XIIP-1043 (pateikimas, svarstymas, priėmimas)

    Vėl Seimo nutarimas "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo". Trimis projektais. Kviečiu į tribūną S. Jovaišą.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū gerbiamajai pirmininkei. Gerbiamieji kolegos, esu pasirengęs pateikti tris Rinkimų įstatymo tam tikrų straipsnių pakeitimus, bet dėl to reikia jūsų nutarimo dėl rudens sesijos papildymo, kad šitie klausimai būtų įtraukti į darbotvarkę.
     PIRMININKĖ. Dėkui. Klausti niekas jūsų nenori. Gal galime bendru sutarimu po pateikimo? Negalime. Tada... (Balsai salėje) Nesupratau? (Balsai salėje) Gal balsuojame, nes girdžiu skirtingas nuomones. Kas po pateikimo pritariate Seimo nutarimui dėl Seimo rudens sesijos darbų programos papildymo trimis projektais, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 56: už - 29, prieš - 7, susilaikė 20. Po pateikimo pritarta.
    Taigi dabar svarstymas ir priėmimas. Svarstyme nėra... Ar galime bendru sutarimu po svarstymo pritarti? Pritarta. Priėmimas. Nėra norinčių kalbėti.
    Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas Seimo nutarimas dėl rudens sesijos darbų programos papildymo trimis projektais, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.

    Šio nutarimo priėmimas

    Balsavo 57 Seimo nariai: už - 33, prieš - 10, susilaikė 14. Seimo nutarimas "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" priimtas. (Gongas)

18.19 val.
    Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 35 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-964, Seimo rinkimų įstatymo 38 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-965, Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo 37 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-966 (pateikimas)

    Dabar kviečiu S. Jovaišą pateikti pirmąjį įstatymo projektą - Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 35 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-964. (Balsai salėje) Visus tris? Gerai. Seimo rinkimų įstatymo 38 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-965 ir Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo 37 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-966. Prašau.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Kadangi šitie pakeitimai yra gana giminingi, tai aš norėčiau juos kartu ir pristatyti. Rengti šiuos pakeitimus paskatino interesantų skundai dėl apgaudinėjimo manipuliuojant rinkimų sąrašais. Tai gal skamba truputį grėsmingai, bet iš tikrųjų yra labai daug atvejų, kai į savivaldybių tarybas arba į Seimą, kartais ir Europos Parlamentą išrinktieji atsisako savo mandatų ir lieka tose vietose, iš kur jie išeina. Žmonės tikrai nebe pagrindo piktinasi, nes jie nori matyti tuos, kuriuos išrenka. Todėl siūlau padaryti visai nedidelį pakeitimą ir siūlyti Vyriausiosios rinkimų komisijos anketoje įrašyti tokią nuostatą, kad kiekvienas kandidatas, iškovojęs mandatą, pasižadėtų neatsisakyti jo, o tiesiog eitų vykdyti savo pareigų, atitinkamai atsisakęs nesuderinamos su tam tikro nario pareigomis savo darbo srities. Čia tinka tiek Seimo, tiek savivaldybių, tiek Europos Parlamento kandidatų įsipareigojimams. Atsakyčiau į klausimus.
     PIRMININKĖ. Jūsų nori klausti šeši Seimo nariai. Pirmoji I. Šiaulienė.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, jūs susipažinote su Teisės departamento išvada, kad toks įrašymas jokių teisinių pasekmių nesukelia. Kita vertus, mes akcentuojame, kad yra laisvas parlamentaro mandatas. Aš suprantu, čia visų pirma yra moralinis įsipareigojimas, ir manyčiau, tai, ką įrašysime, situacijos nepakeis, jeigu nebus vidinio kandidato apsisprendimo.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū už klausimą. Gerbiamoji Irena, aš puikiai suprantu jūsų nuogąstavimą. Būtent norėdamas suminkštinti įsipareigojimo laipsnį aš kaip tik ir siūlau, kad tai būtų tiktai pasižadėjimas, o ne įsipareigojimas, nes gali gyvenime atsitikti įvairiausių nenumatytų atvejų, bet jeigu jie bus paaiškinti, manau, rinkėjas supras. Tačiau rinkėjas tikrai nesupranta, jeigu kandidatai iškovoja tą mandatą ir nieko nesakę tiesiog juo nepasinaudoja.
     PIRMININKĖ. Klausia V. M. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū posėdžio pirmininkei. Gerbiamasis kolega, prašom pasakyti, visuose trijuose jūsų įstatymuose yra žodis "tikrai", jūs tą pabrėžiate, taip? Tai dabar sakykite, susidaro tam tikros aplinkybės, tikrai tą pasižadėjimą jis pasirašė, bet dėl tam tikrų aplinkybių jis privalo atsižadėti. Kaip tada bus traktuojama? Susirgo, galų gale nelaimė įvyko. Kaip tada bus?
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Aš labai į panašų klausimą dabar atsakiau. Pakartosiu. Įsipareigojimas ir pasižadėjimas yra skirtingos kategorijos. Tikrai, jeigu išrinktasis kandidatas turės labai rimtų priežasčių, tai rinkėjas supras tas priežastis, bet kai be jokių paaiškinimų iškovotas mandatas tiesiog neatsiimamas ir pasitraukiama į tas pareigas, iš kurių tarsi buvo bandyta kandidatuoti. Žmogiškas aplinkybes rinkėjas tikrai supras ir atitinkamai reaguos. Jeigu tai bus melas, taip pat matysim ir, sakykim, kitoje kadencijoje toks kandidatas šansų būti išrinktas visai nebeturės.
