LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
III (RUDENS) SESIJOS
RYTINIO POSĖDŽIO NR. 108
STENOGRAMA

2013 m. gruodžio 5 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas V. GEDVILAS
ir Seimo Pirmininko pavaduotojas A. SYSAS

     PIRMININKAS (V. GEDVILAS, DPF). Labas rytas, gerbiamieji kolegos. Skelbiu... Užimkite savo vietas, jeigu galite. Jeigu galima, šiek tiek rimties. Užimame savo vietas. Skelbiu 2013 m. gruodžio 5 d., ketvirtadienio, posėdžio pradžią. (Gongas)
    Taigi dar kartą, gerbiamieji kolegos, prašau jus užimti savo vietas. Registruojamės. Pasiruoškime registruotis.
    Taigi, gerbiamieji kolegos, užsiregistravo 85 Seimo nariai. Prieš pradedant tvirtinti darbotvarkę, noriu pateikti trumpą informaciją. Gerbiamieji kolegos Seimo nariai, kviečiame visus atsiimti kvalifikuotus elektroninio parašo sertifikatus šiandien nuo 13 val. iki 15 val. prie posėdžių salės. Elektroninio parašo sertifikatus, gerbiamieji kolegos, nuo 13 iki 15 val.

10.02 val.
    Seniūnų sueigos patikslintos 2013 m. gruodžio 5 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės tikslinimas ir tvirtinimas

    Taigi darbotvarkės 1-1 klausimas - darbotvarkės tvirtinimas. Pirmoji prie mikrofono, mačiau, priėjo gerbiamoji I. Šiaulienė. Prašom, kolege.
     I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Socialdemokratų frakcijos vardu prašau iš šiandienos darbotvarkės išbraukti 1-6 klausimą.
     PIRMININKAS. Kolege, užfiksavome jūsų prašymą. Gerbiamasis opozicijos lyderis A. Kubilius. Prašom.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, mūsų frakcija nori sužinoti tokį bendrą atsakymą, ar socialdemokratai jau nustojo būti V. Uspaskicho priedangos organizacija? Ir atsakymą į šį klausimą galima gauti tiktai balsuojant už nutarimo Nr. XIIP-1264 įtraukimą į darbotvarkę. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos... Dar A. Dumčius. Taip, prašom, kolega.
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Yra prašymas 2-15 klausimą išbraukti iš darbotvarkės, perkelti toliau, nes dar reikės aptarti.
     PIRMININKAS. 2-15. Kieno vardu jūs prašote, gerbiamasis?
     A. DUMČIUS (TS-LKDF). Frakcijos.
     PIRMININKAS. 2-15, taip? Taip. Valstybės himno įstatymo 2 straipsnio... Jūs siūlote išbraukti frakcijos vardu? Gerbiamieji kolegos, daugiau pasiūlymų, pastabų nėra? Galime pradėti nuo pasiūlymo, pirmoji pasiūlė gerbiamoji I. Šiaulienė, tai yra darbotvarkės 1-6 klausimas, įstatymo projektas Nr. XIP-4734 - Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos įstatymo kelių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Yra gerbiamosios I. Šiaulienės pasiūlymas išmesti. Mes turime apsispręsti, kas už... Ne išmesti, atsiprašau, išbraukti. (Balsai salėje) Suprantu, aš džiaugiuosi, kad jums pakėliau nuotaiką, nes buvote labai sunerimę, kai susirinkote į salę. Išbraukti siūlo gerbiamoji I. Šiaulienė. Kas už tai, kad išbrauktume, balsuojate už, kas kitaip manote, balsuojate prieš arba susilaikote.
    Gerbiamieji kolegos, už pasiūlymą išbraukti balsavo 45, prieš - 13 ir susilaikė 39. Gerbiamieji kolegos, siūlymui išbraukti iš darbotvarkės šį klausimą yra nepritarta balsų dauguma. Taigi šis klausimas lieka darbotvarkėje.
    Gerbiamieji kolegos, ar galime pritarti bendru sutarimu visai darbotvarkei? (Balsai salėje) Pritarta bendru sutarimu. (Balsai salėje)
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Mūsų siūlymas!
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Andriau, taigi mes kalbėjome apie tai ir šiandien Seniūnų sueigoje, kad šitas klausimas yra atiduotas Etikos ir procedūrų komisijai.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Kas atiduota? Kur atiduota ir kokia proga?
     PIRMININKAS. Dėl procedūrinių dalykų turi nutarti Etikos ir procedūrų komisija.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Įvardinkite man Statuto straipsnį, pagal kurį V. Uspaskicho komisijos sudarymas yra toliau nebesvarstomas? Pagal kokį Statuto straipsnį?
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega...
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Bet Statuto straipsnį! Ir prašome balsuoti dėl mano siūlymo.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, turime balsuoti, apsispręsime balsuodami, jeigu nutarsime. Klausimas, yra pasiūlymas Nr. XIIP-1264 įtraukti į darbotvarkę. (Balsai salėje) Prašom.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis pirmininke, A. Kubilius čia siūlo P. Gylį Etikos komisijos pirmininku? Ar čia tas klausimas?
     PIRMININKAS. Ne, čia (...) dėl gerbiamojo V. Uspaskicho komisijos įtraukimo į darbotvarkę. Prašau. Jeigu prašo, tai turi apsispręsti Seimas, nėra kitos statutinės normos. Prašau.
     V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamasis pirmininke, aš nežinau, aišku, kiek pamenu paskutinį posėdį, tai buvo sutarta, kad kreipiasi į Etikos ir procedūrų komisiją. Buvo pirmininko prašymas. Pirmininko prašymas pagal Statutą yra privalomas Etikos ir procedūrų komisijai, kuri turi duoti atsakymą.
    Dar daugiau galiu pasakyti: niekas nemato problemos, jeigu Etikos ir procedūrų komisija susirinks, išaiškins, kad turi būti iš naujo balsuojama dėl nutarimo, tas nutarimas ir bus įtrauktas. Aš, pavyzdžiui, nematau jokių problemų jį įtraukti į darbotvarkę, kai bus Etikos ir procedūrų komisijos išvada.
     PIRMININKAS. Prašom, gerbiamasis Jaroslavai.
     J. NARKEVIČ (LLRAF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Kadangi tada Seimo posėdžiui pirmininkavau aš, tai ir buvo pasakyta, kad aš, kaip pirmininkas, kreipsiuosi į Etikos ir procedūrų komisiją dėl to, kad išaiškintų, kaip toliau procedūriškai būtų teisinga atlikti veiksmus. Dariau tai remdamasis Statuto 78 straipsnio 1 dalies 4 punktu. Taigi, gerbiamasis Andriau Kubiliau, aš jums atsakiau į jūsų pateiktą klausimą. Kai atsakys Etikos ir procedūrų komisija, kaip elgtis esant tai susiklosčiusiai situacijai, be abejo, klausimas galės būti įtrauktas. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Taip, kolega, prašom.
     P. URBŠYS (MSNG). Gerbiamieji Seimo nariai, aš norėčiau jums priminti, kad šitas klausimas buvo svarstomas 2010 m. rugsėjo 15 d. Etikos ir procedūrų komisijoje, kai buvo sprendžiamas klausimas dėl komisijos sudarymo dėl gerbiamųjų P. Gražulio ir K. Uokos. Seimas buvo užlipęs ant to paties grėblio, nes tada pritrūko balsų ir nebuvo sudaryta komisija. Buvo kreiptasi į Etikos ir procedūrų komisiją, ir tada Etikos ir procedūrų komisija bendru sutarimu išaiškino, kad Seimas privalo sudaryti komisiją. Ar mes dabar bandome formuoti naują tą praktiką, kuri vieną kartą jau aiškiai buvo išaiškinta?
    Todėl, gerbiamieji Seimo nariai, aš labai prašau atsakingai pasižiūrėti į savo... (Balsai salėje) Gerbiamasis Petrai Gražuli, dar kartą jums primenu: dėl komisijos nebuvo nubalsuota Seime, tada buvo kreiptasi į Etikos ir procedūrų komisiją. Prieš mane yra dokumentas, 2010 m. rugsėjo 15 d. Etikos ir procedūrų komisijos išvada, kur buvo nurodyta, kad Seimas privalo sudaryti komisiją. (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Gerbiamasis E. Masiulis.
     E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Mielieji kolegos, mes dabar siūlome kreiptis į Seimo padalinį, kurio veikla yra paralyžiuota. Reikia prisiminti, kad 5 komisijos nariai sustabdė savo narystę, pirmininko nėra. Pirmininkas nėra davęs pavedimo pavaduotojui organizuoti posėdžius. Šioje vietoje, man atrodo, yra visiškai neteisingas kelias. Turbūt dar ilgai užtruks, kol mes suformuosime naują komisiją. Tikrai kviesčiau šiandien Seime balsuoti, nes Seimas tikrai gali apsispręsti, ar įtraukti į darbotvarkę, ar neįtraukti, netgi jeigu ir nėra komisijos išvados.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis J. Razma. Prašom.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Tik akcentuočiau, kad prieš tai kalbėjęs Seimo Pirmininko pavaduotojas nurodė 78 straipsnio 4 punktą. Jis tikrai niekaip neuždraudžia opozicinei frakcijai teikti pasiūlymą dėl darbotvarkės ir reikalauti, kad būtų balsuojama. Tuo labiau kai mes kalbame apie projektą, kurį jau buvo pradėta pateikti ir dėl kurio buvo padaryta pertrauka. Procesas tikrai turi būti tęsiamas. Pagaliau tai yra konstituciniai dalykai. Konstitucijoje aiškiai pasakyta, kad yra Seimo pareiga, kai kreipiasi prokuroras, pasisakyti, ar sutinka panaikinti imunitetą, ar nesutinka. Tokio balsavimo, ar sutinka, ar nesutinka, nebuvo, ir nereikia čia išvedžioti.
     PIRMININKAS. Prašom, gerbiamasis Petrai.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, šiandien po pietų opozicinė darbotvarkė. Buvo pasiūlyta konservatoriams įsirašyti šį klausimą, jei nori, į opozicinę darbotvarkę, bet jie kažkodėl atsisakė. Kodėl jie gina V. Uspaskichą, aš nežinau. Ką čia pasiūlė Darbo partija konservatoriams, kad jie tik kalbėtų, o nieko nedarytų, nežinau. Todėl aš siūlau nutraukti diskusijas ir dirbti pagal sudarytą darbotvarkę.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis pirmininke, mes visiškai nieko prieš įrašyti ir į opozicinę darbotvarkę, bet Seimas už tai turi balsuoti.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, aš tiesiog... Man priminė gerbiamasis J. Narkevičius, jo pirmininkavimo metu jis tikrai kreipėsi į Etikos ir procedūrų komisiją. Etikos ir procedūrų komisija kol kas nėra priėmusi sprendimo. Kai bus priimtas sprendimas, tada mes įtrauksime į darbotvarkę.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Ne, pirmininke.
     PIRMININKAS. Tiesiog, jeigu aš neteisus, mane atiduokite į Etikos ir procedūrų komisiją. Daugiau šito klausimo nesvarstysime...
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Pirmininke!
     PIRMININKAS. Prašau. A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Jūs pacituokite man Statuto straipsnį. Jūsų pareiga yra pacituoti Statuto straipsnį, kuriuo remdamasis jūs dabar atsisakote mūsų primygtinio siūlymo, kad Seimas balsuotų dėl įtraukimo į darbotvarkę. Pagal kurį Statuto?..
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Andriau, jūs galite patys įsirašyti į opozicinę darbotvarkę. Pagal Statutą Seimo balsavimo nereikia.
    Gerbiamieji kolegos, tęsiame posėdį. Jūs turite galimybę... (Balsai salėje) Prašau.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Taigi įtraukta į darbotvarkę bendru sutarimu, taip?
     PIRMININKAS. Ne. Jūs...
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Bendru sutarimu (...) įtraukta.
     PIRMININKAS. Jūs galite įsitraukti į darbotvarkę.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Minutėlę! Seimas tvirtina darbotvarkes. Koks yra Seimo sprendimas? Įtraukta į popietinio posėdžio darbotvarkę, taip? (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Bet čia nėra įtraukta į darbotvarkę. Kol kas nėra jūsų įtrauktas. Jūs...
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Galima įtraukti, pirmininke.
     PIRMININKAS. Nėra jūsų siūlymo.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Aš sakiau siūlymą. Ką jūs čia dabar sapnuojate? (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, tęsiame darbotvarkę. Tiesiog reikia sulaukti... Prašau. (Balsai salėje)
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Ar įtrauktas klausimas į darbotvarkę?
     PIRMININKAS. Taip, įtrauktas.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Ačiū. Bendru sutarimu įtraukėm. Gerai.
     PIRMININKAS. Balsuojame! Balsuojame dėl įtraukimo į opozicinę darbotvarkę. (Balsai salėje) Siūlo įsitraukti opozicija į opozicinę darbotvarkę šitą klausimą. Jie tokią teisę turi. (Balsai salėje) Balsuojame, balsuojame. Taip, balsuojame. (Balsai salėje) Kviečiu visus balsuoti. Kas už tai, kad įtrauktume į opozicinę darbotvarkę, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko.
    Gerbiamieji kolegos, balsavimo rezultatai: už - 37, kad įtrauktume, prieš - 14, susilaikė 52. Taigi į darbotvarkę nėra įtraukta.
    Dėl vedimo tvarkos. Prašom. (Balsai salėje)
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, štai ir paaiškėja tai, ką aš ir sakiau iš ryto keldamas klausimą, ar socialdemokratai jau nustojo būti V. Uspaskicho priedangos organizacija. Nenustojo! (Balsai salėje)
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, užtenka politikuoti. Mes dabar kalbame dėl darbotvarkės. Dėl darbotvarkės, Petrai? (Balsai salėje)
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamasis pirmininke, pirmininkaukite posėdžiui, o ne leiskite pirmininkauti A. Kubiliui. (Balsai salėje) Vienu žodžiu, prašau tvirtinti darbotvarkę. Daugiau pasiūlymų nėra.
     PIRMININKAS. Petrai, jūs turėjote kalbėti dėl darbotvarkės. Jūs vėl politikuojate.
    Gerbiamieji kolegos, dėl visos darbotvarkės su pataisymais ir pasiūlymais. Galime pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritarta bendru sutarimu. Ne. (Balsai salėje) Viskas! Gerbiamasis Kęstuti! (Balsai salėje) Viskas.
    Balsuojame už darbotvarkę. Kas už tai, kad pritartume 2013 metų gruodžio 5 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkei, balsuoja už, kas mano kitaip, balsuoja prieš arba susilaiko. Kęstuti, jūs truputėlį pakentėkite. Gerai? Aš jus matau.
    Skelbiu balsavimo rezultatus: už - 75, prieš - 18, susilaikė 13. Taigi šios dienos darbotvarkei pritarta.
    Dabar replika po balsavimo. Prašom. K. Masiulis.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tai, kas vyksta Seime, neįtraukiant svarbaus klausimo - prokuroro kreipimosi į Seimą, aš manau, kad tai yra... faktiškai Seimas tampa stogu, po kuriuo dangstomi kriminaliniai nusikaltimai. Tai yra gėda.
     PIRMININKAS. P. Gražulis. Prašom.
     P. GRAŽULIS (TTF). Gerbiamieji konservatoriai, nesate politikos naujokai, Statutą atmintinai žinote. Jūs turėjote teisę suformuoti opozicinę darbotvarkę. Jūs suformavote ir šio klausimo neįrašėte. Dabar jūs vėl norite Seimui primesti savo atsakomybę. Jūs pasakykite aiškiai šviesiai tautai, kodėl ginate V. Uspaskichą?
     PIRMININKAS. V. Matulevičius - repliką po balsavimo.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamieji kolegos, aš norėčiau jums priminti, kad vienu metu buvo pradėta neliečiamybės atėmimo procedūra dviem Seimo nariams - R. Ačui ir V. Uspaskichui. Aš priklausau komisijai, kuri svarstė R. Ačo neliečiamybę. Vakar ji susirinko ir tvarkingai neliečiamybę atėmė. Kodėl atėmė? Todėl, kad R. Ačas nepriklauso valdančiajai daugumai. Dabar valdančiosios daugumos atstovui neliečiamybės neleidžiama atimti. Tai yra dvejopi standartai, kurie taikomi Seime, ir bandoma šitaip sukelti parlamentinę krizę.

10.19 val.
    2014 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1097(2) (antrasis svarstymas)