     PIRMININKĖ. Klausia M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamoji pirmininke. Gerbiamasis kolega, techniškai, aišku, jūs tikriausiai pats suprantate, kad yra neįvykdoma, kaip Eglei žalčių karalienei kurpaites sunešioti. Tai prieštarauja ir Konstitucijai, ir visam kitam. Techniškai tas dalykas yra neįvykdomas. Aš visiškai sutinku su jumis, kad rinkėjas supras. Taip, jisai supras ir kituose rinkimuose už jį balsuos ar nebalsuos. Kadangi jūs tokį klausimą iškėlėte, aš suprantu, kad tas klausimas... Apskritai yra problema - tai drausmės klausimas, padorumo ir moralės klausimas. Todėl aš noriu paklausti per šitą prizmę. Prašom pasakyti, kokia jūsų partijos nuomonė jūsų keliamu klausimu? Tai pirmas klausimėlis.
    Antras. Yra analogiška situacija su vadinamaisiais perbėgėliais, kurie patenka į vieną ar kitą sąrašą su viena partija, o po to klaidžioja iš vieno sąrašo į kitą. Kokia jūsų nuomonė, kaip su tais išrinktais žmonėmis reikėtų elgtis, kurie yra išrinkti rinkėjų ir kurie taip pat apgaudinėja tuos pačius rinkėjus?
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Dėl perbėgėlių būtų atskira kalba ir, matyt, reikėtų atskirų įstatymo pataisų.
    Dabar dėl jūsų pirmos klausimo dalies. Ką mano mūsų frakcija? Aš suprantu, kad visose partijose panašių dalykų pasitaiko. Štai praėjusiuose savivaldybių rinkimuose iš 251 kandidato, kurie kandidatavo iš tų pareigų, kurios yra nesuderinamos su tarybos nario veikla, mandato atsisakė daugiau nei pusė. Todėl aš tikrai apeliuoju į sąžiningumą visų partijų, visų čia esančių Seimo narių nebandyti manipuliuoti ir apgaudinėti rinkėjų, nes jie tikrai to nenusipelno. Jie nenori matyti galbūt žmonių ateinančių iš sąrašo apačios, nežinomų pavardžių ir panašiai. Todėl aš grynai apie tai, ką garsiai kalba visa Lietuva, kreipiuosi su šiuo pristatymu.
     PIRMININKĖ. Klausia V. Saulis.
     V. SAULIS (LSDPF). Gerbiamasis pranešėjau, jūsų keliama problema tikrai puikiai žinoma, nes šioje salėje tikrai sėdi daug žmonių, kurie nuo pat nepriklausomybės atkūrimo dalyvavimo įvairaus lygio rinkimuose. Tikrai tie kaltinimai dėl perbėgimų, dėl mandatų atsisakymų visą laiką sklando, po kiekvienų rinkimų. Tačiau aš manau, kad mes kažkada blogai padarėme tokį dalyką, kad nebeleidžiame dalyvauti, ypač savivaldos rinkimuose, seniūnams, mokyklų vadovams, motyvuodami visai kitais argumentais, ir kartais partija, norėdama parodyti savo geriausią sudėtį, sakykim, rizikuoja tokiais dalykais. Vis tiek tie žmonės, sakykim, ir tie patys seniūnai, mokyklų vadovai, galbūt yra geriausi tos partijos žmonės tame rajone. Juos rajono žmonės labai gerai žino ir atiduoda savo balsus. Aš nežinau, ar čia labai didelė nuodėmė bet kokiai politinei partijai parodyti savo geriausius žmones, kuriuos mes turime, o jie po to patys asmeniškai sprendžia. Tai kartojasi iš rinkimų į rinkimus. Ar mes šiuo įstatymu tikrai sugebėsime sustabdyti tai, ką jūs norite padaryti? Ačiū.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū už klausimą. Be abejo, žmonės yra labai pasipiktinę. Nesvarbu, koks žmogus, mes tikrai žinome, ir Seime buvo tokių atvejų, kai kandidatuoja žinodami, kad tikrai ten neis. Aš sakau, jeigu pasikartotų, na, po pirmo karto tai nėra įpareigojimas, bet tai jau būtų netesybos ir žmonės visai kitaip reaguotų. Kodėl žymus žmogus, matomas iš Seimo, eidamas turi užimti kieno nors vietą, kuris ateityje gali būti perspektyvus politikos srityje, ir tiesiog šitaip manipuliuodamas ištraukti jį į rinkimus. Reikia vis tiek sąžiningai elgtis. Jeigu aš ką nors renkuosi, tai aš noriu, kad tas žmogus ten man ir atstovautų.
     PIRMININKĖ. Ir paskutinis R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, aš suprantu jūsų logiką tokio viešo fiksavimo, kad tai išlieka ilgam. Žmonės galės, matyt, vertinti, kad vieną kartą jis kažkada jau apgavo, kai antrą kartą mėgins pretenduoti, klausimų užduos. Tai yra viena logika, kurią aš priimčiau, ir, manau, tikrai verta svarstyti.
    Bet ar jūs kartu nesvarstėte kito varianto? Vis dėlto pamėginti surašyti tuos atvejus, kuriais atvejais galima atsisakyti mandato - dėl sveikatos, dėl kokių nors kitų aplinkybių. Tie atvejai teisiškai dažnai mėginami... galima juos išvardinti. Ar nebandėte tuo keliu eiti, kad būtų aiškiai pasakyta, dėl kokių priežasčių tiktai galima atsisakyti mandato.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū. Paprastai, ypač rajonuose, žmonės žino, ar ta priežastis, apie kurią jūs sakote, tikrai bus rimta. Ji bus ištransliuota visuomenei ir priimta arba ne. Tikriausiai žmonės matys, jeigu kandidatas padės mandatą dėl sunkios sveikatos būklės ar dėl kokios nors nelaimės, tai tikrai bus suprastas ir nesmerktinas. Čia viso sąrašo išvardinti faktiškai neįmanoma. Mes esame tokie kūrybingi, kad tų priežasčių galime prisigalvoti. Bet žmonės patys pasinagrinės ir žinos, ar verta turėti reikalą su tokiu apsišaukėliu kandidatu per kitus rinkimus.