     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, darbotvarkės 1-2a klausimas - 2014 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1097. Pranešėjas - gerbiamasis finansų ministras R. Šadžius.
    Gerbiamieji kolegos, ministras truputėlį pastovės tribūnoje, o aš noriu priminti 177 straipsnį kartu ir ministrui, ir visam Seimui dėl valstybės biudžeto projekto II svarstymo Seime procedūrinių dalykų: "1. Ne vėliau kaip per 15 dienų nuo valstybės biudžeto projekto pirmojo svarstymo skiriamas antrasis svarstymas, jo metu Vyriausybė pateikia pagal gautus pasiūlymus ir pastabas pataisytą projektą." Tai mes ir darome. "2. Posėdžio metu Vyriausybės atstovas praneša, kurie iš komitetų, frakcijų ir paskirtų Seimo narių pasiūlymų bei pataisų įrašyti į valstybės biudžeto projektą, kurie atmesti, motyvuoja atmetimo priežastis, atsako į Seimo narių klausimus. 3. Po diskusijos balsuojama dėl įstatymo, patvirtinančio valstybės biudžetą, priėmimo paskyrimo viename iš artimiausių Seimo posėdžių." Taigi po viso šio klausimo svarstymo turėsime nuspręsti, kada bus paskutinis biudžeto priėmimas.
    Gerbiamasis ministre, žodis jums. Prašom.
     R. ŠADŽIUS. Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji Seimo nariai, Vyriausybė teikia patobulintą Valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą. Apsvarsčius buvo pritarta ir atsižvelgta į kai kuriuos Seimo narių, Seimo komitetų, Biudžeto ir finansų komiteto pasiūlymus, tarp jų pirmiausia patikslinta pajamų prognozė, nes tai buvo Valstybės kontrolės rekomendacijose, kurioms pritarė Biudžeto ir finansų komitetas. Nacionalinio biudžeto arba valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų konsoliduotos visumos pajamų augimas, neįskaitant Europos Sąjungos ir kitos tarptautinės finansinės paramos lėšų, kitais metais numatomas 5,4 %. Išlaidų truputį didesnis - 6,2 %. O valstybės biudžeto pajamos be Europos Sąjungos ir kitos finansinės paramos lėšų - 2,8 %, išlaidos - 3,8 %. Absoliučiais dydžiais tai nėra didelis ir pajamų, ir išlaidų augimas. Tačiau mes turime sudaryti biudžetą atsižvelgdami į realijas. Peržiūrėję pajamų planą mes pamatėme, kad galime optimistiškiau žiūrėti į pelno mokesčio surinkimą kitais metais. Dėl to pelno mokesčio surinkimo planas, planiniai rodikliai kitais metais padidinti 118 mln. Lt su trupučiu. Kita vertus, paaiškėjo, kad dėl vykdomų projektų ir sutinkamai su atitinkamu Seimo priimtu Valstybės ir savivaldybių įmonių įstatymo pataisymu "Lietuvos geležinkeliai" planuotų 67 mln. dividendų negalės sumokėti, planuoja kitais metais sumokėti tik 10 mln. Lt dividendų. Dėl to dividendų eilutė mažėja 57 mln. Lt. Lietuvos bankas pranešė, kad kitais metais planuoja pervesti savo likutinį pelną 20 mln. Lt į valstybės biudžetą. Dėl to atitinkamai padidinta šita pajamų eilutė.
    Klimato kaitos specialiosios programos lėšų Aplinkos ministerija taip pat planuoja kitais metais surinkti daugiau, parduodama taršos leidimus, ir 25 mln. Lt pakoregavo ir pajamas, ir atitinkamas šios programos išlaidas.
    Europos Sąjunga ir kitos tarptautinės finansinės paramos institucijos, įvertinusios savo kitų metų galimybes, suplanavo, kad galėtų įsisavinti beveik 49 mln. Lt daugiau, ir mes įrašėme tai į biudžeto planą, kad būtų galima šiuos pinigus išleisti, bet, žinoma, viskas priklausys nuo to, kaip bus konkrečiai vykdomi projektai.
    Peržiūrėdami išlaidas ir koreguodami kai kuriuos išlaidų straipsnius, mes pirmiausia pamatėme, kad šiais metais kai kurios institucijos gana ženkliai taupys lėšas, kurias planavome skirti kompensuoti tiems šiek tiek padidėjusiems valstybės tarnautojų atlyginimams išmokėti. Dėl to iš 34 mln. Lt, kurie buvo numatyti kitų metų biudžete kompensuoti toms įstaigoms, kurios pritrūktų darbo užmokesčio fondo lėšų, beveik 6 mln. Lt mes perskirstėme kitoms reikmėms, nes jų neprireiks. Nes kai kurios didelės institucijos, didelės ministerijos, tarp jų, beje, ir Finansų ministerija, pajėgs iš sutaupytų lėšų šitą uždavinį išspręsti. Šiek tiek padidinti asignavimai, remiantis šiuo planu, išlaikant deficito lygį 1,9 % nuo BVP, kurį mes buvome užsibrėžę ir kurį privalome išlaikyti. Vyriausybė mato galimybę skirti ne visą reikalautą, bet bent pusę sumos - 25 mln. Lt pirmiausia kultūros ir meno darbuotojų atlyginimams didinti. Šių konkrečių lėšų panaudojimo mechanizmas Vyriausybėje dar turės būti nustatytas. Preliminariai planuojama, kad darbo apmokėjimo sąlygos atskirose institucijose galėtų pagerėti nuo liepos mėnesio, atitinkamai tai reglamentavus Vyriausybės nutarimais ir paskirsčius Kultūros ministerijos tam tikslui turimus asignavimus atitinkamoms institucijoms. Kultūros ministerijai įstatymo tekste suteikiama tokia teisė.
    Savivaldybėms teko pakoreguoti savo pajamų planus. Svarstant biudžetą iškilo kai kurių savivaldybių abejonės, ar teisingai suplanuotos, ar ne per optimistiškai suplanuotos kitų metų pajamos. Mes dar sykį peržiūrėjome šiuos planus ir juos teko pakoreguoti, kai kurių savivaldybių per optimistiškai suplanuotas pajamas, tačiau kad nenukentėtų nei tos, nei kitos savivaldybės, mums tenka skirti beveik 17 mln. Lt iš bendrųjų mokestinių įplaukų šiam tikslui finansuoti. Be to, kaip žinote, įvyko diskusija dėl socialinių pašalpų eksperimento, dėl socialinių išmokų mokėjimo, dėl dalyvavusių penkių savivaldybių finansinės padėties ir jų tam tikrų pretenzijų, kad jos nelygiomis sąlygomis ateina į 2014 m., kai visos savivaldybės galės disponuoti socialinės paramos lėšomis. 2 mln. 620 tūkst. Lt yra paskirstyta kaip pajamos, kompensacinės pajamos, šioms savivaldybėms.
    Žemės ūkio ministerija. Mes atsižvelgėme į Seimo narių ir komitetų pasiūlymus ir siūlome numatyti papildomai melioracijai, specialiai tikslinei dotacijai dar 8 mln. Lt ir nacionalinėms tiesioginėms išmokoms. Siekiant sudaryti galimybę 2014-2020 m. remti visus žemės ūkio sektorius bei užtikrinti tą patį gyvulininkystės sektoriaus rėmimo lygį, papildomai skirti tam 11 mln. Lt. Ir tai iš tikrųjų yra didžiausi skyrimai.
    Policijos departamentui papildomai skirta 9 mln. Lt, ir to reikia, kad vidutiniškai ne mažiau kaip du patruliniai ekipažai galėtų budėti kiekvienos savivaldybės teritorijoje. Tam tikri perskirstymai tarp bendrųjų išlaidų dalies ir darbo užmokesčiui skirtų išlaidų dalies Vidaus reikalų ministerijos pasiūlymu taip pat buvo atlikti. Ir tai sudarys tam tikras galimybes statutinių darbuotojų darbo apmokėjimo sąlygoms gerinti.
    Energetikos ministerijai yra skirtas 8 mln. Lt limitas, kurių mūsų visai valstybei reikia, kad galėtume padengti arbitražo procesines išlaidas ir teisinių paslaugų pirkimą ginant Lietuvos Respublikos interesus, taip pat ir žinojome byloje su "Gazpromu".
    Švietimo ir mokslo ministerijai skirtos specialios tikslinės dotacijos mokinio krepšeliui skaičiuoti, įskaitant ikimokyklinio ugdymo mokinių skaičiaus padidėjimą, atliktos tam tikros korekcijos, papildomai skirta 4 mln. Lt, o iš vidinių anksčiau ministerijai skirtų asignavimų resursų surasta dar per 5 mln. Lt. Mokinio krepšelio problemą tokiu būdu, man atrodo, mes kitiems metams pagal galimybes esame išsprendę.
    Yra pakoreguoti kai kurių kitų institucijų biudžetai, atsižvelgiant ir į konkretų darbuotojų skaičių. Generalinei prokuratūrai prireikė papildomai 3,5 mln. Lt ir juos buvo nutarta skirti. Susisiekimo ministerija, kadangi mes, kaip valstybė, turime dalyvauti bendros Baltijos valstybių "Rail Baltica" įgyvendinančios įmonės kūrime, turime paremti tą savo norą, tą savo siekį šiame svarbiame projekte ir finansiniais ištekliais - 2 mln. 200 tūkst. Lt yra skirta atitinkamoms išlaidoms finansuoti.
    Teisingumo ministerijos valdymo srityje truputį per 1 mln. Lt yra skirta Valstybinei vartotojų teisių apsaugos tarnybai. Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba bus ta koordinuojanti institucija, kuri žiūrės, ar sąžiningai elgiasi ūkio subjektai, Lietuvai ruošiantis įsivesti bendrą Europos Sąjungos valiutą - eurą.
    Paminėčiau dar ir kitos statutinės Specialiųjų tyrimų tarnybos finansavimo gerinimą - analitinio padalinio kūrimui ir tam tikroms ūkinėms reikmėms yra skirta beveik 1 mln. Lt. Vidaus reikalų ministerijos valdomas Bendrasis pagalbos centras, atsižvelgėme į realią jo situaciją, mes neturime kitos išeities, mes turime ten įsteigti papildomas pareigybes ir tam finansuoti reikia 1 mln. 700 tūkst. Lt. Vyriausybė nutarė pritarti šiam siūlymui, kad Bendrasis pagalbos centras veiktų.
    Sveikatos apsaugos ministerijoje, planuojant biudžeto išlaidas, buvo neįvertintas visas gydytojų rezidentų skaičius ir jo augimo perspektyvos, ir 3 mln. Lt - tai tam tikras klaidos ištaisymas, 3 mln. Lt - sveikatos apsaugos sistemai.
    Įstatymo tekste mes taip pat siūlome atlikti tam tikras korekcijas. 3 straipsnyje, kuriame yra sakoma apie mokinio krepšelio dydį ir buvo kalbama apie jam patvirtintų asignavimų perskirstymą, siūloma išbraukti 3 dalį. 4 straipsnį taip pat siūloma atitinkamai pakoreguoti atsižvelgiant į tas diskusijas, kurios vyko Seime, ir į, sakyčiau, gana kategoriškus švietimo darbuotojų profsąjungų reikalavimus. Manome, kad iš tikrųjų tie reikalavimai yra pagrįsti, ir savivaldybės turėtų taupyti kitais būdais, o ne mokinio krepšelio sąskaita, ir apsimokėti savo kreditorinius įsiskolinimus. Kad savivaldybėms tai būtų lengviau, yra pritarta Seimo komitetuose nuskambėjusiam pasiūlymui, metinio savivaldybės grynojo skolinimosi sumą Vyriausybė siūlo padidinti nuo 10 iki 15 % prognozuojamų savivaldybės biudžeto pajamų. Taigi, skolinimosi limitas, apie kurį buvo kalbama, kuris labai aktualus ne visoms, bet daliai savivaldybių, visoms savivaldybėms (bendra taisyklė) yra didinamas 5 %. Patikslinus 14 straipsnį (tai taip pat svarbu savivaldybėms) nustatoma, kad būtent pradelstas įsiskolinimas turėtų būti sumažintas per metus ne mažesne negu 10 % suma ir ne mažesne suma, negu nurodyta atitinkamame priedėlyje. Patikslinus kalbama apie pradelstą įsiskolinimą, o ne tą, kuris yra fiksuojamas buhalterinėje savivaldybių apskaitoje.
    Gerbiamieji Seimo nariai, mes pasistengėme Vyriausybėje aptarti visus įmanomus pasiūlymus. Deja, didžioji dalis tų pasiūlymų, kurių buvo už 2 mlrd. Lt, liko neįgyvendinta, bet mes neturime tokių finansinių galimybių. Manau, kad radome šiandien priimtinus ir optimalius sprendimus, todėl prašyčiau šiandien paskirti galutinį balsavimą už biudžetą gruodžio 12 d., ketvirtadienį, ir galiausiai pritarti siūlomam biudžetui. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju, gerbiamasis ministre. Jūsų nori paklausti daug Seimo narių. Pirmasis klausia K. Glaveckas. Prašom, kolega.
     K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamasis ministre, išklausius jūsų pranešimą susidaro toks vaizdas, bent man, kad blogi laikai baigėsi, o ateina vėl geri laikai. Esant tokiai logikai galioja taisyklė, pagal kurią skolinkis arba leisk pinigus tada, kada yra blogi laikai, taupyk pinigus, kai yra geri laikai.
    Remdamasis ta logika, kaip jūs žiūrėtumėte į tai, kad Biudžeto įstatymo 15 straipsnyje būtų grąžinta 2011 ir 2012 m. galiojusi nuostata, kuria buvo ribojama asignavimų valdytojui teisė priimti įsipareigojimus? Tokie apribojimai buvo. Galiu priminti, kad asignavimų valdytojai iš valstybės biudžeto per pirmuosius ketvirčius negali viršyti 46 % ir t. t. Ar jūs nemanote, kad tą nuostatą reikėtų įtraukti ir į kitų metų biudžetą, nes rizikos dėl augimo iš tikrųjų egzistuoja ir išorinės, ir vidinės? Ir nepriėmus jų gali pasikartoti situacija, kuri buvo 2008 m.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, išjungsiu mikrofoną automatiškai, tiesiog viršijame savo laiką, skirtą klausimams.
     R. ŠADŽIUS. Aš supratau klausimą. Iš tikrųjų šita nuostata prevenciniu požiūriu buvo labai gera. Kita vertus, ji sukėlė labai daug sunkumų, ypač susisiekimo sektoriuje. Sukėlė sunkumų skelbiant ir vykdant viešuosius pirkimus, įgyvendinant investicinius projektus, kurie užima net 3 mėnesius, o kitą sykį 3 metus ir ilgiau. Ir tas draudimas prisiimti įsipareigojimus labai suvaržo galimybes po to tuos pinigus sėkmingai išleisti paskutinį metų ketvirtį. Todėl mes tokios nuostatos atsisakėme.
    Kita vertus, jeigu spręsime, ar blogi laikai, ar geri laikai, tai aš minėjau pristatydamas biudžetą, kad, mano nuomone, krizė nėra pasibaigusi, bet mes esame pereinamajame laikotarpyje, kada galime pasidžiaugti pirmaisiais augimo želmenimis, tačiau turime realiai suvokti, kad iš krizės duobės dar neišsiropštėme ir mums tam dar prireiks vienų dvejų metų.
     PIRMININKAS. Dėkoju, ministre. Klausia kolega K. Starkevičius. Gerbiamasis Kazimierai, jūsų mikrofonas įjungtas. Klausia K. Starkevičius.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Jūs paminėjote, kad biudžeto šiek tiek pridėta melioracijai ir papildomoms nacionalinėms tiesioginėms išmokoms, 11. Aš šiuos pasiūlymus buvau teikęs, labai ačiū. Tačiau visą laiką, kai tekdavo ministrui ir finansų ministrei I. Šimonytei stovėti šioje tribūnoje, tai girdėdavome karčią nuoskaudą, kad vis dėlto labai trūksta lėšų ir bendras finansavimas mažėja, ir melioracijai trūksta. Dėkui už tai, kad suradote, tačiau, kiek aš žinau, bus didelė problema (ir šiandien yra) dėl europinių projektų, ūkininkų investicinių projektų kofinansavimo. Ar numatomas papildomas kofinansavimas, kad būtų ištesėti pažadai investavus ūkininkams atgauti savo lėšas?
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Kofinansavimas - tai išlaidų straipsnis, kuris labai priklauso nuo europinių projektų įgyvendinimo tempo. Todėl yra suteiktos atitinkamoms institucijoms ir Vyriausybei teisės tą bendrą kofinansavimo sumą, kuri yra skirta visų sričių projektams, šiek tiek perskirstyti tarp atitinkamų sričių. Tą mes dabar ir darome atsižvelgdami į tai, kad šiek tiek paspartėjo žemės ūkio srities Europos Sąjungos lėšomis įgyvendinamų projektų įgyvendinimo tempas. Man atrodo, tas kofinansavimo problemas daugiau ar mažiau sėkmingai šiemet sprendžiame. Lygiai taip pat kitais metais mes naudosimės šitomis galimybėmis. Preliminariai yra numatyta suma, kuri turėtų patenkinti projektų vykdytojus, ji realistiška, tačiau jeigu ji neatitiks tų realių rodiklių, kuriuos pasieks žemės ūkio srities ūkininkai, vykdantys projektus kitais metais, mes ieškosime sprendimų nekeisdami biudžeto įstatymo, naudodamiesi tais Vyriausybės įgaliojimais, kurie šiuo biudžeto įstatymu Vyriausybei ir bus suteikti.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega V. Stundys.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkui. Pirmiausia dėkui ministrui, kad įvertino ir komiteto siūlymą dėl mokinio krepšelio sutaupytų lėšų skyrimo tik švietimo reikmėms, būtinosioms, susijusioms su darbo užmokesčiu ir panašiais dalykais, bet ne įsiskolinimams dengti. Tai yra geras žingsnis.
    Mano klausimas būtų susijęs su kultūros ir meno darbuotojų atlyginimu. Taip, jūs 25 mln. pridedate, bet įstatyme labai aiškiai rašoma, kad tie asignavimai skiriami Kultūros ministerijai, ji paskirsto, viskas gerai. Bet klausimas būtų toks: o atlyginimų didinimo programa bus patvirtinta? Ar tai yra ilgalaikis įsipareigojimas, kuris tęsis ir kitais metais? Ar tai yra tik vienkartinė injekcija reaguojant į kultūros ir meno darbuotojų visiškai suprantamą susirūpinimą?
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų šis sprendimas, kuris yra siūlomas, yra ne sisteminis, jis yra vienkartinis. Vyriausybė yra pritarusi nuostatai, kad viešajame sektoriuje dirbančių žmonių atlyginimų klausimas turi būti sprendžiamas kompleksiškai, neišskiriant nė vienos darbuotojų grupės. Politiniu požiūriu, politiniame diskurse iš tikrųjų kultūros ir meno darbuotojų klausimas šiemet buvo labai aštriai iškeltas.
    Aš pritarčiau nuostatai, kad ne visų kultūros darbuotojų atlyginimai yra labai maži, bet kad kultūros įstaigų finansavimas labai netolygus ir tai sudaro sąlygas neatsižvelgti netgi į vienoje įstaigoje dirbančių asmenų kvalifikacijos skirtumus skiriant jiems atlyginimus. Jeigu vienas MMA gauna, kitas truputį daugiau, ir tas antrasis turi du aukštuosius ir moka penkias užsienio kalbas, galbūt tai iš tikrųjų nėra gerai.
    Todėl manau, kad 2014 m. tai būtų prielaida išspręsti pirmiausia to finansavimo tolygumo klausimą, o nuo 2015 m., be abejo, mes turėsime kreipti savo dėmesį į viso viešojo sektoriaus darbo užmokesčio finansavimą.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, jūs aiškiai matėte Seimo valią, kuri buvo išreikšta atitinkamame nutarime, priimtame vienbalsiai, tuo laikotarpiu, kai Vyriausybė rengė naują biudžeto projektą, dėl pensijų kompensavimo pradžios jau nuo kitų metų. Mes tikėjomės, kad atneštame projekte kažkas bus išreikštai matoma dėl pensijų kompensavimo. Dabar mes girdime, kad kai kurie Seimo nariai, mano manymu, naiviai aiškina, kad tai bus galima daryti iš viršplaninių lėšų. Aš noriu jūsų paklausti. Jeigu mes priimame tokį biudžeto projektą, kaip jūs dabar pateikėte, kur nėra nė žodžio apie pensijų kompensavimą, bet, tarkime, gegužės 1 d. jūs turite 100 mln. Lt viršplaninių lėšų, ar jūs galėsite taip sau, kaip niekur nieko tą sumą iš karto ir pradėti mokėti pensijoms kompensuoti?
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Be abejo, ne. Biudžeto išlaidoms reikalingas Seimo pritarimas, atitinkamų biudžetų įstatymų pakeitimas.
     PIRMININKAS. Dėkoju, ministre. Klausia kolega A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, iš dalies pratęsdamas J. Razmos klausimą, norėčiau jūsų visų pirma paklausti apie kitų metų planuojamas pajamas. Lietuvos bankas pirmą kartą pateikė savo išvadą dėl Vyriausybės parengto biudžeto įstatymo projekto ir labai aiškiai išsakė abejonę, kad jūsų pajamos yra suplanuotos per daug optimistiškai, ypač kalbant apie PVM, numatant PVM augimą nuo šių metų plano net 8 %, kai žinome, kad PVM yra labai stipriai nesurenkamas. Mane domintų jūsų atsakymas į Lietuvos banko abejones, išsakytas raštu pateiktoje oficialioje nuomonėje. Ir tokiu atveju, ką jūs atsakytumėte tiems kolegoms iš valdančiosios koalicijos, kurie čia, Seime, labai garsiai kalba apie tai, kad garantuotai kitais metais bus viršplaninių pajamų?
     R. ŠADŽIUS. Dėl Lietuvos banko pastabų. Iš tikrųjų apie kiekvieną pajamų straipsnį buvo visokių nuomonių. Aš pasakyčiau, kad Valstybės kontrolė taip pat pareiškė savo nuomonę, ir, jos nuomone, kitų metų PVM planas, taip, kaip mes jį pristatėme, yra per pesimistinis. Mes, planuodami PVM pajamas, įskaičiavome apie 200 mln. litų pajamų dėl šio mokesčio administravimo gerinimo, gerinimo priemonės jau yra pradėtos įgyvendinti. Valstybės kontrolė pareiškė nuomonę, kad tuos 200 mln. mes surinksime ir taip dėl atitinkamos ekonomikos plėtros ir vartojimo augimo. Valstybės kontrolės nuomonė lygiai priešinga. Ar mes, planuodami biudžeto pajamas ir persvarstydami dar kartą, galėtume koreguoti gyventojų pajamų mokesčio akcizų ir, svarbiausia, PVM surinkimo planus? Mes nutarėme nieko nekeisti, nes nesikeitė mūsų makroekonominės prognozės, ir mes nutarėme, kad tarp tų kritikų iš vienos ir iš kitos pusės užėmėme vidurinę poziciją.
     PIRMININKAS. Dėkoju, ministre. Klausia kolegė B. Vėsaitė.
     R. ŠADŽIUS. Ne, dėl viršplaninių pajamų...
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamasis ministre, mano laikas ir aš čia. Aš norėčiau paklausti klausimo, kuris labai aktualus Kauno miesto gyventojams ir ypač Panemunės gyventojams, ir ypač dirbantiems Panemunėje, ir ypač onkologiniams ligoniams, kurie suvažiuoja iš kitos miesto pusės, dėl Panemunės tilto. Vakar kauniečiai demonstravo prie Vyriausybės. Iš tikrųjų tai liečia kokį 30-40 tūkst. žmonių per dieną. Tai ne koks žvyrkelio asfaltavimas, kur iš tikrųjų yra ir didžiulių sąnaudų dėl degalų ir teršalų, išleidžiamų į atmosferą, laiko sąnaudų. Ar kokią nors džiugią žinią galėtumėte pranešti kauniečiams, ar viskas liko taip, kaip buvę?
     R. ŠADŽIUS. Šis klausimas, gerbiamoji Seimo nare, iš tikrųjų buvo svarstytas gana audringai Seimo komitetuose. Priminsiu, kad, viena vertus, Panemunės tiltas yra vienas iš daugelio labai svarbių visų miestų ir miestelių gyventojams objektų. Šis objektas galėtų būti finansuojamas arba Kauno miesto savivaldybės, arba Kelių programos lėšomis, arba iš abiejų šaltinių, ir čia, Seimo komitetuose, buvo kalbama apie tai, kad galbūt Kauno miesto savivaldybei reikėtų peržiūrėti skolinimosi limitą. Mes Vyriausybėje, įvertinę visų savivaldybių situaciją, tiksliau, daugelio savivaldybių, kurios kėlė panašias, galbūt kiekvienai savivaldybei truputį mažiau matomas (Kaunas vis dėlto yra didelis miestas) problemas, nutarėme, kad visoms savivaldybėms tą bendrąjį skolinimosi limitą galėtume padidinti nuo 10 procentinių punktų iki 15 procentinių punktų, tais 5%. Kiek aš žinau, Biudžeto ir finansų komitete ir, rodos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitete tas klausimas buvo svarstomas. Šis kompromisas tiems komitetams buvo priimtinas. Todėl Vyriausybė tai ir siūlo. Bet galbūt prie jūsų aptariamo klausimo būtų galima grįžti dabar, per tą likusią savaitę.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega B. Bradauskas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis ministre, mūsų kaime, kai priimdavo sandėlininkas sandėlį, darydavo inventorizaciją ir žiūrėdavo, kas ten jame likę ar nelikę. Ar nesutiktumėte, ne šiandien, bet iki kito posėdžio, biudžeto priėmimo, pateikti tokius skaičius, kiek valstybė turės įsipareigojimų dėl to, kad buvusi Vyriausybė nepaisė įstatymų, ir kiek buvo paimta iš Kelių fondo, kiek buvo savivaldybėms neduota, kiek leis kompensuoti pensijų, kiek atlyginimų, kiek dėl sveikatos reikalų? Visus šiuos klausimus būtų labai įdomu išgirsti.
    Mano paskutinis klausimas būtų toks: ar tiesa, kad anos Vyriausybės valdymo laiku maždaug 1,7 mlrd. Lt buvo pasiskolinta iš Amerikos bankų už 9 %, nors Anglijos bankai oficialiai siūlė už 6 %, ir tokiu būdu padaryta valstybei žala būtų virš 300 mln. Lt? Būtų gerai irgi išgirsti šį atsakymą per kitą posėdį. Ačiū.
     R. ŠADŽIUS. Labai daug klausimų ir tikrai kitą kartą į visus šiuos klausimus tikslių atsakymų neturėsiu. Dovanokite, turiu būti sąžiningas.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega P. Gylys.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis ministre, pirmiausia aš noriu pasidalinti savo nusivylimu. Kai aš ministerijos atstovų Biudžeto ir finansų komitete paklausiau, kokią dalį BVP nacionaliniame produkte sudaro mokestinės pajamos, tai nė viena grupė man į tai negalėjo atsakyti. Ar žinote? Čia pirmoji dalis.
    Antra. Mano supratimu, šis biudžetas demonstruoja, kad Lietuva tebėra mokesčių rojus turtingiems ir išlaidų pragaras viešajam sektoriui, t. y. bibliotekininkams, gaisrininkams, ir t. t. Žodžiu, pajamos - mažos, išlaidos negali būti didelės, nebent skolintis. Skolintis negalime, Europos ateitis laukia, euro įvedimas. Jūs paneikite, kad Lietuva nėra mokesčių rojus ir viešojo sektoriaus pragaras. Ir gal žinote, kiek procentų BVP sudaro mokestinės pajamos? Ačiū.