     PIRMININKĖ. Dėkui. Jūs atsakėte į visus klausimus. Dabar po visų trijų projektų pateikimo ar yra norinčių kalbėti? Visi tik už, tai gal... Gerbiamasis Algimantai, atsisakote? Ar galime tada bendru sutarimu pritarti po pateikimo? Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate projektams Nr. XIIP-964, Nr. XIIP-965 ir Nr. XIIP-966, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 48 Seimo nariai: už - 28, prieš - 2, susilaikė 18. Po pateikimo projektams pritarta.
    Projektas Nr. XIIP-964. Pagrindinis - Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, papildomi - Informacinės visuomenės plėtros komitetas ir Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Numatomas svarstymas lapkričio 14 d.
    Projektai Nr. XIIP-965 ir Nr. XIIP-966. Pagrindinis - Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, papildomi - Informacinės visuomenės plėtros komitetas ir Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Numatomas svarstymas lapkričio 14 d.

18.32 val.
    Administracinių teisės pažeidimų kodekso 372, 1851, 224, 2591 straipsnių pakeitimo ir papildymo, Kodekso papildymo 1856 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-707 (pateikimas)

    Kitas klausimas - Administracinių teisės pažeidimų kodekso 372, 1851, 224, 2591 straipsnių pakeitimo ir papildymo, kodekso papildymo 1856 straipsniu įstatymo projektas. Pranešėjas - A. Matulas. Pateikimas.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamoji posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, teikiame posėdžio pirmininkės paminėtą įstatymo projektą. Jo tikslas yra sugriežtinti atsakomybę už rūkymą draudžiamose vietose. Dabar žinote, kad savivaldybė arba įstatymas numato vietas, kuriose draudžiama rūkyti. Ir numatoma atsakomybė - įspėjimas arba bauda 20 Lt. Mus su profesore V. M. Čigriejiene paskatino tai padaryti, kada mes, lankydamiesi vienoje ligoninėje, pamatėme, kad netgi įstaigos administracija rūko įstaigoje tam tikrose neleistinose vietose, ir supratome, kad šita priemonė yra neveiksminga, tuo labiau savivaldybės irgi. Sakome, mes priimame sprendimą uždrausti, bet didžiausia bauda yra įspėjimas. Tai siūlome šiek tiek padidinti atsakomybę.
    Taip pat Seimas šiais metais pradėjęs svarstyti įstatymo projektą, kuriuo siekiama uždrausti rūkyti jauniems asmenims iki 18 metų. Panašiai yra su alkoholiu, ir nėra numatyta atsakomybė. Todėl mes siūlome, jeigu bus priimtas įstatymas, kuris, jeigu jūs pritarsite, galėtų būti svarstomas kartu su dabar teikiamu ATPK projektu, kad būtų numatyta tam tikra atsakomybė. Labai prašau pritarti po pateikimo.
     PIRMININKĖ. Klausia M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis kolega. Man truputį keista: su kolege V. M. Čigriejiene apsilankėte ir supratote, tarsi iki to laiko jūs neturėjote savo nuomonės dėl to. Bet mano klausimas toks. Prašom pasakyti, čia jūs siūlote įpareigoti tėvus išklausyti bendravimo su vaikais tobulinimo kursus. Teisingai supratau? Tai kas tuos kursus organizuos ir kas uždirbs pinigus iš tų kursų?
     A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, šitie dalykai ir dabar vyksta. Visuomenės sveikatos biurai ir poliklinikos organizuoja. Mes čia nieko naujo nesiūlome. O apsisprendimas vis tiek kažkada ateina. Ateina laikas - įsimyli, ateina laikas - supranti, kad jau yra pasiekta kritinė riba ir ką nors reikia daryti. Mes įsivaizdavome, kad tokių dalykų bent jau įstaigose jau nėra, bet kada matai, kad pati administracija taip daro, ir nieko negali padaryti, tik įspėti juos, tai atsirado tas momentas, kada pateikėme tokį siūlymą.
     PIRMININKĖ. Klausia E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pranešėjau, aš dėl 1856 straipsnio - asmenų iki 18 metų tabako vartojimas, jo turėjimas. Įsivaizduokite, kaip gali koks pareigūnas įlįsti vaikui į kišenę, tikrinti, turi jis ar neturi. Antra, pažiūrėti jo dokumentus. Kas tai gali atlikti? Viena. O žinant mūsų jaunimo išdykavimą, jeigu koks nors vaikiukas bežaidžiant lauke į kito švarkelį, numestą ant suolo, įdės cigaretes truputį ištraukęs... einantis pro šalį pareigūnas pamatys. Ir tokio žaidimo momentu išeis iš tikrųjų labai negeras dalykas, kai neteisėtai įdėta, už kito veiką turės atsakyti kito vaikiuko tėvai. Kaip tada bus galima teisme įrodinėti, kad tai buvo vaikų paišdykavimas, specialiai tiesiog pasišaipyti iš tokio teikiamo straipsnio, kuris apsunkina ne tik mokytojus, bet ir pareigūnus, kurie ir taip nespėja sekti ir užkardyti įvairių ir baisesnių veikų. Dėkui.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, manau, kad tokių sąmokslo teorijų nebus. Dabar yra priimtas Alkoholio kontrolės įstatymas, pagal kurį draudžiama vartoti ir turėti su savimi. Išties neveikia tas įstatymas visa apimtimi, bet vis daugiau žmonių sužino, ir visuomenė, ir policija jau operatyviau pradeda reaguoti. Išties yra surašytas ne vienas administracinių teisės pažeidimų protokolas, kai matomas jaunuolis, nešantis kažkokį bambalį, ar panašiai. Nes kam jis jį neša? Tam, kad parduotų. Panašiai norima įteisinti ir čia. Kai kuriose šalyse, nemažai šalių tai yra praeita.
    Dar vienas motyvas, dėl ko tą reikėtų daryti. Mokytojai, mokyklų direktoriai sako, dabar 12 klasėje mokosi jaunuoliai jau turėdami 19 ir daugiau metų. Tai mokyklos teritorijoje rūkyti draudžiama, vartoti alkoholį draudžiama, bet kadangi jis pilnametis, tai jis gali ir rūkyti, ir vartoti alkoholį. Tai vėlgi problema.
    Aš manau, kad jeigu bus priimtas tas įstatymas, išties bent jau prasidės tas procesas, visuomenė žinos, kad mes pradedame efektyviai kovoti su tuo dalyku. Kas nors tikrai netikrins kišenių, bet jeigu bus tai viešai daroma, aš manau, kad visa visuomenė ir policija reaguos.
    Kitas motyvas, dėl ko reikėtų eiti tuo keliu, tai šiandien Strasbūre Europos Parlamentas po pirmojo skaitymo pritarė Lietuvos pirmininkavimo metu pateiktai Europos Sąjungos direktyvai, kuria siekiama sumažinti tabako paklausumą, uždrausti plonas cigaretes, mėtines cigaretes, numatyta, kad netgi 65 % cigaretės pakuotės viršelio užims antireklama, tai yra įvairūs baisūs atvaizdai, kas sukelia ligas. Čia yra didelis Sveikatos apsaugos ministerijos, Lietuvos ir kitų šalių, kurios rengė tą direktyvą, pasiekimas. Manau, kad mes turime eiti tuo keliu, nes vien Europos Sąjungoje kasmet nuo tabako sukeltų ligų miršta apie 700 tūkst. žmonių, o problemų Europoje ir Lietuvoje dėl tabako sukeltų ligų turi apie 13-14 mln. žmonių. Manau, kad šis įstatymas tik padėtų eiti teisingu keliu.
     PIRMININKĖ. Klausia P. Narkevičius.
     P. NARKEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Iš tikro pasiklausius mūsų kalbų apie tuos baudimus arba draudimus, kyla noras, kyla minčių, kad mes manome, kad tokiomis priemonėmis galima išspręsti problemas. Mano klausimas būtų toks. Ar nemanote, kad ne baudomis ar draudimais, o prevenciniu darbu, sustiprinus jį, pradedant tėvais, mokyklomis, darželiais galima spręsti žymiai rimčiau tas problemas, apie kurias kalbate, negu baudomis ar draudimu? Ačiū.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Jūs teisus, gerbiamasis kolega, bet turi būti tam tikras balansas - suteikti savivaldybėms teisę arba įstatymu riboti rūkymo vietas ir pasakyti, kad už tai bus įspėjimas, kiek galima kartų įspėti? Savo apygardos centre aš pažįstu žmonių, kuriuos aš pats gal 15 ar 20 kartų įspėjau, ir viskas tuo baigėsi. Turi būti tam tikras balansas. O mokyti, šviesti, be abejo, turim pradėti nuo šeimos. Aš turiu tris sūnus, kadangi aš nerūkau, tai ir jie nė vienas, duok Dieve, nerūko ir aktyviai tikrai niekada nerūkė, nežinau, ar bandė, ar nebandė. Tam, kad būtų propaganda, švietimas, ugdymas, tam reikia lėšų. Dabar kaip tik esame pateikę ir svarstome įstatymo projektą, kad iš dalies akcizo už parduotą alkoholį ir tabaką būtų sukurtas sveikatingumo fondas ir iš to sveikatingumo fondo būtų finansuojamos bendruomenių, mokyklų programos, pagal kurias skatinama sveika gyvensena. Aš tikiuosi jūsų pritarimo, nes tas parlamentas, kuris priims tokį sprendimą, tikrai įeis į istoriją, nes yra nemažai šalių, kurios tokį fondą sukuria iš to. Dabar mes negalime atsispirti, jeigu vien alkoholio reklamai per metus išleidžiama dešimtys milijonų litų. Mes galime skirti 200-300 tūkst. iš biudžeto. Jeigu mes, svarstydami įstatymo projektą, sukursime tokį fondą, tai tikrai bus galimybių ir pinigėlių realizuoti tai, ką jūs dabar siūlėte.
     PIRMININKĖ. Klausia J. Kondrotas. Dar kartą primenu: klausimui - minutė, atsakymui - 2 minutės.