     R. ŠADŽIUS. Gerbiamasis profesoriau, dėl mokesčių rojaus kategoriškai paneigiu. Mokesčių rojus mes nesame. Iš tikrųjų "mokesčių rojaus" apibrėžimai literatūroje yra ganėtinai aiškūs. Ir mokesčių tarifai Lietuvoje yra vidutinio lygio mūsų regione. Kitas dalykas, be abejo, viešųjų išlaidų, kaip ten sakėte?.. Pragaras? Čia su jumis esu priverstas sutikti. Iš tikrųjų mūsų viešosios išlaidos galėtų būti didesnės, ir tų reikmių, kurias mes viešosiomis lėšomis turėtume finansuoti, bet abejo, yra kur kas daugiau, ir tų reikmių mes nepatenkiname. Na, dėl žodžio "pragaras" tai yra emociniai vertinimai. Šešėlinė ekonomika iš tikrųjų yra problema. Šešėlinė ekonomika tai yra efektas, kai vieni moka mokesčius, o kiti ne. Mes kalbame apie, sakykime, progresinį apmokestinimą, bet dar turime turėti omeny, kad turime tokią situaciją, kai vieni moka kokius nors mokesčius, o kiti - visiškai jokių. Su tais, kurie nemoka visiškai jokių mokesčių, mes turime dirbti, tas darbas yra kruopštus, per vieną dieną tikrai neduoda rezultatų. Juo labiau neįmanoma, nėra būdų tiksliai įvertinti, kokios tai yra apimtys. Tai yra mokslinio darbo objektas ir mokslininkai pateikia skirtingus įvertinimus. Mokesčių mokestinės pajamos pas mus, jeigu aš neklystu, 27 % nuo BVP.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolega R. Kupčinskas.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Ačiū. Gerbiamasis ministre, aš galbūt šiek tiek pratęsiu kolegės B. Vėsaitės klausimą dėl Kauno finansinių dalykų. Nekalbėsiu apie Panemunės tiltą, nors tai irgi nepaprastai aktuali problema. Aš kalbėsiu apie Kauno miesto savivaldybės skolinimosi limitą. Jūs turbūt žinote, kad 2014 m. sausio 1 d. planuojama 179 mln., iš jų skaičiuojama... arba 39,7 % įskaičiuojamų pajamų, nuo kurių nustatomas skolinimosi limitas. Kauno miesto savivaldybė kreipėsi į Vyriausybę ir į Finansų ministeriją dėl to limito padidinimo iki 50 %, kad galėtų įgyvendinti Europos ir kitus projektus. Čia yra dar viena kryptis, kai Vyriausybė galėtų realiai prisidėti prie šitų Kauno problemų sprendimo.
     R. ŠADŽIUS. Labai sunku buvo girdėti klausimą, bet, kiek supratau, kalbama apie skolinimosi limitą, apie tą procentą nuo pajamų. Gerbiamasis Rytai, šis klausimas buvo aptariamas Seimo komitetuose. Aš galiu pakartoti, ką sakiau gerbiamajai Birutei. Seimo komitetai nutarė, kad kompromisinis variantas būtų 5 % prie bendrojo 10 % skolinimosi limito pridėti visoms savivaldybėms, ir tai būtų lygaus savivaldybių traktavimo klausimas. Čia buvo toks Seimo komitetų sprendimas.
     PIRMININKAS. Dėkojame, ministre. Klausia V. Gapšys.
     V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamasis ministre, pratęsiu opozicijos lyderio klausimą, kas retai būna, bet kartais pasitaiko. Opozicijos lyderis jūsų klausė dėl papildomų lėšų, viršplaninių lėšų ir Seimo nutarimo dėl pensijų grąžinimo. Ir J. Razma klausė, primenu ir jį. Aš norėjau paklausti labai paprastai. Jeigu viršplaninių lėšų atsirastų, jūs sakėte, reikia įstatymo pataisų, viskas gerai. Jeigu viršplaninių lėšų bus, ar jūs, kaip ministras, pritarsite Seimo nutarimo, kuris yra priimtas dėl pensijų kompensavimo, kurios buvo neišmokėtos, vykdymui? Ar jūs, kaip ministras, tokiems reikiamiems pakeitimams pritarsite ir vykdysite Seimo nutarimą?
     R. ŠADŽIUS. Ačiū, gerbiamasis Seimo nary. Būkime tikslūs - Seimo nutarimas siūlo Vyriausybei svarstyti šį klausimą ir tas klausimas rimtai ir atsakingai bus svarstomas. Aš išankstinių nuomonių niekada nereiškiu, jų neturiu ir visada esu atviras diskusijai.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Ir paskutinis, kuris turi galimybę paklausti, A. Matulas. Baigėsi klausimų ir atsakymų laikas.
     A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, gal dėl susidariusios finansinės situacijos sveikatos sistemoje atsakysite Vyriausybės valandos metu. Aš tikrai apgailestauju, kad pataisytame biudžete visiškai nėra atsižvelgta į Sveikatos reikalų komiteto pasiūlymus. Noriu paklausti. Kaip jūs įgyvendinsite Vyriausybės programoje numatytus tikslus, jeigu 2016 m. jūs numatote skirti 4,2 % nuo BVP, šiais metais skiriama 3,6 %, o kitais metais numatote skirti 3,5 %? Vadinasi, mažinate. Tam, kad įvykdytumėte Vyriausybės programą, jums iš kur nors per dvejus metus reikės paimti virš milijardo litų, kaip jūs tai padarysite? Kodėl net nebandote įgyvendinti Konstitucinio Teismo nutarimo, kuriame aiškiai pasakyta, kad būtinoji pagalba turi būti finansuojama iš valstybės biudžeto?
     R. ŠADŽIUS. Atsakant į antrąją jūsų klausimo dalį, turbūt detalesnę informaciją galėtų pateikti sveikatos apsaugos ministras. Kiek žinau, Konstitucinio Teismo nutarimo įgyvendinimo klausimai yra svarstomi. Beje, buvo ir papildomas paklausimas į Konstitucinį Teismą dėl išaiškinimo, jis iki šiol negautas.
    O dėl Vyriausybės programoje įrašytų siekinių, taip, mes tų tikslų mėginsime siekti. Deja, 2014 m. įvykdyti visus Sveikatos reikalų komiteto prašymus ir nutarimus (beje, tam pritarė ir Biudžeto ir finansų komitetas) finansinių galimybių nebuvo. Į dalį pasiūlymų buvo atsižvelgta.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, mes dar turime truputį laiko. Man sufleruoja ir mes turime galimybę, kad paklaustų visi, kurie užsirašė. Klausia R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, jeigu galite, patikslinkite savo pažadus dėl viršplaninių lėšų. Jos bus ar ne, nes taip ir nesupratome. Jūs prognozuojate vienus rodiklius, o čia kalbama apie kažkokias viršplanines lėšas. Mano klausimas būtų susijęs su jūsų priimtais sprendimais dėl socialinio draudimo biudžeto. Dabar, palyginti su ankstesne praktika, kai iš socialinio draudimo biudžeto buvo kompensuojami pensinių fondų pervedimai, buvo numatytas Darbo biržos vadovų atlyginimų apmokėjimas iš valstybės biudžeto. Dabar viskas eina į kitą pusę. Faktiškai tos lėšos nukeliavo valstybės biudžeto skylėms lopyti. Kodėl buvo priimti tokie sprendimai ir kodėl "Sodros" sąskaita finansuojamas valstybės biudžetas?
     R. ŠADŽIUS. Pirmiausia aš priminsiu, kad "Sodra" ir valstybės biudžetas tai yra dvi valstybės kišenės, tai nėra skirtingų asmenų kišenės. Todėl mums turi rūpėti ir valstybės biudžetas, ir "Sodros" biudžetas. Jeigu mes užsiimsime "Sodros" skylių lopymu iš valstybės biudžeto arba valstybės biudžeto skylių lopymu iš "Sodros" biudžeto, tai mes toli nenueisime. Mes turime žiūrėti kompleksiškai.
    Jūsų iškelti klausimai dėl Darbo biržos finansavimo arba palūkanų už esamą skolinį įsipareigojimą, apskaitytą tam tikrame balanse, "Sodros" balanse, mokėjimą ir mokėjimo šaltinius, tai yra labai sudėtingi klausimai, teisiškai sudėtingi. Jie nepakeistų mūsų bendro finansinio krepšelio, neatsirastų, iš dangaus nenukristų papildomi pinigai, jeigu jūs dabar nefinansuotumėte darbo biržų iš "Sodros". Darbo biržos paprasčiausiai turėtų užsidaryti, nes valstybės biudžete tų lėšų nenumatyta. Spręsdami tuos klausimus mes turime viską gražiai išanalizuoti.
    Beje, dėl darbo biržų teisiškai taip pat nėra viskas paprasta. Pavyzdžiui, aš, kaip teisininkas, nesutikčiau, kad jas reikėtų finansuoti tik iš valstybės biudžeto. Tai yra teisinės diskusijos, analizės, kruopščios analizės ir galbūt būsimų Socialinio draudimo fondo reformų klausimai. Todėl šiandien mes siūlome patvirtinti biudžetus tokius, kokius teikia Vyriausybė, o prie šitų klausimų grįžti kitų metų pirmame pusmetyje kartu su nacionalinių pensijų klausimais, gyventojų pajamų mokesčio klausimais ir kitais, kurių Seimo nariai yra nemažai iškėlę.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Klausia kolegė R. Baškienė.
     R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Gerbiamasis ministre, atsakydamas į V. Stundžio klausimą dėl kultūros darbuotojų atlyginimų, jūs akcentavote, kad tai vienkartinis padidinimas. Atsakykite labai paprastai ir aiškiai. Ar ta programa, trejų metų programa, kurioje kalbama apie du bazinius dydžius kasmet kultūros darbuotojams, ar jos jau atsisakoma, ar bus numatoma kaip nors kitaip spręsti šį klausimą?
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Ši programa, kurią jūs minite, buvo svarstoma Ministrų kabinete. Ji konkrečiai tokiu pavidalu, kokiu buvo pateikta, deja, nesulaukė paramos. Manau, reikės analizuoti, galvoti ir kultūros darbuotojų darbo apmokėjimo ir darbo sąlygų gerinimo klausimus spręsti toliau. Tam dar prireiks ir analizės, ir papildomo darbo.
     PIRMININKAS. Dėkoju, gerbiamasis ministre. Jūs galite atsikvėpti. Dėkoju kolegoms, kurie uždavė klausimus, dėkoju ministrui už atsakymus. Pirmasis etapas svarstant šį įstatymo projektą yra baigtas. Yra galimybė kalbėti Seimo nariams. Pirmąjį į tribūną kviečiu K. Glavecką. Noriu pasakyti, jeigu jūs kalbėsite frakcijos vardu, tai turėsite galimybę kalbėti iki 7 minučių.
     K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke ir gerbiamieji kolegos, iš pradžių gal pradėsiu nuo mažos replikos. Aš apskaičiavau, kad kitų metų biudžeto, valstybės ir savivaldybių biudžetų svarstymui mes išleisime Seime, dirbsime prie tų visų įstatymų ir paties biudžeto 7,5 val. Neliečiamybės atėmimo klausimams mes skyrėme maždaug penkis kartus daugiau laiko. Svarbą abiejų klausimų sunku pamatuoti, bet valstybei, verslui, žmonėms biudžeto klausimai, mokestiniai klausimai neabejotinai yra svarbiausi. Mes jiems nerandame laiko. Toks pripuolamas aiškinimas, ką mes dabar darome, ir kalbėjimas apie vieną ar kitą sritį yra nesisteminis, jis nieko neišsprendžia. Palieka problemą tokią, kokia ji yra.
    Liberalų frakcija mano, kad iš tikro kitų metų biudžete nepadaryta daug reikalingų korekcijų, visų pirma tų, kurios yra susijusios su ekonomine aplinka Europoje ir visame pasaulyje. Kitų metų biudžeto pajamų planas yra labai optimistinis, o išlaidos taip pat yra optimistinės ir labai smarkiai didinamos.
    Kai aš klausiau pono ministro, ar dabar yra geri laikai, ar blogi laikai ir ar blogi laikai jau baigėsi ir mes jau pradėjome išlaidauti, ministras tik atsakė, kad iš tikro blogi laikai nesibaigė. Tačiau žiūrint į biudžetą, į išlaidas matyti, kad jau baigėsi. Ir bandoma atidaryti šliuzus ten, kur ne visuomet reikėtų atidaryti, arba nerandant prioritetų, neatrandant tų svarbiausių dalykų, kurie skatintų mūsų ekonomiką.
    Iš tikro ekonomikos skatinimas, investavimas, VIP programos, kitos lieka gana nuošaly. Bet ne mažiau svarbus dalykas, į kurį mes toliau nekreipiame dėmesio, - tai biudžeto programos efektyvumas. Tas programos efektyvumas matuojamas, bet matuojamas labai paviršutiniškai. Didžiuliai kiekiai pinigų; investicijų ir šiaip einamųjų išlaidų yra daroma neefektyviai. Jeigu pamatuosite privatų verslą, vienoje pusėje padėsite, ir kitoje vietoje padėsite valstybines įmones, valstybinio kapitalo įmones, pamatysite, kad efektyvumas skiriasi keleriopai.
     Dėl tos priežasties liberalai mato ir sako, kad valstybinis kapitalas, t. y. kuo valstybė disponuoja, visas turtas, taip pat Lietuvos banko rezervai naudojami neefektyviai. Kitais metais dividendų numatyta tik 130 mln. Lietuvos bankas seniau mokėdavo po 300, 400, 500 mln. Lt pelno mokesčio, o dabar moka tik 20. Jūs pasakysite, kad pasikeitusi rinkos situacija. Tačiau šiais metais kapitalo rinka iš esmės augo. Pažiūrėkite NASDAQ'ą, AMEX'ą ir visus kitus, reikėjo portfelius formuoti taip, kad būtų galima daugiau gauti.
    Lygiai taip pat ir su valstybiniu kapitalu. Mes visiškai abejingi valstybinių įmonių veiklai. Mes nesukūrėme sistemos ir toliau nekuriame sistemos, kuri galėtų valdyti valstybinių kompanijų pajamas ir išlaidas. Tai yra, mano supratimu, didelis trūkumas.
    Liberalai taip pat mano, kad savivaldybių finansai, savivaldybių finansų tvarumas yra netvirtas. Jeigu pažiūrėsite į kreditorinius įsiskolinimus atskirų miestų, ypač Vilniaus, situacija faktiškai artėja prie defolto situacijos. Faktiškai Vilnius artimiausiu metu gali tapti nemokus. Tas pats yra ir kai kuriose kitose savivaldybėse.
    Ką mes pakeitėme iš esmės, išskyrus tai, kad dabar padidinsime tik skolinimosi limitą? Esminių pertvarkų, įstatyminių pertvarkų, kurios galimos ir būtinos daryti dėl savivaldybių valdymo, mes nepadarėme ir nedarome. Tai, mūsų supratimu, taip pat yra labai taisytina vieta.
    Reikia pasakyti, kad kitų metų biudžetas iš esmės neskatins, kartu ir nestabdys verslo. Ir jų pastangų, verslininkų pastangų pagaminti ir parduoti daugiau produkcijos. Iš esmės Mažųjų bendrijų įstatymas, kurio pakeitimai įsigalios nuo kitų metų (jų sąlygos keičiasi), pablogins smulkiojo verslo situaciją. Taigi prognozės, kad kur kas didesnės pajamos ateis ir iš PVM, ir iš kitų mokesčių, galų gale iš kitų šaltinių, yra labai abejotinos ir gana rizikingos.
    Todėl, atsižvelgdamas į visas šitas išsakytas bendro pobūdžio pastabas, Liberalų sąjūdžio vardu norėčiau pasakyti, kad mes tikėjomės, jog kitų metų biudžetas bus sistemiškesnis ne tik biudžeto struktūros prasme, bet ir dėl sąsajų su visais kitais ekonominiais dalykais. Ypač tais aspektais yra neatsakyti klausimai, kaip biudžetas veiks verslą, kaip biudžetas veiks žmonių pajamas, biudžetinių, viešojo sektoriaus darbuotojų pajamas, kaip biudžetas veiks pensininkų pajamas, nes biudžetas, nors tai konsoliduoto biudžeto klausimas, turi įtakos ir pensininkams.
    Jeigu pažiūrėsime į tuos tris aspektus, tai tais klausimais pasikeitimų beveik nėra, išskyrus tai, kad teisėjams, politikams ir kitiems yra sąlyginai atkurtos pajamos, atkurti ir atlyginimai, o tiems žmonėms, kuriems labiausiai reikia, pensininkams, mes netgi nepradedame kitais metais kompensuoti. Apskritai galima tik konstatuoti, kad mes, Lietuva, tampame, iš esmės jau tapome besitęsiančių įsipareigojimų ir kompensacijų šalimi. Mes nuo vienų kompensacijų pereiname prie kitų, nuo vienų įsipareigojimų pereiname prie kitų ir per tą visą laiką mes visą ekonomikos prieaugį stengiamės skirti kompensacijoms, o ne investicijoms, darbo vietoms kurti.
    Atsižvelgdami į tai, liberalai mano, kad kitų metų biudžetas po antrojo svarstymo iš tikro turėtų būti labiau koreguojamas. Mes siūlysime datą - ne 12 d., o, pavyzdžiui, savaitę vėliau, mes dar turime laiko limitą, kad būtų paskirta vėlesnė jo priėmimo data, atsižvelgiant į tas pastabas, kurias mes registruojame. Taip pat registruojame ir pataisą, kuri įpareigotų biudžetinių asignavimų valdytojus kaip 2011-2012 metais taupyti išlaidas. Nes netaupant ir atsirandant pajamų mažėjimui bus kur kas daugiau finansinio stabilumo problemų...
     PIRMININKAS. Laikas, profesoriau!
     K. GLAVECKAS (LSF). ...kurių gali būti. Labai ačiū jums.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Kviečiu į tribūną J. Razmą. Aš suprantu, kad jūs kalbėsite savo vardu? Tai iki 5 minučių.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, tikiuosi, ne tik aš, bet ir daugelis jūsų tikėjotės esmingesnių pakeitimų Vyriausybei teikiant patikslintą biudžeto projektą, tikėjomės, kad bus daugiau atsižvelgta į tas pastabas, kurios po pirmojo svarstymo buvo išsakytos Seime. Žinoma, santūriai būtų galima pasidžiaugti, kad iš dalies atsižvelgta ir į mūsų pasiūlymus, bent pusė to, ką siūlėme. Didinami atlyginimai kultūros darbuotojams ir atitinkamai asignavimai padidinami 25 mln. Lt. Šiek tiek didinamas finansavimas Policijos departamentui, maždaug penktadaliu to, kiek minimaliai reiktų, na, dar viena kita kosmetinė pataisa, bet esminių pokyčių nėra. Todėl ir apibūdinimai to biudžeto projekto, deja, išlieka tie patys, kurie buvo išsakyti po pirmojo pateikimo.
    Kalbant apie pajamas, galima tikrai sakyti, kad pajamų planas yra neambicingas. Jis leidžia Vyriausybei gyventi gana atsipalaidavus. Ministras čia ir nepasakė, kad nors kiek planuoja ištraukti iš šešėlio. Kai pažiūrime, tarkime, į akcizų surinkimo planus, tas akivaizdžiai tą ir rodo. Akcizų planuojama surinkti mažiau negu šių metų planas! Ką tai reiškia? Vadinasi, nebus kovojama su kontrabanda, nebus žiūrima, kaip degalų neapmokestintą įvežimą tramdyti ir t. t. Nors tam neišnaudotų galimybių, manau, tikrai yra. Ekonomika auga, cigarečių akcizus dar numatyta didinti. Taigi yra iš ko planuoti akcizų didėjimą.
    Lygiai taip pat ambicingiau būtų galima planuoti įplaukas ir iš valstybinių įmonių mokamų dividendų. Dabar netgi sumažinti tie planai, lyginant su pirmuoju variantu.
    Dėl išlaidų. Pirmiausia charakteristika būtų, kad tai yra nejautrumu pasižymintis planas. Ką mes matome? Pirmiausia iš esmės visiškai tenkinami poreikiai aukštų valstybės institucijų, papildomi poreikiai kaip tik ir tenkinami dėl tų dabar numatomų aukštų pareigūnų, politikų, teisėjų atlyginimų didinimo. Čia šimtaprocentinis sprendimas. Tuo tarpu, sakykim, žemės ūkiui, na, aš tikrai tikėjausi, kad štai į šitą Seimą, į valdančiąją daugumą pateko daugiau iš kaimiškųjų rajonų žmonių, išrinktų kaimiškose apygardose, kad žemės ūkiui čia kas nors bus geriau. Bet žiūrime, kad 350 mln. Lt mažiau lyginant su ankstesniais metais. Ir tik kosmetiškai atsižvelgta į kai kuriuos pasiūlymus. Tai kaip tuos dalykus suprasti?
    Na, dėl pensininkų mėginome mes paklausti ministro, ar po Seimo aiškiai išreikštos valios, kai priėmėme atitinkamą nutarimą vienbalsiai, dėl kompensavimo kas nors yra ar nėra? Na, ministras aiškiai pasakė, kad nieko nėra, galimybių mokėti kompensacijų nebus, netgi jeigu būtų viršplaninių pajamų, jis nepažadėjo, kad tas viršplanines pajamas Vyriausybė skirtų pensijoms kompensuoti. Tai atsakymas daugiau negu aiškus. Dabar įdomu, koks bus Seimo narių, balsavusių už tą nutarimą, atsakas į šitokį Vyriausybės pareiškimą?
    Dar ką verta kritiškai paminėti? Gerai, kad Vyriausybė reaguoja ir šiek tiek bando padėti spręsti Vilniaus skolos problemas. Bet tai padaryta iš dalies kitų savivaldybių sąskaita, nors ir pridedama kitoms savivaldybėms, kad kompensuotų tą praradimą, bet Palanga dėl to netenka 2 mln...
     PIRMININKAS. Kolega, jūsų laikas į pabaigą.
     J. RAZMA (TS-LKDF). ...Kauno rajonas - 1 mln., Šiauliai - 3 mln., Elektrėnai - apie 1 mln.
     PIRMININKAS. Laikas!
     J. RAZMA (TS-LKDF). Ir štai yra esminės pastabos, dėl ko sudėtinga įsivaizduoti mūsų pritarimą pateiktam biudžeto projektui.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Kviečiu į tribūną B. Vėsaitę. Kalbės savo vardu. Laikas - iki 5 min.
     B. VĖSAITĖ (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, ką tik opozicija čia kalbėjo apie netikusį biudžetą. Man tai jis atrodo kaip optimistinis biudžetas. Ir tikrai opozicijai nereikėtų verkšlenti, jeigu ne buvusios Vyriausybės skola, kuri dabar siekia daugiau negu 53 mlrd. ir 2,3 mlrd. skolos aptarnavimo išlaidos, tai žiūrėkite, turėdami tuos milijardus mes jau ne tik būtume kompensavę skriaudą pensininkams, bet ir atkurtume, padidintume atlyginimus socialiniams darbuotojams, ne tik kultūros ir policijos darbuotojams, bet ir medikams, mokytojams, visam viešajam sektoriui. Tai turbūt reikėtų atidžiau pasižiūrėti ir į save, ką pridarėte.
    Kas man dabar patinka iš šio biudžeto? Vis dėlto regioninė plėtra. Be verslo plėtros mes, be abejo, iš verslo plėtros regionuose tikrai neturėsime pliuso į šitą biudžetą. Nors šiaip vartotojų lūkesčiai yra optimistiniai ir žmonės tikrai nusiteikę gerai, nors dabar tikrai niūrus metų laikotarpis.
    Dėl pensininkų. Žiūrėkite, Finansų ministerija mums padarė skaičiavimus, aišku, nežinau, ar jie tikslūs. Bet jeigu mes panaikiname socialinio teisingumo deficitą ir nuo liepos 1 d. imamės įvesti progresinius mokesčius, mums atsiranda apie 0,6 mlrd. Lt šaltinis. Iš tikrųjų mes galėtume ištaisyti buvusios Vyriausybės klaidą ir skriaudą, padarytą pensininkams. Ir tai yra realus šaltinis. Tada tie, kuriems dabar padidinti atlyginimai, tikrai sumokėtų daugiau į šitą biudžetą, tikrai manau, kad šitoje salėje mes atrasime politinės valios padaryti šituos pokyčius. Taigi, manau, tas socialinio teisingumo deficitas, kurį galbūt turi šitas biudžetas, bus panaikintas.
    Svarbu ne tik žmonių pajamos, bet ir išlaidos. Žiūrėkite, gerbiamieji kolegos, dabar už energetinius resursus žmonės, ypač didmiesčių, daugiabučių gyventojai, išleisdavo daugiau negu trečdalį savo biudžeto. Ir šios lėšos buvo išvežamos iš Lietuvos už dujas. Dabar vis daugiau savivaldybių pereina prie biokuro. Tai yra vietinis šaltinis, vadinasi, lėšų mes neišvešime, šios lėšos liks Lietuvoje. Ir daugiau lėšų, kadangi mažėja pirmą kartą (po ketverių metų mažėja!) žmonių išlaidos už dujas, už elektros energiją, šios lėšos galės būti panaudojamos vartojimui. Tai vėlgi šiek tiek judins mūsų ekonomiką, tai leidžia optimistiškai nusiteikti mums.
    Be abejo, aš nesu labai laiminga dėl Kauno miesto Panemunės tilto, nes kol kas negavome optimistinių prognozių, tik pažadus, kad jis bus atstatomas. Be to, ir Kauno miesto skolinimosi limitas, jeigu ir bus padidintas 5 %, tai vis tiek reikia 50, ne 45. Bet tai yra smulkmenos. Aš manau, kad tikrai mes šitą išgyvensime, jeigu savivaldybėms bus padidintas skolinimosi limitas, jos tikrai galės investuoti į savo infrastruktūrą.
    Taigi siūlyti... Socialdemokratų frakcijos vardu aš siūlyčiau palaikyti šitą biudžetą, kuris suteikia daug vilties ir optimizmo.
     PIRMININKAS. Dėkoju gerbiamajai Birutei už truputėlį sutaupyto laiko. Kviečiu į tribūną A. Kubilių. Frakcijos vardu kalbės. Laikas - iki 7 min.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš atėjau čia pasakyti keletą labai paprastų žodžių, kodėl mes, Tėvynės sąjunga-Lietuvos krikščionys demokratai, negalime balsuoti už kitų metų biudžetą. Iš tiesų kalbant apie biudžetus reikia labai aiškiai suprasti, yra dalykų, kurie kiekviename biudžete niekaip nesiskiria metai iš metų, čia nėra ko kalbėti ir girtis, kad jame kas nors labai pagerėjo. Ar tai būtų mokyklų finansavimas, ar tai būtų, sakysim, pašalpų išmokėjimas, yra standartiniai dalykai, kurie ir kitų metų biudžete yra standartiškai neblogai sudėlioti, dėl to čia nėra ką daug diskutuoti.
    Bet kiekviena valdžia, teikdama biudžetą, na, bando tą biudžetą kuo nors padaryti kitokį. Ir šis biudžetas, t. y. 2014 m. biudžetas, šitai valdžiai yra, na, tas biudžetas, kuriame ji parodo tai, kas jai labiausiai rūpi, t. y. vienas... keletas dalykų, kurie jai labiausiai rūpi. Mums krizė sukūrė tokias aplinkybes, kad mes turėjome jau 2009 m. biudžetą, t. y. patį pirmąjį savo biudžetą, padaryti tokį, koks... kuriame turėjo atsispindėti mūsų valia, tuo tarpu dabartinei valdžiai gyvenimas susiklostė šiek tiek geriau, lengviau, ekonomika iš krizės gana sėkmingai išlipa, todėl 2014 m. biudžetas yra tas biudžetas, kuriame turime pamatyti, kas gi rūpi šitai valdžiai.
    Ir aš noriu keletą dalykų čia labai paprastai ir parodyti, kuo pasižymi kitų metų biudžetas. Kitų metų biudžetas pasižymi visų pirma tuo, kad valdžiai jis yra tikrai geras. Nepaisant mūsų visų opozicijos pastangų sustabdyti valdžios gobšumą ir norą pagal kitų metų biudžetą visų pirma pasirūpinti savo atlyginimais, mums nepavyko to padaryti. Pagal kitų metų biudžetą 30 % auga atlyginimai ministrams, premjerui, aukštiems teisėjams, tarp jų ir Seimo nariai po šita, taip sakant, galimybe irgi save labai gudriai pakišo. Tai noriu priminti trisdešimt... Tai noriu priminti 2009 m. biudžetą. Kuo jis išsiskyrė? Jis išsiskyrė tuo, kad mes mažinome 38 % atlyginimus ministrams, premjerui ir visiems kitiems aukštiems pareigūnams. Štai koks skirtumas. Jūsų biudžete 30 % atlyginimai auga, mūsų biudžete 38 % valdžiai atlyginimai mažėja.
    Dabar antras bruožas, pagal kurį jūsų, taip sakant, biudžetavimas skiriasi. Pažiūrėkite jau į šiuo metus, kas ypač buvo matoma, tai prabangūs automobiliai ministrams. Kitų metų biudžete lygiai tas pats, galima tą patį matyti. Tuo tarpu mūsų biudžetas 2009 m. pasižymėjo tuo, kad 57 % sumažinome visas ministrų reprezentacines išlaidas. Gerai, kad dar dabar nedrįstate bent šitų pinigų sau irgi dvigubai padidinti.
    Štai šiame visame fone visiškai akivaizdus dalykas yra tas faktas, kad pensininkai yra vienintelė grupė, kurie lieka už biudžeto. Tai yra akivaizdus faktas. Visos kalbos apie viršplaninius biudžetus ir dar ką nors yra kalbos apie tai, kas yra už biudžeto. Todėl iš tikrųjų visiškai akivaizdu, kad už tokį socialiai neteisingą biudžetą, kai valdžiai atlyginimai didėja 30 %, bendras planuojamas atlyginimų augimas yra 5,5 %, o pensininkams yra 0, aš tikrai manau, kad ne tik mes vieni, būdami opozicijoje, negalime balsuoti, todėl ir dar sykį noriu pakartoti, kad nesurandant kitų metų biudžete... Aš visiškai pritariu gerbiamajai V. Baltraitienei, kuri labai paprastai pasakė - taigi kalbame apie 100 mln. Lt, ne apie 1 mlrd., ne apie 2 mlrd., apie 100 mln. Lt, kurie bent simboliškai, bent 20 Lt leistų ar kompensuoti, ar padidinti pensijas ir leistų labai aiškiai pasakyti, kad mums rūpi visi žmonės, ne tiktai savi žmonės iš savos valdžios. Mums rūpi visi žmonės, mums rūpi ypač tie žmonės, kuriems yra sunkiausia. Šito mes visiškai nematome kitų metų biudžete, nepaisant to, kad visas Seimas absoliučiai vieningai pritarė Seimo rezoliucijai, kuria ragino Vyriausybę pamatyti ir šį klausimą, ir šį aspektą. Vyriausybė labai šaltai ir abejingai pasakė - ne, mes šito nespręsime, jūs, pensininkai, esate už biudžeto. Štai todėl mes ir siūlome nebalsuoti už kitų metų biudžetą.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu į tribūną K. Masiulį.