     J. KONDROTAS (DPF). Labai ačiū, gerbiamoji pirmininke. Aš noriu kolegos paklausti. Aš pritariu jūsų tam pasiūlymui, tai yra sveikintina, bet man kelia nerimą viena. Yra priimta labai daug gerų įstatymų dėl rūkymo, dėl alkoholio nepilnamečiams, bet kas kontroliuos? Norėčiau trumpai nukrypti. Vaikai išbėga iš pamokų už 2 ar 3 pastatų prie mokyklų ir rūko, vakarais, kur vyksta pasilinksminimai, neateina pedagogai, niekas nežiūri. Trūksta kontrolės. Štai kas mane jaudina. Ačiū.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Aš tikrai dėkingas už klausimą ir, tikiuosi, gerbiamojo kraštiečio, žemiečio, pernaraviečio palaikymo. O kontrolę turime užtikrinti visi. Šios Vyriausybės programoje, kaip ir mūsų opozicija buvo įsirašiusi tą patį, buvo numatyta mokyklos teritoriją aptverti ir nustatyti aiškias ribas. Būtent tose teritorijose būtų galima žymiai lengviau realizuoti visas įstatymo nuostatas dėl alkoholio vartojimo ir rūkymo, dėl narkotikų patekimo į mokyklas. Jūs pažiūrėkite, kas darosi Vokietijos, Prancūzijos, Belgijos, Amerikos mokyklose. Ten aiški teritorija, yra gana solidi tvora, ten įeiti niekas negali, tik su leidimu, vaikas išeiti gali į namus, jeigu yra tėvų pasirašyta, kad jį išleistų vieną, jeigu ne, budintis pro apsaugą išleidžia, kai atvažiuoja tėvai. Tik tokiu būdu mes galėsime sustiprinti kontrolę mokyklose. O ta priemonė, kai prie durų statoma apsauga, yra neefektyvi. Narkotikai papuola pro langus ir t. t. Ši Vyriausybė įsirašiusi gerą darbą, ir mes turime atlikti šį dalyką. Mokykla turi būti apsaugota, o viena iš apsaugojimo priemonių - aptverti teritoriją, kad į mokyklą galėtų pakliūti tik tas, kam reikia, pamokų metu.
     PIRMININKĖ. Ir paskutinis klausia V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamasis kolega, aš stebiuosi jūsų kantrumu ir užsispyrimu. Apie 16 metų jūs kariaujate su šitais vaikais ir rūkymu. Auga antra karta, o rūkymas vis didėja. Jūs turite suprasti, kad rezultatų nėra. Kaip minėjo gerbiamasis Petras ir kolega Jonas, reikia daugiau užsiimti mokykloje prevenciniais dalykais. Matote, šitas baudimas duoda priešingą variantą ir jis tiesiog yra minusinis. Aš jums patarčiau kaip kolegai, matau, jūs rezultatų čia nepasieksite, jūs geriau žiūrėkite, kas darosi klinikose, poliklinikose. Rūko ištisai gydytojai, seselės, tai jūs užsiimkite tuo, kad kolegos nerūkytų darbo vietose. Tada bus pavyzdys, jūs ir kolegas sudrausminsite, labiau paveiksite, ir bus geresni rezultatai.
     A. MATULAS (TS-LKDF).Gerbiamasis kolega, jūs vėlgi esate ir teisus, ir neteisus. Neteisus dėl to, kad jeigu mes visi kartu per tuos 16 ar 20 metų būtume nieko nedarę, jeigu būtų tokia situacija, kokia buvo 2000 m., kai susiformavusi naujoji valdžia liberalizavo viską - reklamą, tabako ir alkoholio pardavimą, tada buvo didžiulis šuolis, tai šiandien situaciją turėtume žymiai blogesnę. Rūkančių ir vartojančių alkoholį skaičius pasaulyje po truputį auga visur, netgi musulmoniškuose kraštuose jau bandoma tuos dalykus daryti. Tai būtų baisu, jeigu mes nieko nedarytume, neribotume. Kaip sakiau, šiandien Europos Parlamentas pritarė labai griežtoms priemonėms.
    O dėl klinikų, tai aš tikrai už tai, kad vadas visada turi būti pavyzdys. Aš buvau įstaigos vyriausiasis gydytojas ir kažkada rūkiau, bandžiau mosikuoti rankomis, drausti rūkyti, ir visi juokėsi iš manęs. Kai aš mečiau, pasakiau, kad nerūkau ir niekas nerūkysite ir negersite, įstaigoje visi tie dalykai baigėsi. Dar geriausiam draugui parašiau papeikimą, kai pamačiau rūkantį, tai pasakė - su tuo idiotu gal nejuokaukime. Ir viskas baigėsi. Čia reikia principingai veikti. O kad daktarai rūko mokindami sveikai gyventi, tai išties yra didelis absurdas, pasityčiojimas ir sunku suvokti, kodėl medikas, kuris turi labai daug žinių apie tabako žalą, vis dėlto taip daro. Matyt, gyvenimas kartais pakoreguoja vienaip kalbėti, kitaip mąstyti.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Atsakėte į visus klausimus. V. M. Čigriejienė, pritarianti projektui.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, siūlyčiau pritarti šiam įstatymo projektui, nes yra žingsnelis pirmyn. Kad ir ką kalbėtume ir ką manytume, tabakas yra didžiausias rizikos veiksnys. Aš manau, kad jis skatina dalies lėtinių neinfekcinių ligų atsiradimą, skatina jų paūmėjimą. Todėl manyčiau, kad mes pritarti turėtume. Ačiū.