     K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kas man labiausiai krenta į akis ir kas labiausiai kliūna, kad šitą biudžetą rengė koalicija, kuri save vadina kairiąja ir kad joje yra socialdemokratai. Taip socialiai nejautriai pažiūrėti į biudžetą galėtų tiktai patys labiausi dešinieji, kokie nors amerikietiškieji libertarai. Ekonomika po truputį atsigauna, planuojamos pajamos auga 3,4 %, išlaidas planuojama padidinti 6 %. Taigi išlaidauti yra norima daug stipriau, negu auga pajamos, ir pažiūrėkime, kaip tos išlaidos yra paskirstomos. Tos išlaidos paskirstomos taip, kad visas padidėjęs valstybės biudžetas nukeliauja į elito kišenes. Jeigu elitas puotauja, tiems, kuriuos socialdemokratai turėtų labiausiai ginti, atitenka trupiniai. Kai kam atitenka trupiniai, šiek tiek yra patrupinama kultūrininkams, šiek tiek yra patrupinama policininkams, visiems kitiems yra pakišama viena pirštų kombinacija, kuri lietuviškai yra labai nemandagi. Ir tai yra socialdemokratų biudžetas.
    Čia, šioje koalicijoje, dar yra ir darbiečiai, kurie kalbėjo apie generuojančią ekonomiką. Kas čia yra skirta ekonomikai generuoti? Nieko ekonomikai čia nėra paskirta. Mes matome, valstybinių įmonių įsipareigojimai ir įpareigojimai, kurie buvo anksčiau pakankamai stiprūs, įpareigojimai prisidėti prie biudžeto formavimo ir įnešti savo indėlį į biudžetą, tai šitie įpareigojimai valstybinėms įmonėms visiškai panaikinami. Leidžiama toms pačioms įmonėms pasilikti šituos pinigus. Vadinasi, finansinė įmonių drausmė yra sunaikinama. Mes matome Vilnių, kuris toliau lyg niekur nieko smunka į finansinį kolapsą, ir yra tiesiog metamas menkas gelbėjimo ratas, kai reikėtų jau, matyt, galvoti apie skubias Vilniaus gelbėjimo priemones.
    Pasirodo, socialdemokratai turi slaptą ginklą gelbėti biudžetą ir tas slaptas ginklas yra skiedros, nes B. Vėsaitė sakė, kad biudžetą pripildys iš biokuro skiedrų. Tai yra tiktai pažadas pripildyti biudžetą skiedrų, bet į biudžetą būtų geriau, kad eitų pinigai. Lygiai taip pat yra kažkoks keistas pažadas įvesti progresinius mokesčius ir vėl kažkokių pinigų pripildyti. Socialdemokratai aštuonerius metus įvedinėjo progresinį mokestį... (Balsai salėje) 17 metų įvedinėja progresinį mokestį. Dabar aš matau, kad iš tų pažadų lieka tiktai skiedros, kuriomis biudžetas bus pamaitintas. (Balsai salėje) Tačiau išlaidaujama savęs nepamirštant, bet pamirštant šituos labiausiai nuskriaustus žmones.
    Siūlau nebalsuoti už šitą biudžetą, jo nepalaikyti, balsuoti prieš. Tegul valdantieji, jeigu jau jie pasidabino socialdemokratų pavadinimais, tegul ir padaro biudžetą, kuris atitiktų jų pavadinimus. Tegul neapgaudinėja labiausiai nuskurdintų žmonių...
     PIRMININKAS. Laikas...
     K. MASIULIS (TS-LKDF). ...ir tegul patys nesimaitina jų sąskaita.
     PIRMININKAS. ...baigėsi. Kviečiu į tribūną V. Gapšį kalbėti Darbo partijos frakcijos vardu. Iki 7 min.
     V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamieji Seimo nariai, iš tikrųjų svarbus momentas - biudžetas, antrasis svarstymas. Mes turėsime apsispręsti, kaip valstybė gyvuos ateinančius metus, kokie finansai bus vienoje ar kitoje pusėje. Žinote, turėjau parengęs kalbą, kurios nesinešiau, nes ji tiko iki tol, kol pakalbėjo iš šios tribūnos finansų ministras. Ta kalba buvo apie tai, kad pagaliau mes socialiai ir jautriai pasižiūrėsime į biudžetą, kad būtent pensininkai (tie, apie kuriuos kalba opozicija) bus mūsų prioritetas, bet tie žodžiai, kuriuos pasakė, mane nustebino, todėl aš duodu savo įsipareigojimą. Jeigu finansų ministras negali įsipareigoti, aš, kaip Seimo narys, esu laisvas pats įsipareigoti žmonėms, savo rinkėjams, tiems pensininkams, kurie balsavo, kurie ateina ir dažniausiai dalyvauja apsispręsdami. Jie išrinko tą Vyriausybę, kuri, manė, socialiai jautriai žiūrės į jų problemas. Todėl mano asmeninis įsipareigojimas: jeigu Vyriausybė turės viršplaninių lėšų, taip, kaip numatyta Seimo nutarime, ir jeigu jų nepaskirstys pirmiausia pensininkams ir nesuteiks prioriteto, kaip yra numatyta Vyriausybės nutarime, aš atsistatydinsiu iš Darbo partijos frakcijos seniūnų ir reikalausiu kiekvieno ministro, kuris yra šioje koalicijoje ir nepalaikė šito Seimo nutarimo įgyvendinimo, lygiai taip pat asmeninės atsakomybės. Kad ir kas būtų, ar tai bus socialdemokratas, ar tai bus darbietis, ar tai bus tvarkietis, ir neįgyvendins šito nutarimo, jeigu bus tų viršplaninių lėšų, aš reikalausiu atsakomybės. (Balsai salėje: "O jeigu nebus?") Šitoje vietoje aš pats prisiėmiau atsakomybę, kad aš pats tada negalėsiu vadovauti frakcijai, kuri neiškovojo to svarbaus žmonėms dalyko.
    Dar daugiau. Aš manau, kad bus nesąžininga nė vienam Seimo nariui imti tą dalį virš, kuri dabar yra numatyta ir biudžete, ir panašiai, kur dėl valstybės Konstitucinio Teismo tam tikrų sprendimų yra priimta, todėl aš įsipareigoju savo tą dalį, kuri bus virš to ir bus padidėjimas, skirti labdarai, jeigu Vyriausybė, turėdama viršplaninių lėšų, jų neskirs pirmiausia pensininkams. Aš būtent skirsiu tai organizacijai, kuri rūpinasi pensininkais, tą viršplaninę dalį. Tai yra mano asmeninis įsipareigojimas dėl šio biudžeto.
    Aš pritarsiu tam biudžetui, nes tikiu, kad vis dėlto koalicija ras savyje jėgų tuos ministrus, kurie taip nejautriai kartais sureaguoja, pastatyti ant tų vėžių, kurios yra teisingos pagal mūsų Vyriausybės programą, ir Vyriausybės programa bus įvykdyta. Dėl to aš suteikiu savo balso avansą ministrams, bet prisižadu kovoti už kiekvieną sprendimą, kuris yra įpareigotas... Vyriausybė yra įpareigota Seimo. Mano pažadas yra viešas iš šios tribūnos. Ir aš manau, kad kiekvienas Seimo narys turėtų pasielgti lygiai taip pat ir taip pat kovoti už kiekvieną mūsų duotą pažadą rinkėjams. Ačiū.
     PIRMININKAS. Kviečiu į tribūną B. Bradauską. Frakcijos vardu - iki 7 min. Prašom, laikas jau bėga.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, be abejo, mane daugiau negu nustebino paskutinis pasisakymas, kuris, nežinau, kam čia buvo skirtas ir kokio tikslo siekiama. Pone Gapšy, tada palenktyniaukime. Aš visą savo atlyginimą jau 15 metų atiduodu labdarai, o jūs žadate tik dabar atiduoti tą perviršį. Tai galbūt visą atiduokite! Lygiai taip pat ir A. Kubilių kviečiu atiduoti labdarai. Ir pabaikime šitą piarą dėstyti iš šios tribūnos! Nes tai, ką jūs čia kartais kalbate, yra visiško nesubrendimo demonstravimas.
    Dabar iš esmės. Aš nežinau, kokias reikia turėti akis - kiaulės, šernakiaulės ar šernakuilio - išeiti iš dešinės valdančiųjų pusės ir kalbėti tuos dalykus, kuriuos patys čia pridarė. (Balsai salėje) Atėmė pensijas iš žmonių, sumažino atlyginimus, savivaldybėms sumažino finansavimą - visa tai pridirbo buvusi valdžia. Dabar atėję čia iš tribūnos ir J. Razma, ir A. Kubilius, ir K. Masiulis, kurio galva pripildyta skiedrų, ne biudžeto... Sakykite, kaip jūs galite šitaip kalbėti? Ar sąžinės bent kiek turite kalbėti apie tai, ką jūs ką tik pridarėte, ir verčiate kitiems visą tą bėdą? Bet mes, socialdemokratai ir dabartinė valdančioji koalicija, tam ir esame pašaukti, kad visa tai, ką dešinieji pridirbo per savo valdymo metus, turime taisyti. Taip buvo 2000 m., taip yra ir šiais metais.
    Aš ne veltui prašiau ministro inventorizuoti, liaudiškai sakant, sandėlį, kurį mes priimame. Bet aš šiandien galiu pasakyti kai kuriuos skaičius. Būtent kalbama apie savivaldybių prasiskolinimą, ypač Vilniaus miesto blogą padėtį. 711 mln., gerbiamieji, per savo ketverius valdymo metus neatidavėte gyventojų pajamų mokesčio, kas priklausė, savivaldybėms! Įsiklausykite į tuos skaičius, gal vieną kartą nutilsite!
    Apie žemės ūkį kalbate. Vien tik melioracijai nurėžėte po įprasto finansavimo 60 mln. Per ketverius metus neatidavėte 120 mln., privertėte melioracijos griovius užželti ir pabloginti situaciją žemės ūkyje. Įvairiose srityse, kurias tik paliestume, jūs viską padarėte blogiau, o dabar norite, kad mes atėję per pusę metų viską ištaisytume. Mes ištaisysim, tikrai ištaisysim jūsų duobėtą kelią ir užlyginsim duobes, bet, aišku, ne per pusę metų. (Balsai salėje)
    Dabar dėl šešėlinės ekonomikos. Absoliučiai nieko nepadarėte. Dabar kalbate apie tai, kad dyzeliną įveža ir panašiai. Vien tiktai Biudžeto ir finansų komiteto iniciatyva dabar jau yra apskaičiuota ir imtasi priemonių dėl kontrabandos sumažinimo. Vaisiai greitai bus matyti. Ką darėte jūs ketverius metus? Man labai įdomu. Šešėlinei ekonomikai skelbėte karą, bet tik didinote ją, taip didinate ir šiandien.
    Atėjęs vienas Biudžeto ir finansų komiteto narys, pirmininko pavaduotojas, sako: mes tapome kompensacijų šalimi. Viešpatie tu mano! Kas gi pridirba tų dalykų, kad reikia kompensuoti? Per ketverius valdymo metus jūs tiek pridirbote, kad dabar vėl reikia kompensuoti. 2000 m. palikote negrąžintus indėlius, už žemę ir taip toliau, nekilnojamąjį turtą - reikėjo kompensuoti.
    Tai nepridirbkite taip, kad reikėtų kompensuoti. Mes nė vieno tokio dalyko nepadarome valdydami, kad reikėtų kam nors kompensuoti. Nė vieno dalyko! Tik po jūsų valdymo prasideda visos kompensacijos, ir labai gaila, kad reikia kompensuoti mums. Štai, kas dabar kompensuos Kelių fondui? Įstatymą reikėjo vykdyti ir atskaitymus nuo akcizo atiduoti Kelių fondui. Neatidavėte 1 mlrd. Lt. Kas kompensuos? Kas kompensuos sveikatos reikalams, kur pridirbote 0,5 mlrd. nuostolių? Kas kompensuos atlyginimams 1 mlrd., pensijoms 1 mlrd.? Ir taip be galo, be krašto.
    Štai kur jūsų valdymo išdavos, ir dabar reikia, dar kartą sakau, turėti sąžinės ateiti į šitą tribūną ir kalbėti, ir dar iškreipti tai, ką pasakė finansų ministras. Jis pasakė, kad biudžetas turės būti pataisytas kompensuojant pensijas. Jis nepasakė, kad mes nekompensuosime. Jis pasakė: "Biudžetas turės būti pataisytas", o biudžetą mes pataisysime, ir jūs nesijaudinkite, neišgyvenkite. Tikrai pradėsime pensininkams kompensuoti, nežiūrint į tai, ar V. Gapšys atsistatydins iš kokio nors posto, ar neatsistatydins.
    Gerbiamieji, šitas biudžetas yra kiek įmanoma sutvarkytas taip, kad atitiktų visos valstybės lūkesčius, kad nevarytų valstybės į bankrotą, kad nevarytų kaip Graikijos, Ispanijos ir taip toliau. Todėl jeigu mes norime gyventi tvarkingai, turime pasitikėti šia Vyriausybe, kuri labai puikiai sudėliojo biudžetą ir visoms sritims, kurioms reikia, padidino finansavimą. Aš balsuoju už biudžetą ir kviečiu visus balsuoti taip pat. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kviečiu į tribūną Vyriausybės vadovą premjerą A. Butkevičių.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, labai trumpai! Norėčiau šį kartą kai kurias mintis išsakyti dėl šešėlinės ekonomikos. Turiu pasakyti, kad tikriausiai niekada nebuvo toks didžiulis dėmesys skiriamas kovai su šešėline ekonomika kaip dabar. Jūs netrukus išgirsite apie vieną atliktą labai didelį Lietuvos muitinės departamento, Mokesčių inspekcijos, Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnybos darbą. Pavyko įtikinti ir OLAF'ą, ir tiesiog dėl to, kad Lietuva pirmininkauja, buvo suorganizuotas pasitarimas su kitomis Europos Sąjungos šalimis.
    Buvo išsiaiškinta dėl dyzelinio kuro, kuris keliaudavo iš trečiųjų šalių į Europos Sąjungos šalis per Lietuvą. Tos prekės būdavo išmuitinamos pagal Europos Sąjungos teisę, kitose šalyse dyzelinis kuras būdavo paverčiamas tam tikra alyva ir parduodamas kaip neakcizinė prekė. Kiekis buvo skaičiuojamas sąstatais. Greitai mūsų teisėsaugos institucijos pristatys galutinį raportą Europos Komisijai. Tai yra vertinama kaip didžiulis žingsnis užkertant kelią tolesniam šešėliniam verslui. Kalbama apie naftos produktų, tiksliau, dyzelino, pasirinktą blogą pardavimo neapmokestinant būdą.
    Apie biudžeto planavimą noriu pasakyti, kad planuodama asignavimus šita Vyriausybė tikrai buvo atsižvelgusi į makroekonomikos rodiklių esamą būklę ir kaip dalis viešųjų finansų galėtų paveikti planuojant tolesnę ekonomikos plėtrą, skatinant vidaus vartojimą per gamybos skatinimą, tai yra gyvenamųjų namų tolesnę renovaciją, naujų darbo vietų steigimą. Taip pat yra numatyta ir Vyriausybės pasitarime pirmadienį buvo pritarta viešųjų investicijų plėtros agentūros steigimui. Dabar buvo kalbama tik apie gyvenamųjų namų renovaciją ir bendrabučių renovaciją, nuo kitų metų šita agentūra apims visų ministerijų iš dalies jau vykdomą tam tikrą programą, kuri susijusi su viešosios paskirties objektų energijos taupymu, atnaujinimu. Taip pat reikia pripažinti, kad labai pagerėjęs mokesčių administravimas, ir lapkričio mėnuo buvo tas mėnuo, kai buvo įvykdytas PVM mėnesio plano surinkimas, tai irgi mus nuteikia gana optimistiškai, žiūrint į ateinančių metų perspektyvą, planuojant pajamas pagal atskirus mokesčius.
    Daug buvo išsakyta tam tikrų nuogąstavimų dėl pensijų kompensavimo. Tai aš norėčiau nuraminti, kad šita Vyriausybė yra pasiruošusi šitą užduotį, kuri mums palikta, arba tiesiog paskutiniu metu kai kurių teisėsaugos institucijų priimtus sprendimus, kurie prasilenkė, mano manymu, aš tuo neabejoju, su ekonomine logika, juos tikrai mes įsipareigojame įvykdyti ir įgyvendinti. Kalbant apie ateinančių metų biudžeto asignavimus, kurie yra suplanuoti, tai jie yra suplanuoti tikrai pagrįstai, atsižvelgiant į fiskalinio deficito mažinimą, taip pat galvojant apie ilgalaikę, tvarią ekonomikos plėtrą Lietuvoje. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju premjerui. Tiesiog norėjau paklausti kolegų Seimo narių, yra dar du, norintys kalbėti, bet jie neužsirašė. Ar leidžiame? Bet aš norėčiau paprašyti, jeigu leidžiame, tai iki 3 min., ne ilgiau, nes mes neturime laiko. Neleidžiame? (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, aš prašyčiau balsuoti demokratijos vardan. Kviečiu... Kas už tai, kad leistume dar dviem... (Balsai salėje) Gerbiamieji kolegos, čia negalioja jokie, aš geranoriškai, nes jūs neužsirašėte pagal Statutą, yra tam tikros užsirašymo procedūros, aš tiesiog geranoriškai jūsų noriu paklausti ir noriu balsavimo. Kas už tai, kad dar du kalbėtų, balsuoja už. Apsispręsite jūs patys. (Šurmulys salėje)
    Gerbiamieji kolegos, nepritarta.
    Toliau posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pavaduotojas gerbiamasis A. Sysas.
     PIRMININKAS (A. SYSAS, LSDPF). Gerbiamieji kolegos, norėčiau priminti, kad visus pasiūlymus reikia registruoti dėl 2 varianto. Net jeigu buvote pateikę, juos reikia perregistruoti iki priėmimo. Supratote, kad nebūtų ginčų, kad kažkas kažką užmiršo arba specialiai darė ne taip. Per šoninį mikrofoną - P. Gylys.
     P. GYLYS (DKF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Aš tiesiog nustebęs, kad Seime, esant visą laiką ceitnotinei situacijai, pavyzdžiui, apkaltos grupė dalyvauja, skaito, įvyksta kažkokių techninių nesusipratimų ir frakcijai neduoda pasisakyti. Čia apskritai yra klausimas, ar mes taip paviršutiniškai svarstome biudžetą?
    Antra, turinio požiūriu. Aš manau, kad šitas biudžetas iš esmės nesiskiria nuo konservatorių biudžeto ekonominės filosofijos požiūriu. Toks pat biudžetas iš esmės. Todėl man, pavyzdžiui, keista, kad konservatoriai ar liberalai žada nepalaikyti šito...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, dėl motyvų reikia kalbėti, o ne apskritai pasisakyti. Gerbiamieji kolegos, dabar yra motyvai, kas pritaria biudžetui ir kas nepritaria... Atsiprašau, gerbiamieji kolegos, balsavimas bus dėl priėmimo datos pagal mūsų Statutą. Už kalba P. Gražulis. Nematau. Prieš - R. J. Dagys. Kalbame dėl datos.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kaip supratau iš tokio audringo pono V. Gapšio pasisakymo, apie viršplanines pajamas mes negalėsime net ir diskutuoti, nes kitaip bus sugriauta koalicija, nes viršplaninės pajamos bus paskirstytos kaip visada. Aš manau, kad mes negalime taip greitai priimti šito Biudžeto įstatymo, nes jis neištaisė to, ką mes anksčiau numatėme čia, Seime, pagrindinių ydų.
    Didžiausia yda yra tai, kad, nepaisant visų griausmingų pasižadėjimų, pensininkų sąskaita yra finansuotos visos valstybinės programos, kitos programos, ko net krizės sąlygomis nebuvo daroma: 71 mln. - Darbo biržos finansavimas, 52 mln. - naujos pajamos už tai, kad pensinis amžius yra didinamas; 400 mln., kas buvo anksčiau finansuojama iš biudžeto, - pervedimai į pensinius fondus ir palūkanos, tai sudaro 1 mlrd. 128 mln. 400 mln., krizės sąlygomis buvo duodama iš biudžeto! Finansų ministras viską suplakė į krūvą ir pasakė, kad pensininkų (...) sąskaita galima finansuoti savo programas, žvakių fabrikėlius. Atsiprašau, kokio cinizmo reikia turėti!.. Kai Seimas vienbalsiai atnešė "Sodros" biudžetą, jis atėjo nepataisytas ir iš esmės finansuojamas pensininkų sąskaita. 400 mln., tai yra 50 Lt vidutiniškai didesnės pensijos. Toliau viską, ką jūs sakote, yra tuščias muilo burbulas, štai yra esmė. Jūs tiesiog paėmėte iš pensininkų pinigus ir atidavėte įvairioms skylėms kamšyti, valdininkų atlyginimams ir t. t.
     PIRMININKAS. Mes kalbame apie...
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Todėl siūlau...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis pranešėjau, datą reikėjo pasakyti pačioje pradžioje, o po to aistringą kalbą. Už kalbės M. Bastys. Lygiai taip pat nutrauksiu po dviejų minučių.
     M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tiesų man yra labai keista girdėti pasisakymus, argumentaciją iš dešinės, kai yra kalbama apie pensininkus, kai būtent dešinieji sumažino pensijas ir būtent dešinieji, pažeisdami Konstituciją, peržiūrėjo valstybės tarnautojų atlyginimus. Šiandieną iš tribūnos yra pasisakymai, kurie visiškai nesutampa su pagrindiniu šalies įstatymu, ir tie siūlymai tikrai šiandieną negali būti svarstomi.
    O biudžetas iš tiesų Vyriausybės yra parengtas atsakingai, jautrus, ir manau, kad tikrai biudžetas įgyvendins visus numatytus tikslus. Be abejo, jeigu bus į biudžetą surenkama daugiau, taip pat bus galima kalbėti kitų metų kuriuo nors laikotarpiu ir apie realų pensijų kompensavimą, jeigu į biudžetą bus surenkama daugiau, negu dabar yra suplanuota. O reali svarstymo data gali būti gruodžio 12 d. Dėkoju.
     PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Balsuojame, kad priėmimo stadija yra gruodžio 12 d. Balsavimas. (Triukšmas salėje) Gerbiamasis opozicijos lyderi, jūs žinote, kaip teikiami pasiūlymai, ir nedarykite triukšmo, nereikia. Jūs puikiai žinote, kaip tai reikia daryti. Aš suprantu, kad rodo Lietuvos televizija ir transliuojama per radiją.
    Gerbiamieji kolegos, už balsavo 75, 14 balsavo prieš ir susilaikė 12.
    Dabar suteiksiu žodį dėl vedimo tvarkos.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, jūs racionalus žmogus ir žinote, kad jeigu aš sakau, kad reikia kalbėti dėl vedimo tvarkos, tai reikia suteikti žodį prieš balsavimą, nes dabar šitą balsavimą reikės pakartoti. Aš norėjau pasiūlyti frakcijos vardu visų pirma balsuoti pagal Statuto 177 straipsnio 5 dalį dėl to, kad šį biudžeto projektą reikia grąžinti Vyriausybei pataisyti. Noriu perskaityti šią Statuto normą: "Jeigu (po antrojo svarstymo) yra daug svarbių pastabų dėl valstybės biudžeto projekto, jis gali būti grąžintas Vyriausybei pataisyti." Aš noriu pasakyti, kad pastabos lieka labai svarbios. Visų pirma dėl to, kad visuotinai visam Seimui balsavus dėl to, kad kitų metų valstybės biudžete turi būti numatytos lėšos pensijoms kompensuoti, Vyriausybė to nepadarė. Ir dabar, kai ponas V. Gapšys dievagojasi, kad tikrai bus viršplaninių pajamų, tai tas viršplanines pajamas reikia padaryti planines ir įrašyti į biudžetą. Visa kita yra oro drebinimas. Todėl aš frakcijos vardu reikalauju balsuoti dėl to, kad esant svarbioms pataisoms biudžeto projektas būtų grąžintas Vyriausybei pataisyti.
     PIRMININKAS. A. Butkevičius.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Žinote, truputį keista, kai tokio lygio politikai dar net nėra susipažinę su elementaria biudžeto planavimo vykdymo tvarka. Kada viršplaninės pajamos yra numatomos kažkurioje biudžeto eilutėje? Atleiskite, gerbiamieji, aš manau, kad tam tikri studentai... (Balsai salėje) Klausosi politikų kalbų... Vieną kartą, man atrodo, jau reikėtų šiek tiek kokybiškiau ir atsakingiau kalbėti apie planavimą, biudžeto vykdymą, apie jo kontrolę. Mes 10, 15 metų skleidžiame tam tikrą netiesą arba kai kada parodome savo žemą kompetenciją.
     PIRMININKAS. R. J. Dagys.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Nieko nepasakė! Mano siūlymas balsuoti dėl grąžinimo.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Aš norėjau repliką, bet dabar dėl procedūrinių klausimų. Ar aš galiu pasakyti repliką, ar dabar bus kitas balsavimas?
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Turime balsuoti, perbalsuoti!
     PIRMININKAS. Jūs jau nenorite kalbėti?
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Ne, ne, aš pasinaudosiu replikos teise. Norėjau pasakyti, kad neliktų netiesos, kuri čia skambėjo iš tribūnos. Nuo 2011 iki 2012 metų vidutinės pensijos buvo padidintos 75 Lt, dabar jos nedidėja. Tai yra faktas, o visa kita yra netiesa. 3 mlrd. skolos, kurią jūs palikote ir teko iškuopti, 3 mlrd. prieš krizę, kuriuos reikėjo padengti ir ieškoti šaltinių, tai yra jūsų palikimas taip pat ekonominės gerovės kėlimo metu. Ir jūs tą patį dabar siūlote daryti. O jūsų pažadai, gerbiamasis Butkevičiau, kad jūs čia įsipareigoję, nepatvirtinti jokiais norminiais aktais, ir tai yra tuščios šnekos. Tai irgi Biudžeto sandaros įstatymo reikalavimas - pagrįsti dokumentais, o ne savo pamąstymais apie ateitį.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, gerbiamasis opozicijos lyderi, jūs daug kalbėjote, bet nepaminėjote nė vienos svarbios priežasties, išskyrus tai, kad V. Gapšys paminėjo viršplanines pajamas. Tai yra visos svarbios priežastys. Labai gerai žinodamas Statuto 7 straipsnį jūs turėjote pateikti tas pastabas, o ne virti, nedaryti audros stiklinėje. Šiuo atveju jūs keliate audrą stiklinėje.
    Gerbiamieji kolegos, kad nebūtų nereikalingo triukšmo, mums reikia dirbti toliau. Aš siūlau balsuoti už konservatorių siūlymą, kad būtų grąžinta Vyriausybei patobulinti, ir nutrauksime diskusijas. Viskas. Nesiginčykime! Nutrauksime nereikalingas diskusijas. (Balsai salėje) Tuoj, repliką po...
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, kas čia vyksta šioje salėje? Kažkas susigalvojo, iššoko, pasiūlė nestatutiškai ir dėl šventos ramybės visą laiką konservatoriams daromos nuolaidos! Atsistojo gerbiamasis R. J. Dagys, nesąmones šneka apie 3 mlrd., kuriuos jis, nežinau, gal šią naktį susapnavo, o mes priimame kaip gryną pinigą. Vėl dabar šokinėjimas. Yra nustatyta data ir prašau laikytis ir baigti klausimo svarstymą.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, ačiū už pasiūlymus, bet pirmiausia balsuojame. Balsuojame, ar pritariate A. Kubiliaus siūlymui. Balsavimas.
    Už pasiūlymą balsavo 36, 72 balsavo prieš. Klausimas baigtas.
    Prašom.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš negavau teisės pasisakyti, todėl irgi negaliu praleisti to, kad yra sakoma netiesa iš tribūnos. Kai buvo pasakyta, kad melioracija buvo apleista valdant mūsų Vyriausybei, tai aš galiu pasakyti gerbiamajam B. Bradauskui, kad buvo lėšų per europinius projektus, tiesiogiai per ūkininkus skirta apie 400 mln., ir per visą nepriklausomybę tokių pinigų nebuvo skirta. Reikia atsakingai kalbėti, kai kalbate iš tribūnos.