     PIRMININKĖ. E. Šablinskas - prieš.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Pranešėjui tiesiog galima pasakyti, kad jis teikia įstatymo projektą, taip, sutinku, šiuo atveju jo gal ir reikia... Bet pagal tą logiką, jeigu visi įstatymai būtų tokie baisūs ir baimintų nusikaltėlius, mūsų kalėjimai būtų tušti. Deja, taip nėra. Visa savo kalba ir atsakymais jis labai aiškiai teigia, kad tik per prevenciją jo sūnūs nerūko, po to, kaip nubaudė savo geriausią draugą. Ar nereikėtų eiti tuo žingsniu? Pirmiausia švietimo įstaigose uždrausti nuomoti sales ir grąžinti ten vaikus, kad jie būtų užimti. Mes čia priimame teisės aktus, o už lango - pasižiūrėkime į šalia čia esančias mokyklas, čia pat rūko vien tas pats jaunimas, ir niekas nieko negali padaryti. Kita vertus, neužtenka policijos dėl kelių eismo arba mergaitėms atrasti, o jūs čia dėl tokių dalykų siūlote, ir svarbiausia - bausti prieš tai nedavus saldainio. Todėl aš ir susilaikysiu. Dėkoju.
     PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate Administracinių teisės pažeidimų kodekso kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo ir kodekso papildymo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikot.
    Balsavo 46 Seimo nariai: už - 38, prieš nėra, susilaikė 8. Po pateikimo pritarta.
    Pagrindinis komitetas - Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomas - Sveikatos reikalų komitetas. Numatoma svarstyti gruodžio 10 d.

18.49 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas Nr. XIIP-1008 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Dabar dar vienas Seimo nutarimas dėl Seimo rudens sesijos darbų programos papildymo dviem įstatymų projektais. Pranešėja - M. V. Čigriejienė.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Labas vakaras, gerbiamieji Seimo nariai. Noriu prašyti, kad papildytumėte rudens sesijos darbų programą dviem projektais: Alkoholio kontrolės įstatymo 18 ir 22 straipsnių pakeitimo įstatymo projektu ir Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 1801 straipsniu įstatymo projektu. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Jūsų nori klausti K. Daukšys.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Dar projektų nepateikiau.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. O ką mes dėl alkoholio kontroliuosime, gerbiamoji profesore?
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Taip, kaip ir rūkymą.
     PIRMININKĖ. Klausia A. Mitrulevičius.
     A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Aš norėčiau tiesiog klausimą užduoti, jei galima.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Dar projekto nepristačiau.
     A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Tada palauksiu.
     PIRMININKĖ. Ačiū, profesore. Dabar po pateikimo nėra norinčių kalbėti. Ar galime bendru sutarimu pritarti šiam Seimo nutarimui? Ne, ne, sako. Tai balsuojame. Kas pritariate Seimo nutarimui dėl papildomų dviejų projektų įtraukimo į rudens sesijos darbų programą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Balsavo 43 Seimo nariai: už - 39, prieš nėra, susilaikė 4. Po pateikimo pritarta.
    Svarstymas. Nėra norinčių kalbėti. Ar galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo? Pritarta.
    Priėmimas. Irgi nėra norinčių kalbėti. Balsuojame. Kas už tai, kad būtų priimtas Seimo nutarimas "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo?

    Šio nutarimo priėmimas

    Balsavo 43 Seimo nariai: už - 40, prieš nėra, susilaikė 3. Seimo nutarimas (projekto Nr. XIIP-1008) priimtas. (Gongas)
    Dokumentų skyriaus norėčiau paprašyti sujungti projektą Nr. XIIP-1043 ir projektą Nr. XIIP-1008.

18.53 val.
    Alkoholio kontrolės įstatymo 18 ir 22 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-978, Administracinių teisės pažeidimų kodekso papildymo 1801 straipsniu įstatymo projektas Nr. XIIP-979 (pateikimas)

    Dabar kviečiu V. M. Čigriejienę pateikti Alkoholio kontrolės įstatymo 18 ir 22 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Dar kartą labas vakaras. Gerbiamieji Seimo nariai, pasistengsiu pateikti labai trumpai. Abu projektus sujungiant projektų tikslai yra mažinti alkoholinių gėrimų prieinamumą ir vartojimą tarp vaikų ir jaunimo bei su tuo susijusią bendrą alkoholio vartojimo keliamą žalą.
    Alkoholio daromai žalai labiausiai neatsparūs yra vaikai ir jaunimas. Todėl tikslinga Lietuvoje įgyvendinti vieną iš efektyviausių mokslu pagrįstų alkoholio pasiūlos mažinimo priemonių - alkoholinių gėrimų įsigijimo amžiaus ribojimą pagal Šiaurės šalių patirtį, tai yra diferencijuojant stiprių ir silpnų alkoholinių gėrimų įsigijimo amžių. Mes vadovaujamės tokiomis šalimis kaip Norvegija, Švedija ir Suomija.
    Kaip žinote, šios šalys pirmauja Europos regione pagal alkoholio kontrolės politikos griežtumą. Tuo mes ir vadovaujamės, nors, pavyzdžiui, Rusija, Jungtinės Amerikos Valstijos, Baltarusija yra priėmusios nuostatą, įstatymą, kad alkoholį draudžiama nusipirkti iki 21 metų. Mes įvedėme 20 metų ribą. Manau, ta riba yra lyg ir pereinamasis laikotarpis, todėl prašyčiau pritarimo drausti parduoti alkoholinius gėrimus, kurių tūrinė etilo alkoholio koncentracija viršija 15 %, asmenims, jaunesniems kaip 20 metų. Taip pat licencijas verstis prekyba alkoholiniais gėrimais turinčioms įmonėms užtikrinti, kad prekybos alkoholiniais gėrimais vietose asmenys iki 20 metų nevartotų alkoholinių gėrimų, kurių tūrinė etilo alkoholio koncentracija viršija 15 %. Ir numatyti administracinę atsakomybę asmenims, kurie nupirktų ar kitaip perduotų jaunesniems kaip 20 metų asmenims alkoholinių gėrimų, kurių tūrinė etilo alkoholio koncentracija viršija 15 %. Siūlome baudą nuo 250 iki 500 Lt.