11.57 val.
    Pelno mokesčio įstatymo 12, 30, 43 straipsnių ir 3 priedėlio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-1100(2)ES (svarstymo tęsinys)

     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, svarstome darbotvarkės 2-2b klausimą - Pelno mokesčio įstatymo 12, 30, 43 straipsnių ir 3 priedėlio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą Nr. XIIP-1100(2)ES. Pranešėjas - A. Palionis. Jau visi kalbėjo. Dabar svarstome tik pasiūlymus. Pradedame nuo Seimo nario K. Glavecko ir P. Auštrevičiaus pasiūlymo, kuriam iš dalies pritarta. Ar K. Glaveckas sutinka? Sutinkate? Gerbiamieji kolegos, autoriai sutinka, tai balsuoti ir nereikia.
    Antras pasiūlymas yra R. Markausko ir A. Palionio, jam yra nepritarta. Andrius stovi tribūnoje, tai gal Raimundas kalbės.
     R. MARKAUSKAS (DPF). Mielieji kolegos, kad būtų išvengta investicijų perkėlimo į kitas šalis, siūloma neapmokestinti negyvybės draudimo įmonių investicijų į vyriausybių vertybinius popierius ir 12 straipsnyje įrašyti taip: "Negyvybės draudimo įmonių Europos ekonominės erdvės valstybių vyriausybių, taip pat Europos ekonominės erdvės valstybių politinių ar teritorijos administracinių padalinių vertybinių popierių investicinės pajamos." Viskas.
     PIRMININKAS. Dėkoju. (Balsai salėje) Negalima dabar, ne tas žanras. Minutėlę, gerbiamasis. (Balsai salėje) Prieš balsavimą aš jums suteiksiu žodį, prieš balsavimą. Komiteto nuomonė?
     A. PALIONIS (LSDPF). Komitetas nepritarė, pritarė Vyriausybės nuomonei. Tai būtų išskirta iš kitų ūkio subjektų, nes ši lengvata būtų naudojama tik draudimo įmonėms negyvybės draudimo srityje. Vyriausybė, aišku, pateikė išvadą, kiek prarastų biudžetas visam sektoriui... į valstybės vertybinius popierius investicijoms padarius lengvatas.
     PIRMININKAS. Gal galite garsiau kalbėti?
     A. PALIONIS (LSDPF). Tai būtų 12 mln. Lt. Realiai draudiminiame negyvybės sektoriuje tai būtų šimtai tūkstančių litų.
     PIRMININKAS. Ačiū. Per šoninį mikrofoną B. Bradauskas.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, paskelbiu, kad aš nusišalinu nuo šio klausimo svarstymo dėl galimo privačių ir viešųjų interesų konflikto.
     PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, reikia 10 balsų, palaikančių šias pataisas. Balsuojame dėl pasiūlymo palaikymo.
    Gerbiamieji kolegos, balsuojame už pataisas, kurioms Vyriausybė nepritaria. (Triukšmas salėje)
     A. PALIONIS (LSDPF). 10 balsų.
     PIRMININKAS. Yra 33 palaikantys balsai. Svarstymo stadija. Vienas - prieš, vienas - už šią pataisą. I. Degutienė - prieš. Prašom.
     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad pasiūlymas kaip ir logiškas, bet yra du dalykai. Pirma. Biudžetas dėl to netenka pajamų, o antra, bet kokios išimtys iš karto sujaukia visą sistemą. Lygiai taip pat šiuo atveju norėtųsi, kad Finansų ministerijos būtų labai aiški, vientisa pozicija dėl pelno mokesčio lengvatų ar vieniems, ar kitiems. Dabar proginės lengvatos vienu atveju vieniems, kitu atveju - kitiems. Norėtųsi tokio sisteminio požiūrio į visą mokestinę sistemą, taip pat ir į pelno mokesčio lengvatų taikymą. Todėl aš tikrai siūlyčiau nepritarti, tuo labiau kad biudžetui tai yra nuostolis.
     PIRMININKAS. Gerai, kolegos. Raimundai, jūs dėl savo pataisos kalbėti negalite. Balsuojame.
    Už pataisą balsavo 33, prieš - 16, susilaikė 45. Jai nepritarta.
    Svarstome Seimo nario J. Razmos pasiūlymą, kuriam yra nepritarta. Suteikiame žodį J. Razmai.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad nėra ypatingos būtinybės keisti dabar galiojančius nuostolių perkėlimo principus. Todėl aš siūlau išbraukti 2 straipsnį, kuriame yra įrašyti projekto pakeitimai. Manau, logiška, jog įmonės kartais gali turėti keletą metų paeiliui nuostolingą veiklą, po to keletą metų pelningą. Mes turime žiūrėti į jų situaciją ilgu laikotarpiu ir neapriboti 50 %, ribodami metus. Iki šiol tai veikė, niekam neužkliuvo, ir nežinau, kodėl čia prireikė dabar keisti.
     PIRMININKAS. Komiteto nuomonė?
     A. PALIONIS (LSDPF). Komiteto nuomonė yra nepritarti. Pagrindiniai komiteto argumentai buvo, kad tai nesiūlo riboti mokestinių nuostolių atskaitymo laike, o tik jų atskaitymą išdėstyti per ilgesnį laikotarpį.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Atsiprašau. B. Bradauskas - prieš.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamieji kolegos, valstybė negali rizikuoti sudarydama biudžetą... šimtu procentų, sakykime, svyravimų dėl pelno ar nuostolių gavimo vienos ar kitos įmonės. Gali būti labai didelės įmonės, kurios gali gauti ar negauti pelno, ir perkelti į kitus metus šimtu procentų nuostolius - tai sumažintų planuojamas biudžeto pajamas ir tai galėtų atsiliepti iki 100 mln. ir daugiau. Todėl bent jau 70 % leisti perkelti į nuostolius praeitų metų, kam Biudžeto ir finansų komitetas yra pritaręs, aš manau, tai atitinka ir verslininkų pritarimą, ir biudžeto stabilumo garantą.
     PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kas pritaria Seimo nario J. Razmos siūlymui, balsuoja už, kas turi kitokią nuomonę, balsuoja prieš. Komitetas nepritarė.
    Už - 25, prieš - 30, susilaikė 33. Pasiūlymui nepritarta.
    Svarstome Seimo nario K. Glavecko pasiūlymą, kuriam pritarta. Svarstyti nereikia. Ar bendru sutarimu galime pritarti? Galime. Ačiū.
    Dėl 3 straipsnio yra kita Seimo nario J. Razmos pataisa. Prašom.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, pataisos buvo susijusios, todėl jeigu nepritarta pirmajai, dėl antrosios balsuoti nereikia.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Nebalsuojame. Yra K. Glavecko pataisa, kuriai yra pritarta. Ar galime bendru sutarimu pritarti?
     A. PALIONIS (LSDPF). Galime.
     PIRMININKAS. Pritariame. Seimo nario R. Sinkevičiaus pasiūlymas, kuriam nepritarta. Ar kas nors nori atstovauti Seimo nariui R. Sinkevičiui? Tada reikia balsuoti. Komitetas nepritarė. Balsuojame, reikia procedūriškai. Kas pritaria R. Sinkevičiaus siūlymui, balsuoja už, kas turi kitokią nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko. Komitetas nepritarė.
    Už - 10, prieš - 12, susilaikė 66. Siūlymui nepritarta. (Balsai salėje)
    Nėra kam pristatyti, aš klausiau, niekas nepristatė. 5 straipsnis - "Įstatymo taikymas". Vyriausybės siūlymas yra pritarti. Dėl R. Sinkevičiaus pasiūlymo mes jau balsavome.
    Kas dėl Pelno mokesčio įstatymo nori kalbėti už ir prieš? Už kalbės K. Glaveckas.
     K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamieji kolegos, tos korekcijos, kurias mes padarėme, situacijos daug nepagerins, bet, svarbiausia, nepablogins. Nuostolių perkėlimas į kitus metus pakoreguotas ir nepriimtas sprendimas, kad 50 %, o 70 %, taip pat padarytos kai kurios suderinamos pelno mokesčio ir finansinių instrumentų taikymo srities korekcijos. Atsižvelgdamas į tai siūlau pritarti įstatymo projektui. Ačiū.
     PIRMININKAS. Prieš kalbės J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, manau, tikrai nebuvo būtinybės keisti šį Pelno mokesčio įstatymą, reikėjo palikti dabar galiojančią nuostolių perkėlimo sistemą. Lyg ir patys autoriai pripažįsta, kad sumanymas klaidingas, štai nuo 50 % jau nueina link 70 %, o dar geriau, kad vis dėlto liktų šimtas, kaip buvo dabar. Matyt, reikėtų realiai vertinti situaciją, kad ne vienus metus iš eilės veikla gali būti ir nuostolinga, ir pelninga. Jeigu mes norime tą bendrą rezultatą apmokestinti, tai ilgesnį laikotarpį reikia duoti subalansavimo galimybę. Todėl nepritaria ir verslas, manau, ne iš vienos asociacijos gavote nepritarimo pareiškimus, nesuprantama, kodėl būtinai reikia tai keisti.
     PIRMININKAS. Ačiū. Balsuojame dėl Pelno mokesčio įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto.
    Už - 61, prieš - 17, susilaikė 15. Pelno mokesčio įstatymo kai kurių straipsnių ir priedėlio pakeitimo ir papildymo įstatymui pritarta po svarstymo.