     PIRMININKĖ. Gerbiamoji profesore, jūsų nori klausti penki Seimo nariai. Pirmasis klausia K. Daukšys.
     K. DAUKŠYS (DPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamoji Vida, iš tikrųjų aš norėčiau paklausti tokio klausimo. Tikriausiai visi mes, kas buvome Taline, matėme tuos išgirtuosius suomius, kaip jie ten atrodo. Pas juos galioja ypatingas draudimo įstatymas. Prašau pasakyti, ar čia toks pasižaidimas su alkoholio draudimais, ar jūs iš tikrųjų tikitės pasiekti kokį nors efektą? Man tai labiau panašu į reklaminį triuką.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ne. Gerbiamasis Kęstuti, kai aš dar su tarybine delegacija važiavau į Suomiją, aš pirmą kartą pamačiau, ką reiškia, kai iš Tarybų Sąjungos, iš Tarybų Lietuvos atvyksta autobusas su 35 asmenimis ir kai prie jų su mėlynom nosim prieina suomiai ir perka alkoholį. Man jau tada buvo baisu. Suprantate, čia nėra reklaminis triukas ir tikrai, jeigu būtų mano valia, aš įvesčiau sankciją iki 21 metų, kaip yra kitose šalyse. Net Prezidento duktė ir ta nukenčia pirkdama alkoholį būdama tokių metų.
     PIRMININKĖ. Klausia A. Mitrulevičius.
     A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamoji pranešėja, ar mes neperlenksime lazdos? 20 metų yra ne vien tik moksleiviai tokių metų, bet yra ir jaunimas, kuris jau yra sukūręs šeimas, gyvena atskirą gyvenimą, ir jis, turėdamas 20 metų, negali nuėjęs nusipirkti tą butelį, jeigu jam reikia. Aš manau, labai rimtai pažiūrėkime į šitą dalyką ir nesudarykime kai kuriems žmonėms problemų įsigyti.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Žinote, gerbiamasis Seimo nary, 20 metų pirmiausia yra ankstyvas terminas vedyboms. Suprantate, jeigu užsimegs vaisius, tai irgi bus labai nepalanki situacija tam vaisiui, kai tėvai bus girti. Siūlyčiau nepirkti alkoholio ir tą amžių pailginti iki 20 metų.
     PIRMININKĖ. Klausia E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Mano du trumpi klausimai. Vis dėlto pasakėte teisingai, gerbiamoji Vida, kad 21 metai būtų geriau. Tai kodėl pasirinkote 20 metų? Antra, kodėl 15 %? Užteks, jeigu jie tų baisių bambalių nusipirks, bus dar baisiau ir nuodingiau. Dėkui.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Matote, aš manau, viską reikia daryti logiškai ir eiti pirmyn. Ateis laikas ir 15 %, turbūt Seimas tam subręs, ir mes pasiryšime tą priimti. Kodėl aš pasirinkau ne 21 metus? Manau, kad Seimas irgi gal dar nesubrendęs dėl 21 metų. 20 metų būtų toks pereinamasis laikotarpis, todėl taip pamaniau.
     PIRMININKĖ. V. A. Matulevičius.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Ar nematote čia tokio įdomaus prieštaravimo, kad mes savo piliečiams leidžiame mus rinkti į valdžią nuo 18 metų, bet kitas teises šiuo atveju apribojame? Ar nebūtų perspektyviau tam tikrais būdais mažinti alkoholio vartojimą, versti mažinti keliant mokesčius, stiprinant kovą su prekyba nelegaliu alkoholiu ir panašiai? Ačiū.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis Seimo nary, rinkimai ir alkoholis (man atrodo, nereikia piktnaudžiauti alkoholiu), neturi nieko bendro. Aš norėčiau, kad būtų blaivi tauta. Nuo 18 metų galima gauti ir pašalpą, ir pažiūrėkite, kas darosi kaime. Manyčiau, kad 20 metų yra ta riba, kai galima kažko pasiekti. Teisę balsuoti irgi turi sulaukti 18 metų, bet, manyčiau, alkoholis nieko bendro neturi su tuo.
     PIRMININKĖ. Dėkui, profesore, jūs atsakėte į visus klausimus.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dabar po pateikimo 1 - už, 1 - prieš. Už - R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, siūlau nesivadovauti gerbiamojo V. A. Matulevičiaus amžiaus cenzu remiantis rinkėjų teise, nes Prezidento rinkimų amžius dar labiau ribotas, ir tokiu atveju mes turėsim pereiti prie 40 metų ribos. Bet kalbant rimtai, man atrodo, tikrai svarbus dalykas, ir mes po truputį turėtume tą visą sistemą griežtinti. Per daug iš karto perspausti viską - tai mes tikrai nesukontroliuosime sistemos, o čia yra palaipsnis ėjimas, kuris leidžia prisitaikyti ir teisėsaugos, ir kitiems pareigūnams, ir visai sistemai.
     PIRMININKĖ. K. Daukšys - prieš.
     K. DAUKŠYS (DPF). Noriu pirmiausia pasakyti, kad labai gerbiu profesorę ir esu tikras, kad jos tikslas yra labai geras. Bijau, kad kelias ne visai geras, nes ji nuo A. Matulo truputį nusižiūrėjo ir galvoja, kad jeigu viską uždraus, tai nieko to ir nebus. Bet, gerbiamieji kolegos, visi mes buvom 18, 16, 17 metų ir visi, jeigu dar atsimenat tą laiką... Aš jums galiu pasakyti, alaus prisigėrus galvą kur kas labiau skauda negu nuo degtinės. Tai pirmas dalykas.