12.10 val.
    Seimo nutarimo "Dėl 2014 m., 2015 m. ir 2016 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų konsoliduotos visumos planuojamų rodiklių" projektas Nr. XIIP-1101(2) (svarstymas)

    Svarstome Seimo nutarimo "Dėl 2014 m., 2015 m. ir 2016 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų konsoliduotos visumos planuojamų rodiklių" projektą Nr. XIIP-1101. Svarstymo stadija. Kviečiu B. Bradauską į tribūną.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, Biudžeto ir finansų komitetas svarstė Seimo nutarimo "Dėl 2014 m., 2015 m. ir 2016 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų konsoliduotos visumos planuojamų rodiklių" projektą ir jam bendru sutarimu pritarė. Skaičius jūs matote, jie jums pateikti. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkojame komiteto pirmininkui. Diskutuoti yra užsirašę du Seimo nariai. Kviečiu į tribūną K. Glavecką.
     K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji kolegos, atrodo, šitas nutarimas nelabai svarbus, bet jis parodo mūsų požiūrį į artimiausių trejų metų perspektyvą. Kai jūs pažiūrėsite į išlaidų ir pajamų aritmetiką, tai pamatysite, kad nuo 2015 metų yra planuojamas jau proficitas, kitaip sakant, teigiamas biudžetas. Be abejo, tai yra geras dalykas, noras yra sektinas ir siekiamybė yra gera, tačiau grėsmių, kurios egzistuoja, ir rizikos, pats finansų ministras puikiai supranta, yra. Jos atsiranda ne vien iš tarptautinių rinkų, iš euro zonos, galų gale ir iš pasaulinės ekonomikos situacijos, kuri yra, bet taip pat ir iš Lietuvos, jos eksporto, pavyzdžiui, strategijos, galų gale vidaus vartojimo ir kitų dalykų, to psichologinio žmonių ir investorių euro įvedimo laukimo. Tas turės įtakos, be abejo, taip pat ir 2014 m., ir 2015 m. vidaus vartojimo, taip pat investicijų ir visiems kitiems parametrams. Todėl aš manau, kad tas projektas, kuris yra pateiktas, mūsų, liberalų, supratimu, yra per daug optimistinis. Mes manome, kad jį reikėtų vis dėlto koreguoti ir daryti jį realų. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Buvo ir antrasis, norintis kalbėti, bet jis dingo. Gerbiamieji kolegos, daugiau diskusijoje kalbančių nėra.
    Dėl motyvų. K. Masiulis - prieš. Kęstučio nėra. Gal Bronius nekalbės už? Balsuosime. Vis tiek nori replikuoti.
     B. BRADAUSKAS (LSDPF). Dėkoju. Aš tik repliką norėčiau pasakyti gerbiamajam K. Glaveckui. Komitete jis balsavo už, o dabar kalba kitaip. Tai reikėtų apsispręsti. Dėkoju.
     PIRMININKAS. Yra žmogiška keisti požiūrius. Balsuojame.
    Už balsavo 57, prieš - 2, susilaikė 17. Seimo nutarimo "Dėl 2014 m., 2015 m. ir 2016 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų konsoliduotos visumos planuojamų rodiklių" projektui po svarstymo pritarta.

12.15 val.
    Valstybės tarnybos įstatymo 3 priedo pakeitimo ir kai kurių su juo susijusių įstatymų pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Nr. XIIP-1117(2) (svarstymas)

    Svarstome darbotvarkės 1-3 klausimą - Valstybės tarnybos įstatymo 3 priedo pakeitimo ir kai kurių su juo susijusių įstatymų pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektą Nr. XIIP-1117(2). Svarstymo stadija. Pranešėja - M. Petrauskienė.
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas svarstė ir nutarė pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui ir komiteto išvadoms. Pritarta bendru sutarimu.
     PIRMININKAS. Ačiū. R. Markauskas, Biudžeto ir finansų komitetas.
     R. MARKAUSKAS (DPF). ...kolegos, Biudžeto ir finansų komitetas svarstė ir vienbalsiai pritarė.
     PIRMININKAS. Socialinių reikalų ir darbo komiteto išvadą turėčiau pristatyti aš. Komitetas svarstė, jokių pastabų neturėjo, ir pritarė.
    Diskusijoje... Yra. Mes turėtume apsvarstyti pasiūlymus. Kviečiu M. Petrauskienę, pagrindinio komiteto pranešėją, į tribūną. Gerbiamieji kolegos, yra V. Baltraitienės pasiūlymai, kurie eina per kelis įstatymo straipsnius. Jiems yra pritarta. Ar galime bendru sutarimu pritarti pasiūlymams? Pritarta.
    Dabar stebima, kas dar yra. Yra P. Urbšio ir kolegų pasiūlymai, kuriems...
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Pritarta.
     PIRMININKAS. Komitetas pritarė turbūt?
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Komitetas pritarė.
     PIRMININKAS. Pritarė, taip?
     M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Taip.
     PIRMININKAS. Autoriai, turbūt nenorėsite papildomai kalbėti, nes pritarta? Tada viskas.
    Gerbiamieji kolegos, motyvai dėl viso. J. Razma - prieš.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Nebūsiu aš jau čia dabar taip prieš, kadangi labai gražiai pritarėte mūsų su kolegomis pataisoms. Aš tikėjausi, kad bus koks nors pasipriešinimas, nes šios pataisos vis dėlto papildomų biudžeto išlaidų šiek tiek pareikalaus. Padidinami truputį koeficientai ir kategorijos kai kurių neaukštų pareigybių, tai tikėkimės, kad institucijos kaip nors išsisuks su turimais asignavimais ir viskas bus gerai.
    Dabar projektas yra labai pagerintas. Išlieka tik ta abejonė dėl keičiamų Seimo kanceliarijos pareigybių, kuri buvo mano akcentuota pateikiant projektą. Man atrodo, be reikalo yra keičiamos tos pareigybės. Šiaip atsveria tą neigiamumą tas šioks toks mažų koeficientų padidinimas.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Balsuojame dėl Valstybės tarnybos įstatymo 3 priedo pakeitimo ir kai kurių su juo susijusių įstatymų pripažinimo netekusiais galios įstatymo projekto.
    Už balsavo 87, prieš nėra, susilaikė 4. Po svarstymo Valstybės tarnybos įstatymo 3 priedo pakeitimo ir kai kurių su juo susijusių įstatymų pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektui pritarta.

12.20 val.
    Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto 2014 metų rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1114(2) (pateikimas)

    Svarstome Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto 2014 metų rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą. Pateikimas. Jis buvo grąžintas iniciatoriams tobulinti. Kviečiu ministrę A. Pabedinskienę į tribūną.
     A. PABEDINSKIENĖ. Gerbiamasis pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, Vyriausybė gruodžio 2 d. pritarė patobulintam Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto 2014 metų rodiklių patvirtinimo įstatymo projektui ir teikia jį svarstyti Lietuvos Respublikos Seimui. Įvertinus Valstybės kontrolės pastabas, teikiamame įstatymo projekte pakoreguotos fondo veiklos pajamos. Jos yra suderintos su valstybės biudžeto ir savivaldybės biudžetų 2014 m. finansiniais rodikliais. Pinigų srautų priedėlyje patikslintos išmokų, mokamų iš valstybės biudžeto, sumos, todėl padidintos pajamos už tų išmokų administravimą, taip pat patikslintos su palūkanų mokėjimu susijusios sumos.
    Patobulintu įstatymo projektu siūloma patvirtinti 2014 m. "Sodros" biudžeto pajamas - 9 mlrd. 974 mln. Lt. Palyginti su anksčiau teiktu projektu, pajamos didėja 466 tūkst. Lt. Prognozuojamos gauti pajamos bus 0,5 % didesnės, negu laukiama 2013 m. Jeigu palygintume be asignavimų, kuriuos šiais metais "Sodros" biudžetas gavo iš valstybės Rezervinio stabilizavimo fondo, o kitais metais jų nenumatoma, tai "Sodros" biudžeto pajamos 2014 m. bus 522,8 mln., arba 5,5 %, didesnės, palyginti su 2013 m. be asignavimų. Daugiausia įtakos 2014 m. pajamų didėjimui turės apdraustųjų darbo užmokesčio ir apdraustųjų skaičiaus didėjimas.
    "Sodros" biudžeto išlaidas siūloma patvirtinti 1 mlrd. 200 mln. Lt dydžio. Jos nebuvo keičiamos, palyginti su pirminiu projekto variantu. Didžiąją "Sodros" išlaidų dalį, arba beveik 72,6 %, sudarys išlaidos socialinio draudimo pensijoms. Šioms pensijoms numatyta skirti 8,1 mlrd., o tai 52,5 mln. Lt mažiau nei laukiama 2013 m. Šios išlaidos mažėja dėl pensinio amžiaus didinimo. Vidutinė senatvės pensija turint būtinąjį stažą prognozuojama beveik 858 Lt. 2013 m. laukiama 851,45 Lt.
    Ligos ir motinystės socialinio draudimo pašalpoms bus skiriama daugiau kaip 1,2 mlrd. Lt, arba 11,1 % visų išlaidų. Prognozuojama, kad 2014 m. ligos ir motinystės socialinio draudimo išlaidos bus 23 mln. Lt, arba 1,9 % didesnės, nei 2013 m. laukiama. Pažymėtina, kad 2014 m. išlaidos motinystės ir tėvystės pašalpoms mažėja dėl 2011 m. priimtais teisės aktais nustatytų mažesnių išmokų dydžių ir mokėjimo sąlygų. O išlaidos ligos pašalpoms didės priklausomai nuo darbo užmokesčio ir darbuotojų skaičiaus didėjimo.
    Fondo administravimo sąnaudos, prognozuojamos 2014 m., bus 862,9 mln. Lt, tai yra 23,2 mln. Lt, arba 2,8 %, didesnės, nei laukiama 2013 m. Paskolų, paimtų iki 2014 m. sausio 1 d., palūkanoms ir senų paskolų refinansavimui, paimtoms naujų paskolų palūkanoms 2014 m. reikės 585 mln. Lt. Šios išlaidos sudaro didžiąją dalį, beveik 68 %, visų fondo veiklos sąnaudų. Naujų paskolų, paimtų 2014 m., siekiant vykdyti įsipareigojimus apdraustiesiems, palūkanų dengimas numatomas iš valstybės biudžeto lėšų. "Sodros" biudžeto einamųjų metų rezultatas neigiamas, tačiau deficitas, palyginti su anksčiau teiktu projektu, turėtų būti 466 tūkst. Lt mažesnis ir sudarytų šiek tiek daugiau nei 1 mlrd. 226 mln. Lt.
    Prašau Seimo pritarti patobulintam Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto 2014 m. rodiklių patvirtinimo įstatymo projektui. Ačiū.
     PIRMININKAS. Ačiū, ministre. Bet jūs liekate tribūnoje. Norinčių paklausti labai daug. Gerbiamieji kolegos, kurie nori pasišnekėti, tai būkite geri, už stiklo užeikite, kad nebūtų tokio triukšmo salėje. Pirmasis klausia E. Masiulis.
     E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamoji ministre, na, iš tiesų gruodžio 1 d. buvo paskutinis terminas apsispręsti Lietuvos žmonėms, kokia forma jie kaups savo senatvės pensijas. Ir preliminariais skaičiavimais, apie 400 tūkst. Lietuvos piliečių vis dėlto nutarė naudotis sistema 2+1+1, tai reikštų, kad 1 % jie perves iš savo atlyginimo į antrąją pakopą, bet kartu dar bus kompensuojamas 1 % iš valstybės biudžeto iki vidutinio darbo užmokesčio lygmens. Aš noriu jūsų paklausti, čia gal ne visai ir su "Sodros" biudžetu susiję. Ar kitų metų valstybės biudžeto projekte jūs matote pakankamai numatytų lėšų tam, kad būtų galima tikrai visiems kompensuoti, ar bus kokių nors problemų su kompensavimu kitais metais?
     A. PABEDINSKIENĖ. Dėkoju už klausimą. Iš tiesų buvo paskaičiuota, kad reikės 90 mln., ir noriu jus patikinti, kad tikrai tų pinigėlių užteks, nes 65 tūkst. piliečių iš jų neturėjo draudžiamųjų pajamų. Taigi rezervas yra, ir tie 404 tūkst., kurie pasirinko 2+1+1, tikrai gaus tą subsidiją.
     PIRMININKAS. Klausia R. J. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamoji ministre, Seimas atidavė tobulinti šitą įstatymo projektą su labai konkrečiais pasiūlymais ir priežastimis. Priminsiu. Kompensuoti biudžete lėšas, skirtas pervesti į pensijų fondus. Tai buvo Seimo sprendimas. Palūkanas perkelti nuo naštos pensininkams, kompensuoti, dengti iš pensinio draudimo lėšų perkelti į biudžetą. Tai nepadaryta. "Sodros" lėšas... Atsiprašau, Darbo biržos finansavimą perkelti į valstybės biudžetą. Iš viso dėl tų priežasčių, tai yra virš 1 mlrd. lėšų, tai buvo pagrindinė priežastis, kodėl "Sodros" biudžetas buvo atiduotas tobulinti. Iš tų pasiūlymų nieko nepadaryta. Pabrėžiu, nieko. Ar jūs nemanote, kad toks pateikimas yra nekorektiškas, nes fiziškai...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Rimantai, ar jūs stebite laikrodį? Jūs šiandien labai kalbus.
     A. PABEDINSKIENĖ. Dėkoju gerbiamajam Seimo nariui už klausimą. Iš tiesų visos šitos galimybės tikrai buvo svarstomos, bet, deja, Vyriausybė apsisprendė kitaip. Jūs puikiai suprantate, kad reikėtų daugiau kaip 1 mlrd. iš valstybės biudžeto. Įvertinkime ir tai, kad į pensijų fondus ankstesniaisiais metais nuo 2004 m. įvairiais laikotarpiais buvo skiriamos lėšos iš Stabilizavimo fondo. Tai iš tiesų ta našta kaip ir buvo paskirstyta. Šiandien biudžetas, deja, tokių galimybių neturi, todėl Vyriausybė, deja, aš esu tiktai viena iš Vyriausybės narių, apsisprendė, kad visus galimus variantus ar visus galimus sprendimus tikrai peržiūrėsime ateityje. Ačiū.
     PIRMININKAS. M. Zasčiurinskas.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkui, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamoji ministre, žinote, šis plenarinis posėdis yra tiesioginė transliacija. Kaip žinome, televiziją daugiausia žiūri pensininkai, nes jie turi daug laiko. Jūs esate deleguota Darbo partijos. Darbo partijos programoje yra aiškiai parašyta, kad pirmiausia mes turime išspręsti sodrinių arba valstybės pensininkų klausimą ir tik po to spręsti privačių kaupiamųjų fondų klausimus.
    Dabar šitame projekte, kas yra įrašyta, iš dalies kalbėjo kolega R. J. Dagys, dirbtinai padaryta, kad "Sodra" yra nesubalansuota. Dirbtinai 1 mlrd. 200 uždėta pareiga "Sodrai" finansuoti tai, kas jai nepriklauso, pensininkų sąskaita. Tai mano klausimas yra toks: sakykite, kodėl jums nepavyko įtikinti Finansų ministerijos, kad pirmiausia reikia spręsti skurdžiausiai gyvenančių žmonių sluoksnio...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Mečislovai, pirma klausimas, po to diskusija.
     M. ZASČIURINSKAS (DPF). Taip. Kodėl jums nepavyko?
     A. PABEDINSKIENĖ. Dėkoju gerbiamajam Seimo nariui už klausimą. Iš tiesų tai yra opūs ir skaudūs klausimai, bet pensinio amžiaus garbių senjorų atžvilgiu iš tiesų yra ir kai kurių poslinkių, yra ir pensijos atkurtos. Toliau mes kalbame, kad valstybinės pensijos bus atkurtos nuo 2014 m. Bet aš dar kartą noriu pasakyti, kad Vyriausybėje yra 14 Vyriausybės narių ir vienas ministras turbūt negali priimti sprendimų. Todėl aš tuos klausimus galbūt ir deleguočiau finansų ministrui.
     PIRMININKAS. Klausia K. Miškinienė. Primenu, klausti - minutė. Minutėlę! Tuoj. Patikrinkite kortelę.
     K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Gerbiamoji ministre, mano klausimai panašūs į kolegų, bet pagal jūsų kuruojamą sritį. Svarstant biudžetus daugiausia klausimų kyla dėl pensijų kompensavimo ir mažiausiai uždirbančiųjų atlyginimų didinimo. Ministerija atsakinga už tuos klausimus. Prašome pakomentuoti, kokia stadija dabar yra pensijų kompensavimo mechanizmo, kada jis bus pristatytas? Taip pat dėl mažiausiai uždirbančiųjų atlyginimų didinimo. Kada mes galime tikėtis šių projektų Seime? Ačiū.
     A. PABEDINSKIENĖ. Dėkoju, gerbiamoji pirmininke, jums už klausimą. Jeigu kalbėsime apie pensijų kompensavimą, noriu dar kartą pasakyti, kad iki gegužės 1 d. turi būti pateiktas kompensavimo mechanizmas, ir ministerija tam yra pasirengusi. Iš esmės keli variantai yra parengti. Tada turėsime galbūt peržiūrėti biudžetą po pusmečio ir tiesiog surasti galimybę kompensuoti. Aišku, pozicija turėtų būti tokia, kad turėtų būti kompensuojama visiems po lygiai, bet, aišku, tiktai dalimis, nes valstybės biudžetas ir "Sodros" biudžetas kitokių galimybių nemato.
    Jeigu kalbėsime apie mažiausiai uždirbančius darbuotojus, taip, aš puikiai suprantu, tai yra pirmiausia mūsų srities darbuotojai, socialiniai, švietimo, kultūros darbuotojai, kurie tikrai turi mažas pajamas. Mūsų ministerija, Darbo departamentas, tam labai atsakingai ruošiasi ir yra parengti keli variantai to penki vienuolikto įstatymo pakeitimo... Manau, kad pavasario sesijoje bus pirmieji poslinkiai. Ačiū.
     PIRMININKAS. Klausia K. Glaveckas. Kortelę reikėtų įsidėti. Taip. Kol kas paklaus A. Kubilius.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamoji ministre, jūs čia taip vis atsakote į bet kokį klausimą, kad jūs iš tikrųjų norėjote pasirūpinti viena ar kita socialiai svarbia sritimi, bet Vyriausybės dauguma tam nepritarė ir jūs paliekate tą klausimą taip, kaip yra. Šiaip jau pasaulio politinėje praktikoje yra įprasta, kad jeigu ministras negali apginti savo srities vienu ar kitu klausimu, jis tiesiog atsistatydina nesitaikstydamas su ta padėtim.
    Dabar kitų metų ir valstybės, ir "Sodros" biudžetas palieka pensininkus su nuliniu pensijų augimu, kai tuo tarpu pagal "Sodros" duomenis vidutinis atlyginimas auga 5 %. Jus tenkina tokia situacija, kad pensininkai, jūsų srities pagrindinė sritis, lieka be jokių papildomų pajamų? Ir jeigu jūsų...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Andriau, minutę!
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). ...tokia situacija netenkina, kaip jūs į tai politiškai reaguosite?
     A. PABEDINSKIENĖ. Dėkoju už klausimą. Iš tiesų aš puikiai suprantu, kad Lietuvoje skurstančių žmonių yra labai daug ir tarp jų beveik 600 tūkst. pensininkų, kurie gauna tas mažąsias pensijas, tikrai jų pajamos minimalios. Įvertinę, kad mūsų "Sodra" dar kitais metais nebus subalansuota ir mes turėsime 1,226 mlrd. deficitą, drastiškų sprendimų dėl to augimo negalime priimti. Tačiau socialinėje politikoje yra įvairiausių priemonių, bendruomeninių priemonių per programas. Manau, kad mes surasime galimybę, kaip garbiems senjorams bent jau tuo laikotarpiu padėti. Ačiū.
     PIRMININKAS. Paskutinis klausia K. Glaveckas.
     K. GLAVECKAS (LSF). Gerbiamoji ministre, iš tikro vien tik supratimo neužtenka. Išklausius pranešimą apie "Sodros" būseną ir tuos veiksmus, kurie bus daromi, pensininkams iš tikro gali susidaryti toks įvaizdis, kad ilgai gyventi neapsimoka, nes paprasčiausiai bus labai sunku gyventi. Bet klausimas jums toks. Sakykite, jūsų programoje įrašyta, kad jūs pritariate "Sodros" "luboms". Dabar, atrodo, apie tai jūs nekalbate. Kokia jūsų pozicija? Ar pasikeitė jūsų požiūris ir jūsų įsipareigojimai, duoti programoje, ar nepasikeitė ir kaip juos stengsitės įgyvendinti kaip atstovaujanti Darbo partijai? Ačiū.
     A. PABEDINSKIENĖ. Dėkoju už klausimą. Manau, kad socialinės politikos plotmėje mes tikrai tokias iniciatyvas ir veiklas skatiname. Pirmieji metai buvo tokie, kad galbūt neženkliai matėsi tos mūsų iniciatyvos. Kas Darbo partijos programoje yra įrašyta, kas yra numatyta, aš privalau tai įgyvendinti bendromis jėgomis su visais kolegomis koalicijos partneriais. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju ministrei.
    Dėl vedimo tvarkos - D. Jankauskas.
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų svarstomas klausimas, manau, yra neeilinės svarbos. Kaip posėdžio pirmininkas jūs sakėte, kad klausimai baigėsi, bet liko tiktai keturi Seimo nariai. Toks gražus sutapimas - du iš pozicijos, du iš opozicijos. Galbūt galima leisti paklausti visiems užsirašiusiems Seimo nariams?
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Donatai, čia yra tik pateikimo stadija. Komitetuose tikrai galima projektą išnarstyti po kaulelį.
    Vienas - už, vienas - prieš. Prieš - E. Masiulis.
     E. MASIULIS (LSF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio...
     PIRMININKAS. Ministre, dėkui. Gerbiamoji ministre, ačiū. Gerbiamoji ministre, jūs galite...
     E. MASIULIS (LSF). Ji norėjo paklausyti, ką aš sakysiu. Ačiū, gerbiamasis Seimo posėdžio pirmininke.
    Mielieji kolegos, aš tik noriu konstatuoti, kad šis įstatymo projektas buvo grąžintas Vyriausybei atgal. Socialinių reikalų ir darbo komitetas suformulavo labai aiškias kryptis, kaip turėtų būti koreguojamas šitas projektas, tačiau pabuvęs Vyriausybėje jis lygiai toks pats vėl atkeliauja į Seimą. Mes girdime ministrę delegavusios Darbo frakcijos atstovų labai karštus pasisakymus apie tai, kaip jie čia padės galvas ir atsisakys visų postų, jeigu pensininkams nebus kompensuotos pensijos. Noriu atkreipti dėmesį, kad šitoje situacijoje niekas nepasikeitė. Biudžeto projektas nėra pasikeitęs, todėl ministrei reikėtų dar kartą suteikti mandatą derėtis su finansų ministru ir dar kartą grąžinti šitą projektą į Vyriausybę, kad bent kiek nors būtų išgirsti Seimo komiteto ir Darbo partijos priekaištai savo ministrei.
    Kartu noriu pasakyti, kad Darbo partijos atstovų pasisakymai apie tai, kaip pensininkams reikia grąžinti pinigus, yra visiškas muilo burbulas, nes būtent jų ministrė už tai atsakinga ir jie turi labai aiškų instrumentą, kaip tai padaryti, tačiau šito nepadaro. Tai arba atšaukite ministrę, arba atsistatydinkite patys už tai, kad nesugebate vykdyti savo įsipareigojimų.
     PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Kas pritaria Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto 2014 metų rodiklių patvirtinimo įstatymo projektui, balsuoja už, kas turi kitokią nuomonę, balsuoja kitaip.
    Už balsavo 51, prieš - 13, susilaikė 11. Po pateikimo pritarta. Vyriausybė siūlo svarstyti skubos tvarka. Ar galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Galime pritarti? Svarstymas - gruodžio 12 d. Pagrindinis - Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Prieštaravimų nėra? D. Jankauskas.
     D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Pirmininke, svarstant "Sodros" biudžetą buvo ir papildomas Audito komitetas. Ar dabar keičiame?
     PIRMININKAS. Ne, ne, prašau. Aš matau, kas parašyta man siūlymuose. Audito komitetas papildomas. Gerai. Dėkui.
    Per šoninį mikrofoną - R. Dagys.
     R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, dar kartą atkreipiu dėmesį, ypač Darbo partijos ir kitų atstovų. Biudžetas atėjo iš esmės visiškai nepataisytas. Visos jūsų pastabos buvo ignoruotos. Tai precedento neturintis atvejis. Ar mes gerbiame savo sprendimus, ar ne? Čia ne tiktai biudžeto klausimas, bet ir požiūrio. Taigi ypač tuos, kurie palaikė komiteto sprendimą, ir Darbo partijos atstovus... Aš manau, jūs turėtumėte gerai pergalvoti savo poziciją iki galutinio balsavimo.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Taip, turėtume svarstyti darbotvarkės 1-5 klausimą - 2014 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą. Kol kas aš nematau ministro arba viceministro.

12.41 val.
    Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos įstatymo 6, 7 ir 15 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIP-4734(2) (priėmimas)

    Svarstome Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos įstatymo 6, 7 ir 15 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą Nr. XIP-4734(2). Priėmimo stadija. Pranešėjas - V. Stundys.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Labai ačiū. Komitetas įvertino visas pastabas, pasiūlymus, patobulino projektą ir teikia jį Seimui priimti.
     PIRMININKAS. Priimame pastraipsniui. Dėl 1 straipsnio pastabų nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Galime. Dėl 2 straipsnio yra Teisės departamento pastaba. Jai nepritarta. Ką pakomentuos gerbiamasis V. Stundys?
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Komitetas svarstė Teisės departamento pastabą atkreipdamas dėmesį, kad šis pakeitimas iš esmės siekia nustatyti ne LRT radijo ir televizijos programų ar atskirų programų rėmimo draudimo išimtį, o tik draudimo išimtį kultūros, sporto renginiams ir jų transliacijoms. Taigi straipsnis trupučiuką apie ką kita.
     PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritariame. 2 straipsnis priimtas. 3 straipsnis. Teisės departamento pastaba. Gerbiamasis pranešėjau, prašau.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Komitetas šiai pastabai nepritarė. Dėl jos buvo gana ilgai diskutuota ir galų gale Teisės ir teisėtvarkos komitetas išsakė savo poziciją, antra vertus, tiek Konstitucinis Teismas, tiek mūsų teisinė bazė jau yra įtvirtinusi panašią biudžeto atskirais atvejais skirstymo tvarką, kokia yra siūloma mūsų projekte. Taigi būtent dėl to buvo nepritarta.
     PIRMININKAS. Ar galime bendru sutarimu pritarti komiteto siūlymui? (Balsai salėje) Pritariame. 3 straipsnis priimtas. Dėl 3 straipsnio dar yra Seimo nario J. Poželos pasiūlymas, kuriam nepritarta. J. Poželos nematau. Gerbiamasis pirmininke, jūs pakomentuokite.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Esmė ta, kad jisai siūlo šiek tiek mažinti procentuotę. Komitetas negalėjo pritarti tokiam siūlymui, nes tai iš esmės sumenkintų finansines prielaidas LRT įgyvendinti savo misiją ir esminio, kokybinio pokyčio ir pačioje veikloje kuriant sąlygas, be abejo, neįvyktų, o Konstitucinis Teismas yra labai aiškiai apibrėžęs, kad LRT atlikdamas savo, kaip transliuotojo, konstitucinę misiją, be abejo, turi būti deramai ir užtikrintai finansuojamas valstybės.
    Antras momentas. Siūlymas yra susijęs su pastangomis dalį lėšų kreipti į Kūno kultūros ir sporto fondą, bet tai yra ne šio įstatymo reguliavimo dalykas.
     PIRMININKAS. Ar galime pritarti komiteto siūlymui? (Balsai salėje) Pritariame bendru sutarimu? (Balsai salėje) Balsuoti? Balsuojame. Pirmiausia balsuojame dėl J. Poželos pasiūlymo, kuriam nepritarė pagrindinis komitetas. J. Požela siūlo sumažinti nuo 1,3 % iki 1 %... Atsiprašau, pirmiausia balsuojame, ar yra 29 Seimo nariai, remiantys šį pasiūlymą. Labai ačiū.
    Yra 31. Vadinasi, svarstome.
    Kadangi motyvai už buvo išsakyti, gal galime balsuoti dėl pasiūlymo? Gerbiamieji kolegos, balsuojame dėl Seimo nario J. Poželos pataisos. Kurie pritaria pataisai, balsuoja už, kas turi kitokią nuomonę, balsuoja kitaip. Pagrindinis komitetas nepritarė.
    Už - 49, prieš - 7, susilaikė 17. Pasiūlymui pritarta. Žodį suteikiu komiteto pirmininkui.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Komitetas tokiu atveju prašo pertraukos. Turime grįžti atgalios, nes šita pataisa iš esmės keičia apskritai patį ilgalaikio finansavimo tikslą, esmę ir dėl to absoliučiai iškreipia patį įstatymo projektą. Tai viena.
    Antra. Aš suprantu, kad yra nuogąstavimų, jog tai vyktų neva nuo 2014 m., bet tai vyktų nuo 2015 m. ir, matyt, ta data kai kieno yra pražiūrėta. Aš prašau grąžinti atgal į komitetą.
     PIRMININKAS. Supratau. Jūs vadovaujatės 158 straipsnio 3 dalimi. Yra tokia komiteto teisė. (Šurmulys salėje)
    Gerbiamieji kolegos, aš labai noriu paprašyti sumažinti triukšmo lygį, mes jau negirdime vienas kito! Aš noriu priminti tą straipsnio dalį: "Jeigu įstatymo projekto priėmimo Seime metu nebuvo priimti įstatymo principus ir sandarą lemiantys straipsniai, pranešėjas iki svarstymo Seimo posėdyje pabaigos gali pasiūlyti atidėti projektą taisyti." Ko jūs ir paprašėte. "Jeigu Seimas šį pasiūlymą priima, procedūra kartojama nuo įstatymo projekto svarstymo pagrindiniame komitete. Šia galimybe įstatymo projekto priėmimo metu galima pasinaudoti tik vieną kartą." Jūs tą ir padarėte. Ar Seimas sutinka? Sutinka bendru sutarimu. Ačiū.
    Baigėme svarstyti. Laukiame Sveikatos ministerijos... (Balsai salėje) Taip, paimsime. Mes turime 10 minučių.

12.49 val.
    Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" papildymo" projektas Nr. XIIP-1291 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

    Kviečiu R. Ačą pirmiausia pateikti Seimo nutarimą, o po to Ginklų ir kontrolės įstatymą. Papildysime darbotvarkę. (Balsai salėje)
     R. AČAS (MSNG). Gerbiamieji kolegos...
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, dar kartą prašau tylos salėje! Kas norite pakalbėti, išeikite iš salės, nes labai didelis triukšmas.
     R. AČAS (MSNG). Gerbiamieji kolegos, kadangi dabar (jau nuo pavasario) Seime yra svarstomas Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo tam tikrų straipsnių pakeitimo įstatymas, norėtume papildyti darbų programą, įtraukiant to paties įstatymo kito straipsnio pakeitimą, projektas Nr. XIIP-1274.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, ar dėl Seimo nutarimo turite klausimų? A. Skardžius nori paklausti. Prašom, Artūrai.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Išties noriu paklausti gerbiamojo kolegos, kokie motyvai papildyti Ginklų ir šaudmenų įstatymą?
     R. AČAS (MSNG). Motyvas, kurį ir minėjau, kadangi nuo pavasario šitas įstatymas yra svarstomas, mes komitete pamatėme, kad dar būtų galima pakeisti vieną straipsnį, aš jį pristatysiu, jeigu Seimas sutiks, ir manau, kad tai būtų racionalu.
     PIRMININKAS. Ačiū. Gerbiamieji kolegos, ar galime po pateikimo pritarti bendru sutarimu? (Balsai salėje) Pritariame. Svarstymo stadija. Pasisakančių nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo? Pritariame.
    Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Motyvų nėra. Teisingai. Priėmimo stadijoje yra straipsniai, jų yra du. Dėl 1 straipsnio pastabų nėra? Pritarta. Dėl 2 straipsnio pastabų nėra? Pritarta. Balsuojame dėl Seimo nutarimo.

    Šio nutarimo priėmimas

    Už balsavo 73, prieš - 1, susilaikė 3. Seimo nutarimas "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo III (rudens) sesijos darbų programos" priimtas. (Gongas)

12.51 val.
    Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1274 (pateikimas)

    Svarstome Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Pranešėjas - R. Ačas ir 33 Seimo nariai.
     R. AČAS (MSNG). Gerbiamieji kolegos, šito įstatymo esmė yra labai paprasta. Kaip ir sakiau, svarstydami nuo pavasario Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimą, mes komitete pamatėme, kad dar reikėtų pakeisti vieną straipsnį, tačiau būtina, jeigu keiti straipsnį, pateikimo stadija. Esmė yra ta, kad mes turbūt esame vienintelė Europos Sąjungos valstybė, kai medžioklėje mes negalime (tie, kurie medžioja) turėti trumpavamzdžio ginklo ir sužeisto žvėries pribaigti. Aš manau, tikrai ir saugiau būtų, ir humaniškiau būtų, ir, kiek kalbėjome su medžiotojais, kiek kalbėjome komitete šituo klausimu su Policijos departamento specialistais, visi šitam klausimui pritarė. Aš manyčiau, mes tikrai turėtume tokį įstatymą priimti ir nebūti išskirtiniai, nes ir saugumo technikos sumetimais yra daug saugiau negu iš graižtvinio šautuvo pribaigti žvėrį. Tokia trumpa esmė.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti trys Seimo nariai. Pirmoji klausia D. Mikutienė.
     D. MIKUTIENĖ (DPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Ar aš teisingai suprantu, kad tuo siekiama kaip ir savotišką būtinąją gintį užtikrinti, pavyzdžiui, puola briedis, o šautuvas užstrigo. Čia irgi taip?
     R. AČAS (MSNG). Gerbiamoji kolege, medžioklėje būna įvairiausių situacijų, briedis turbūt yra kiekvieno medžiotojo svajonė (jį nušauti), jie yra licencijuojami ir tai labai retai atsitinka. Dažnai būna taip, kad, sakykim, sužeidžiamas šernas ir medžiotojai puikiai žino, kad su peiliu to šerno taip paprastai nepribaigsi, o jeigu turi, kaip sakiau, graižtvinį šautuvą, tai yra labai pavojinga. Bet jeigu turi teisėtai išduotą ir laikomą trumpavamzdį šautuvą, tai yra pistoletą, sakykime taip liaudiškai, tuomet galėtum jį pribaigti. O dabar, jeigu taip padarytum, tai yra šiurkštus medžioklės taisyklių pažeidimas, kuris užtraukia tam tikrą atsakomybę.
     PIRMININKAS. A. Skardžius.
     A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Aš tiesiog noriu paklausti Remigijaus kaip medžiotojas medžiotojo. Kaip su tuo medžioklės etiketu, su tomis tradicijomis? Juk jeigu dabar pasakytume kažkokiam vyresnio amžiaus, negu mes, medžiotojui, kad štai su pistoletu galima sumedžioti žvėrį, tiesiog pažiūrėtų kaip į iš kitos planetos nusileidusį ufonautą. Tad šiuo aspektu aš norėčiau, kad jūs pakomentuotumėte savo pataisą. Europa tai Europa, su Europa viskas gerai.
     R. AČAS (MSNG). Suprantu, kolega, kad tai yra provokacinis klausimas. Ir pats pasakėte - sumedžioti. Aš manau, kad sumedžioti reikia su lygiavamzdžiu šautuvu, bet jeigu yra toks dalykas, kada žvėris yra sužeistas, tai jį reikia pribaigti. Jūs sakote, Europa yra Europa. Jeigu jau visa Europa taip daro, aš nemanau, kad mes, eidami tuo keliu, išsiskirsime. Dabar išsiskiriame. Aš manau, kad tos medžiotojų tradicijos yra europinės ir ne tik europinės, visame pasaulyje jos daugmaž yra vienodos.
     PIRMININKAS. Klausia A. Dumbrava.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Gerbiamasis kolega, aš suprantu, medžioklės metu padaugės šaunamųjų ginklų, bus ir šautuvai, ir pistoletai. Prašom pasakyti, ar tai nesukels kažkokios papildomos rizikos medžiotojams ar aplinkiniams, kadangi tikrai ginklų padaugėja vos ne dvigubai? Jeigu kiekvienas turės dar ir šautuvą, ir pistoletą, ar nepadidės grėsmė patiems medžiotojams dėl ginklų kiekybės? Ačiū.
     R. AČAS (MSNG). Labai blogai girdėjosi, jeigu teisingai supratau, jūs kalbate, ar nepadaugės ginklų. Aš kalbu apie tai, kad su legaliai laikomu ginklu. Dauguma medžiotojų turi savigynai išduotą pistoletą, sakykime, revolverį, jis negali jo neštis į medžioklę ir reikalui esant jo panaudoti. Dauguma tai žinome. Čia nekalbama apie tai, kad ateina tie, kurie neturi medžiotojo bilieto, ir tai daro. Mes kalbame apie tuos, kurie turi legaliai išduotą, ir kad galėtų jį naudoti.
     PIRMININKAS. Dėkojame. Motyvai dėl viso įstatymo. Prieš kalba A. V. Patackas. Prašom, kolega. Mikrofonas įjungtas. Gerbiamasis Algirdai, jums įjungtas mikrofonas, galite kalbėti prieš. Jūs užsirašėte prieš.
     A. V. PATACKAS (DKF). Esu prieš, nes Lietuvoje ginklų daugėja, ir amerikietiškas pavyzdys rodo, kad tai prie gero nepriveda. Amerika turi daug problemų, mes irgi galime jų turėti. Ginklų kontrolė turi tik stiprėti, nereikia daryti jai palengvinimo.
     PIRMININKAS. Už kalbės Z. Žvikienė.
     Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų tiek daug baimintis nereikėtų. Aš manau, kad šita įstatymo pataisa yra visai nebloga, nes yra toks dalykas, kai žvėris yra nušaunamas su graižtviniu šautuvu, esant reikalui (nežinau, kokį čia žodį pasakyti) užbaigti tą procesą iš tikrųjų yra pavojinga su tokiu ginklu. Aš manau, kad šita pataisa duotų tam tikros tvarkos, o tie asmenys, kurie turi medžioklinius ginklus ir graižtvinius ginklus, yra gana atsakingi, be to, jie ir šiaip turi turėti leidimą pistoletui. Gerbiamieji kolegos, kviečiu pritarti šitam įstatymo projektui.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Gerbiamieji kolegos, ne triukšmaujame, o balsuojame!
    Už balsavo 58, prieš - 5, susilaikė 17. Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui po pateikimo yra pritarta. Pagrindiniu siūlomas Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas. Ar žvėrys tikrai yra nacionalinis saugumas? Matau, per šoninį mikrofoną kalbės L. Balsys.
     L. BALSYS (MSNG). Posėdžio pirmininke, Aplinkos apsaugos komitetas turi būti pagrindinis, medžioklės taisyklės ir visa kita susiję su medžiokle, čia tikrai ne Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto reikalas pribaigti briedį. Apskritai sveikinu visus medžiotojus su tokiu sprendimu, nes tuoj prieisime iki to, kad visokie kreivarankiai ir kreivaakiai, kurie nemoka taikliai šaudyti, pareikalaus atvažiuoti su tanku ir pribaigti tą briedį.
     PIRMININKAS. Rimtas pasiūlymas. Gerbiamieji kolegos, aš manau, kad yra teisingas pasiūlymas. Turėtų Aplinkos apsaugos komitetas, tikrai ne Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas. Bet mes apsispręsime balsuodami alternatyviai. Dar, matau, gerbiamasis R. Ačas nori. Prašom.
     R. AČAS (MSNG). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, kadangi tikrai mes ir šį trečiadienį svarstėme šį įstatymą ir Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas su Policijos departamento pareigūnais kaip tik nagrinėjo tą, aš manau, kad pagrindinis komitetas turėtų būti Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega, jūs tą pasiūlėte. Gerbiamieji kolegos, balsuojame, kuris komitetas yra pagrindinis. Tie, kas balsuos už - už Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetą, kas prieš - už Aplinkos apsaugos komitetą.
    Už Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetą balsavo 36 Seimo nariai, už Aplinkos apsaugos komitetą - 39. Pagrindinis - Aplinkos apsaugos komitetas, papildomas - Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas. Numatoma svarstyti pavasario sesijoje.