    Antras dalykas, žmonės vis tiek bandys ir išbandys. Ir jeigu mes jų nebandysime kitaip atpratinti nuo to gėrimo ir nerodysime kitokio kelio, kaip negeriant pasiekti savo tam tikrus tikslus, tai niekuo nepadės tas draudimas. Mes galim visiškai uždrausti viską vartoti, bet nuo to niekas nepasikeis. Pirmiausia, tai auklėjimas, paskatų sukūrimas ir kiti dalykai, kurie galbūt ne per metus, ne per dvejus, bet per dešimt ar dvidešimt padarys blaivesnę tautą, tik vienintelis tas dalykas. Todėl aš šiuo atveju ne visai pritariu, profesore, jums. Labai atsiprašau, bet balsuosiu prieš.
     PIRMININKĖ. Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate projektams Nr. XIIP-978 ir Nr. XIIP-979, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
     Balsavo 44 Seimo nariai. Už - 36, prieš - 1, susilaikė 7. Po pateikimo pritarta. Dėl projekto Nr. XIIP-978 pagrindinis komitetas - Sveikatos reikalų, papildomas - Ekonomikos. Dėl projekto Nr. XIIP-979 pagrindinis - Teisės ir teisėtvarkos, papildomas - Sveikatos reikalų. Abu projektai numatomi svarstyti gruodžio 17 d.

19.02 val.
    Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-958 (pateikimas)

    Projektas Nr. XIIP-958 - Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo įstatymo projektas. Pranešėja - V. V. Margevičienė.
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, ačiū patiems kantriausiems, ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Noriu pristatyti labai trumpai. Tai yra Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo įstatymo projektas. Jo esmė, kad rugsėjo 8 d. yra Šilinės, Šv. Mergelės Marijos gimimo diena, Vytauto Didžiojo karūnavimo ir Padėkos už Lietuvos nepriklausomybę apgynimo diena, siūlau dar ją pavadinti Tautos diena. Tautos diena buvo minima nuo 1930 m., tada, kai buvo minimas Vytauto Didžiojo jubiliejus, tada, kai buvo minimos 500-osios Vytauto mirties metinės. Tada buvo labai didelės iškilmės. Okupacinė valdžia, okupavusi Lietuvą 1940 m., tą šventę iš mūsų atėmė.
    Dabar daugelis visuomeninių organizacijų, jaunimo organizacijų, čia, gerbiamasis Kęstuti, pritariu jums, jeigu rugsėjo 8 d. bus minima kaip Tautos diena, tai tikrai moksleiviai jau šiais metais parodė, buvo labai gražiai organizuota eisena iš Šv. Jurgio bažnyčios iki Santakos, daug nevyriausybinių organizacijų paprašė manęs įregistruoti tą atmintiną dieną.
    Teisės departamento išvadoms pritarėme. Prašau jūsų pritarti, nes Lietuvos valstybės suverenas yra lietuvių tauta. Būtų labai gerai, kad minėtume tą dieną, sugrąžintume ją mums visiems minėti. Ačiū.
     PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūsų klausti nori trys Seimo nariai. Pirmasis - E. Šablinskas.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui, dėkui. Atsakėte.
     PIRMININKĖ. Ačiū. M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Man įdomu. Jonines švenčiam, Povilines švenčiam, Antanines švenčiam, Jurgines švenčiam, Konstitucijos, dabar svarstysime, švenčiam. Kada mes dirbsime? Sakykit, Vaidevute, kiek dienų Lietuvoje yra...
     PIRMININKĖ. Čia atmintina diena.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). ...dabar, kai nereikia dirbti ir Seimas nusprendė? Kiek dienų, jūsų nuomone, kiek yra?
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis mano kolega Mečislovai, tai yra atmintina diena.
     PIRMININKĖ. Čia ne šventė.
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Ne šventinė diena. (Balsai salėje) Man atrodo, kad tie, kurie nenori dirbti, tie ir nedirba, o tie, kurie nori, tai sugeba ir švęsti, ir dirbti.
     PIRMININKĖ. Ir klausia V. Kamblevičius.
     V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Už. Ačiū. Aš kaip tik galvoju, kad turi būti šventė, tokia graži diena, Vytauto karūnavimo diena. Viskas, himną, jau sutarėme, giedosime ryte ir vakare. Tai labai gerai, tegu būna gal ir šventa diena.
     V. V. MARGEVIČIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, tikrai pritariu. Registruokite pataisą ir priimsime.
     PIRMININKĖ. Dėkui, Vaidevute, jūs atsakėte į visus klausimus. Už nori kalbėti tiktai K. Daukšys. Prieš nėra norinčių kalbėti. Tai, Kęstuti, gal nekalbėkite? Dėkoju. Ar galime bendru sutarimu pritarti po pateikimo? (Balsai salėje) Pritarta bendru sutarimu. Pagrindinis komitetas - Švietimo, mokslo ir kultūros. Numatoma svarstyti lapkričio 21 d.
    Gerbiamieji kolegos, liko tik rezerviniai klausimai, tačiau, kaip ir sakiau, kadangi yra Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvada, kad prieštarauja Konstitucijai, pagal Statutą reikia 71, kad mes galėtume priimti sprendimą, o mes tiek neturime registruotų šiuo metu Seimo narių, todėl visi rezerviniai klausimai šiandien nebus svarstomi. Taigi siūlau registruotis.
    Užsiregistravo iš viso 44 Seimo nariai. 2013 m. spalio 8 d. vakarinį plenarinį posėdį baigiame. (Gongas) Ačiū už darbą, geros nakties.