13.02 val.
    Vyriausybės valanda

    Gerbiamieji kolegos, atėjo Vyriausybės valandos laikas, todėl kviečiu ministrus užimti kėdes. Jūsų nori paklausti ne viena dešimtis Seimo narių.
    Gerbiamieji kolegos, pradedame Vyriausybės valandą. Pirmus du klausimus pateiks opozicijos lyderis A. Kubilius. Labai prašau visų laikytis laiko limito. Klausti - 1 minutė.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gerbiamasis premjere, sakykite, atrodytų, ekonomika auga, nepaisant jūsų Vyriausybės pastangų. Biudžeto surinkimas taip pat, jūs čia giriatės, gerėja. Iš tikrųjų tie makroskaičiai yra matomi. Bet vis daugiau žinių, kad nemažai asignavimų valdytojų neturi pakankamai lėšų net atlyginimams išmokėti. Einama ir nemokamų atostogų ligoninėse, ypač savivaldybėse. Gal ten, kur minimali alga buvo pakelta nelabai apgalvotai ir nesuteikta resursų. Sakykite, kokia yra pagrindinė priežastis? Ekonominė krizė baigėsi, kas čia lemia? Valdymo krizė?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Labai trumpas atsakymas. Labai dideli įsiskolinimai susidarė per ekonominį sunkmetį. Visi suprato, kad tuo metu gal nereikia kelti didelių burbulų, viešai kalbėti. Šiuo metu įsiskolinimai likviduojami, taip pat daromos einamosios išlaidos. Bet kai kas labai mėgsta paverkšlenti, padejuoti. Aš manau, tik dėl tos priežasties visa tai yra.
     PIRMININKAS. Antras klausimas.
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). Gal tada antrąjį iš karto. Nevisiškai sutinku su jūsų paaiškinimu dėl pirmo klausimu, bet tiek to.
    Sakykite, premjere, išties jums pasitaiko kartais pasisakyti gal nelabai apgalvotai ir tenka pasakyti, kad daugelis tokių pasisakymų pasižymi tiesiog netiesos sakymu. Liaudis tai vadina melu. Ar tai būtų apie atominės elektrinės projekto ankstesnes stadijas, ar apie terminalą, ar apie Klaipėdos uosto darbus rengiant terminalą. Mes čia buvome šiek tiek apsidžiaugę, kad jūs pasikvietėte E. Gentvilą papietauti, bandydamas šiek tiek suminkštinti savo netiesos sakymo poveikį, bet po viso pokalbio supratome, kad jūs tos netiesos nenorite paneigti. Tai gal ir nepietavote?
    Jeigu mes paskelbsime jūsų netiesos sakymo sąrašą, aš suskaičiuoju iki dešimties...
     PIRMININKAS. Gerbiamasis kolega!
     A. KUBILIUS (TS-LKDF). (Baigiu. Jeigu jūs netrukdysite, baigsiu.) ...ar jūs mane pasikviesite dešimčiai pietų aptarti tos netiesos sakymus?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Vis dėlto turiu pasakyti, kad pietūs buvo organizuojami arba buvo pakviestas ponas E. Gentvilas abiem kalbantis. Jokio išskirtinio pageidavimo arba, kaip jūs sakote, ką nors nuraminti ar įtikinti nebuvo.
    O jeigu kalbėtume konkrečiai aiškiai, buvo kalbama apie Klaipėdos valstybinio jūrų uosto laivybos kanalo gilinimą ir platinimą, kas susieta, noriu aiškiai pabrėžti, su LNG terminalo statyba, darbai prasidėjo 2013 m. kovo 12 d. Klaipėdos valstybinio jūrų uosto laivybos kanalo gilinimas ir platinimo darbai buvo vykdomi ir anksčiau, bet tai nebuvo susieta su suskystintų gamtinių dujų terminalu, ir jie buvo pradėti vykdyti net 2012 m. balandžio 22 d. Aš jums galėčiau nuosekliai viską išdėstyti, kokie darbai buvo, kada buvo pasirašyti susitarimai.
    Bet mes kalbėjome apie konkrečius statybos darbus. Reikia skirti, kur yra projektų rengimo procedūros, planavimo procedūros. Bet statybos darbai aiškiai prasidėjo 2013 m. ir vėliau. Niekas nesakė, kad 2012 m. nebuvo pasirašytos sutartys, kai ponas E. Gentvilas dirbo uosto direktoriumi, vadovu. Taip, buvo pasirašytos. Kiti parengiamieji darbai buvo pradėti vykdyti. Viešieji konkursai buvo paskelbti irgi prie jo. Niekas to nesako. Tikrai tą akivaizdžiai mes pripažįstame. Bet šiek tiek reikia skirti sąvokas statybos terminų.
     PIRMININKAS. Klausia J. Razma.
     J. RAZMA (TS-LKDF). Norėčiau kreiptis į aplinkos ministrą. Gerbiamasis ministre, aš išskiriu jus kaip gerai žinantį savo atsakomybės srities reikalus. Norėčiau jūsų pasiteirauti, ar jums žinoma apie vieno Seimo nario medžioklę spalio mėnesį Tauragės komerciniuose medžioklės plotuose, nušautą elnią ir nesumokėtus apie 15 tūkst. Lt? Ir ko buvo imtasi norint, kad ta istorija neiškiltų į viešumą? Ar šiuo momentu ta priklausanti suma jau yra sumokėta? Jeigu nežinote, galbūt atsakysite raštu, išsiaiškinęs atitinkamose savo struktūrose.
     V. MAZURONIS (TTF). Labai ačiū už klausimą arba pateiktą informaciją. Tikrai nežinau, tikrai pirmą kartą girdžiu. Jeigu galite, nebūtinai viešai, kaip norite, man vienam, vietą ir pavardę. Tikrai išsiaiškinsime ir jeigu kas nors toje sistemoje slėpė, bandė paslėpti ar kitokius žingsnius darė, bausime visu griežtumu. Tikrai nežinau, bet būčiau labai dėkingas, jeigu galite, geriausia dabar garsiai, jeigu nenorite, man vienam pasakykite vietą ir pavardę. Patikrinsime informaciją.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, netriukšmaukite! Jurgis tyliai išpažintį padarys. Klausia ponas E. Gentvilas, ruošiasi ponas V. A. Matulevičius.
     E. GENTVILAS (LSF). Gerbiamasis premjere, jau šiek tiek panašiai atsakėte į A. Kubiliaus klausimą. Tai štai primenu. Lapkričio 5 d. jūs sakėte, kad E. Gentvilas nebuvo pradėjęs įgyvendinti nė vieno projekto. Nei gilinimo darbų, nei kitų projektų. Vakar jums pateikiau sąrašą, kur aštuoni projektai pradėti ir pabaigti ir dar du projektai, t. y. gilinimo darbai, pradėti. Beje, gilinimas ir platinimas neišvengiamai susijęs su SGD terminalo statyba. Ir dar vieną frazę sakėte, kad visi konkursai, tarp jų ir gilinimo darbų, kurie gal buvo pradėti organizuoti, buvo sustabdyti. Mes paskelbėme visus viešuosius konkursus naujai. Jie įvyko sėkmingai.
    Aš iš tiesų, gerbiamasis premjere, noriu susitaikyti su jumis. Tai kaip jūs dabar pakomentuojate tuos savo buvusius teiginius, ar buvo paskelbti nauji konkursai ir sustabdyti, ar buvo pradėti įgyvendinti bent kokie projektai?
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Galiu pasakyti, kad kai kurie viešieji konkursai netgi buvo apskųsti teismui. Tikriausiai jūs irgi žinote, kad teismas priėmė sprendimą. Taip pat kai kurie konkursai pagal Viešųjų pirkimų tarnybos priimtus sprendimus irgi turėjo būti organizuojami vėl iš naujo. Mes šitų sąvokų turime nepainioti ir susitarti taip: kas buvo vykdoma... Bet tai nėra nei jūsų kaltė, nei mano kaltė. Tai yra faktų konstatavimas, tai yra aiškiai numatyta pagal datas. O konkrečiai buvo paklausta: kada prasidėjo konkretūs statybos darbai? Buvo aiškiai pabrėžta ta data, kas čia ir surašyta. Bet niekas neneigė, kad parengiamieji darbai (juos jūs esate pradėję, kai kurios sutartys yra dar pagal pono A. Kubiliaus pasirašytus Vyriausybės nutarimus) buvo pradėti 2012 m.
     PIRMININKAS. Klausia V. Matulevičius. Ruošiasi R. Baškienė.
     V. A. MATULEVIČIUS (DKF). Gerbiamasis Ministre Pirmininke, po garsiosios Seimo vadovybės kelionės į Kijevą paaiškėjo, kad Lietuva turi net kelias užsienio politikas. Viena užsienio politika yra ta, kurią vykdo valstybės vadovė ir užsienio reikalų ministras. Yra užsienio politika, kurią vykdo Lietuvos Respublikos Seimo vadovė. Ir net Socialdemokratų partijos, kaip aš suprantu, irgi yra dar dvi užsienio politikos, kurias vykdo ministras L. Linkevičius ir Europos reikalų komiteto pirmininkas G. Kirkilas. Kaip jūs vertinate šią situaciją? Ar nesutiktumėte, kad šį visą skandalą reikėtų nuodugniai apsvarstyti aukščiausiu lygiu čia, Seime, Vyriausybėje, o galbūt net Valstybės gynimo taryboje? Ačiū.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkui už klausimą. Aš manau, kad šiuo metu labai plačiai ir dažnai diskutuojama apie užsienio politiką todėl, kad vyksta Lietuvos pirmininkavimas Europos Sąjungos Tarybai. Daugelis ministrų, ypač užsienio reikalų ministras, daug daugiau dienų praleidžia užsienyje. Kai kada gal iškyla kai kurių nesuderinamumo klausimų, kurie virsta tam tikrais ginčais viešojoje opinijoje.
    Noriu pasakyti, kad tikrai nėra jokių Lietuvos dvejopų, trejopų užsienio politikų vykdymo. Tas, sakyčiau, iškilęs nesusikalbėjimas, manau, tikrai sukelia... arba reikalauja tam tikro aiškesnio pokalbio. Aš tikiuosi, kad kitą savaitę, grįžus užsienio reikalų ministrui į Lietuvą, jis susitiks ir su Seimo Pirmininke, atskirai yra numatytas ir mano susitikimas su juo, kad tokių nesusikalbėjimų neatsitiktų vėliau.
     PIRMININKAS. Klausia R. Baškienė. Ruošiasi A. Nesteckis.
     R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Norėčiau klausti švietimo ministro. Garbusis ministre, vakar dienraštyje "Respublika" išplatinta informacija apie naujos metodinės priemonės mokytojams rengimą. Teigiama, kad šios metodinės priemonės projektas jau parengtas Vytauto Didžiojo universiteto ir vadinamas "Laimingos mokyklos dienos". Pagal šias priemones yra patariama mokyklose daugiau kalbėti apie kitokią lytinę orientaciją, jaunimui daugiau pasakoti apie kitokią šeimą, įkurti klasėse net seksualinės orientacijos tarybas ir t. t., ir t. t., nebetęsiu. Teigiama, kad šis projektas yra tiesiogiai derintas su Europos Komisija, apeinant Švietimo ir mokslo ministeriją. Ar jums tai žinoma ir ar iš tikrųjų taip gali būti? Tėvai jau kelia didžiulį nerimo balsą ir sako: norime kitokios mokyklos - šviesios ir tradicinės.
     D. PAVALKIS. Aš iš tikrųjų pirmą kartą girdžiu apie tai. Žinau, kad tam tikra įtaka yra gana dažnai daroma. Labai keista, kad tai yra VDU, kuris turi Teologijos fakultetą ir yra gana tradicinės orientacijos gerbėjas. Aš tikrai pasidomėsiu. Jūsų informacija pirmoji, kurią gavau. Ačiū.
     PIRMININKAS. Klausia A. Nesteckis. Ruošiasi S. Bucevičius.
     A. NESTECKIS (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Mano klausimas taip pat švietimo ministrui. Kokie yra priimti sprendimai dėl Kauno rajone, Mastaičiuose, esančių pastatų, tiksliau, dėl komplekso, tai yra dėl pastato ir baseino likimo? Ar sprendimai juos atiduoti jau priimti, ar ne?
     D. PAVALKIS. Principiniai sprendimai jau yra priimti, visas kompleksas iš kolegijos grąžinamas Švietimo ir mokslo ministerijai ir bus perduotas Policijos departamentui. Visi pastatai, išskyrus baseiną, dėl kurio vyksta diskusijos. Iš pat pradžių ir kolegija, ir savivaldybė, meras V. Makūnas, ir vietinė bendruomenė nori jį turėti savo reikmėms. Kol kas jo vienintelio statusas nepakeistas, jis suformuotas kaip atskira dalis, o visa kita yra atiduodama Policijos mokyklai.
     PIRMININKAS. Klausia S. Bucevičius. Ruošiasi A. Dumbrava.
     S. BUCEVIČIUS (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Noriu paklausti, matyt, paties pinigingiausio ministro - finansų ministro. Gerbiamasis ministre, jūs plenariniame posėdyje, kai buvo svarstomas biudžetas, K. Starkevičiui bandėte atsakyti į klausimą. Traktuoju, kad bandėte, bet aš nesupratau. Tai, ko nesupratau, dabar bandysiu perfrazuoti ir paklausti jūsų kitaip. Kofinansavimo lėšos žemės ūkio sektoriui. Jūs labai gražiai... Yra 59 mln. poreikis. Žemės ūkio ministras mane pataisys, jeigu aš suklysiu. Kai mes iš ministerijos į komitetą gavome prašymus, kai svarstėme, atidavėme į biudžetą, bet tam dalykui Finansų ministerija iki antrojo svarstymo nerado lėšų. Jūs pasakėte, kad tos lėšos kitais metais bus numatytos ir nereikės perskirstymo. Ministre, 59 mln. Sakykite, kaip sugebėsite jūs tas lėšas atrasti? Aš norėčiau jums patarti, kaip jas atrasti reikėtų dabar, bet kaip neperskirsčius biudžeto jūs galėsite atrasti tas lėšas ir ar bus jos atrastos, ministre?
     R. ŠADŽIUS. Tai, ką aš pasakiau, reiškia, kad kofinansavimo lėšos, kurios skiriamos įvairiems asignavimų valdytojams, pagal poreikį Vyriausybės gali būti perskirstomos tarp asignavimų valdytojų nekeičiant Biudžeto įstatymo. Aš dabar neprisimenu Biudžeto įstatymo tam tikro straipsnio, bet Vyriausybei suteikiama tokia teisė - Europos Sąjungos lėšomis vykdomiems projektams kofinansavimo lėšas perskirstyti tarp skirtingų ministerijų. Šita teisė buvo šiemet ir išlieka kitais metais.
     PIRMININKAS. Klausia A. Dumbrava. Ruošiasi V. M. Čigriejienė.
     A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju. Klausimas taip pat būtų finansų ministrui ir galbūt trupučiuką premjerui, bet ne apie biudžetą. Gerbiamasis ministre, tie žmonės, kurie kadaise pakeitė savo indėlius "Snoro" banke į obligacijas ir sertifikatus, kreipėmės į Kreditorių tarybą, į Indėlių kompensavimo įstaigą, Lietuvos banką, tačiau niekas neatsako, visi atsižegnoja nuo tų problemų. Daugelis žmonių buvo prieš savo valią suklaidinti dėl tų sertifikatų, dėl obligacijų ir dabar jie iš esmės nežino, nei kur kreiptis, nei ką daryti. Ar mes galime jiems ką nors pažadėti, nes be jūsų, matyt, daugiau nėra kam nei pažadėti, nei nuraminti, ir pasakyti, kad perspektyvoje jie neprarastų tos vilties, kad kaip nors bus kompensuojami tie sertifikatai? Juo labiau kad jie buvo patvirtinti Vertybinių popierių komisijos, bet rezultatas labai prastas. Ačiū.
     R. ŠADŽIUS. Kalbama vis dėlto apie kreditorinių reikalavimų tenkinimo eiliškumą. Tas eiliškumas yra nustatytas įstatymo ir kreditorių eilė yra patvirtinta teismo. Tie, kurie turi sertifikatus ir visokius kitokius vertybinius popierius, jie atsiduria, žinoma, kreditorių eilėje tolėliau negu Indėlių draudimo fondas, kuris dabar jau pradėjo gauti tam tikras išmokas pardavus bankrutuojančio banko "Snoras" turtą. Į klausimus apie tai, kad būtų kaip nors kitaip traktuojamas tas indėlis, tas indėlio pakeitimas į obligacijas, žmogus buvo apgautas ar neapgautas, į šituos klausimus dabar Lietuvoje gali atsakyti vienintelė institucija - tai teismas. Dėl to šitiems žmonėms nereikia iš niekur laukti jokių pažadų. Jeigu jie jaučiasi, kad jų teisės yra pažeistos, jie turi šventą Konstitucijoje nurodytą teisę kreiptis į teismą, ir teismo sprendimas atitinkamai bus vykdomas.
     PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi K. Glaveckas.
     V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis premjere, viešai reiškiama nuomonė, kad suskystintų dujų terminalas neatpigins dujų mūsų vartotojams. Todėl noriu jūsų paklausti, kokios jūsų Vyriausybės prognozės tuo klausimu? Ar nebus vilkinama tuo būdu terminalo statyba, nes yra trukdžių ir iš politikų pusės? Ačiū.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Tikrai trukdžių, galiu garantuoti, negali būti. Rytoj kaip tik bus išvažiuojamasis posėdis Klaipėdoje dėl suskystintų dujų terminalo statybos. Lankysimės vietoj, yra pakviesti visi generaliniai rangovai, tiek statantys patį terminalą, tiek tiesiantys dujotiekių jungiamąsias jungtis. Mūsų yra tikslas, kad laiku būtų atlikti darbai.
    Dėl dujų kainos. Reikia pripažinti, kad visada derybos yra daug lengvesnės su dujų tiekėjais, kai šalis turi galimybę apsirūpinti dujomis iš kelių tiekėjų. Tai mes, kaip Lietuva, tikrai jau turėsime tokią galimybę, pasibaigus 2014 metams.
     PIRMININKAS. Klausia K. Glaveckas. Ruošiasi E. Šablinskas.
     K. GLAVECKAS (LSF). Klausimas finansų ministrui tradiciškai. Gerbiamasis ministre, pasakykite, dabar atskiros institucijos, kurios yra atsakingos už euro įvedimą, Lietuvos bankas, Finansų ministerija, raportuoja apie tuos dešimtis milijonų, kiek ten, 20, 30 mln. Lt, kurie bus skirti ar propagandai, ar pasiruošimui įvesti ir t. t. Bet čia yra, natūralu, tiktai viena dalis tų išlaidų. Aš manau, kad kai mus priims į euro zoną, tai mes susidursime su kur kas rimtesniais įsipareigojimais, natūralu, įsipareigojimais Stabilizavimo fondo, rezervavimas finansinių išteklių galų gale. Ar žinote dabartinę euro zonos situaciją ir tai, kad iš esmės jos prognozės nėra pagerintos, o atvirkščiai, yra pablogintos? Tai rizika, kad tie stabilizavimo fondai, kurie reikalingi euro zonai palaikyti, gali didėti. Ir atitinkamai mūsų indėlis, įstojus į euro zoną, gali didėti. Jūsų nuomone, kokią tai galės turėti įtaką mūsų ekonominei perspektyvai?
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų Europos stabilumo mechanizmas, apie kurį jūs šnekate, tai rimtas mechanizmas, paskutinės instancijos skolintojas, taip jis yra suplanuotas euro zonoje. Į jį mes turėsime įnešti realų piniginį indėlį per penkerius metus, ir tas indėlis apie 800 mln. Lt. Per penkerius metus tai nėra labai svari suma, juo labiau kad tai yra ne išlaidos, o įnašas į Europos stabilumo mechanizmą. Žinoma, Europos stabilumo mechanizmo nuostatuose yra pasakyta, kad, reikalui esant, šalys narės turi suteikti garantijas didesnei sumai skolinantis pasaulio rinkose. Atitinkamai mes taip pat turėtume dalyvauti po pereinamojo laikotarpio šiame mechanizme. Tačiau naujoms stojančioms į euro zoną šalims yra numatytos atitinkamos išlygos. Na, štai ir pradinį indėlį, kurį įnešė dabar ESM'ą kuriančios šalys per trejus metus, mes galėsime įnešti per penkerius metus. Ir dvylika metų mūsų tas indėlis bus sumažintas... (Balsai salėje) Kaip? Bendra įsipareigojimų suma, aš dabar jums nepasakysiu, žinoma, ji keletą kartų didesnė negu 800 mln. Lt, kuriuos mes turėsime sumokėti. Bet tikimybė, kad jos prireiks, kad neužteks tų resursų, kurie dabar sukaupti, iš tikrųjų yra labai menka.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis profesoriau, negalima triukšmauti. Ministras atsakinėja, jūs visą laiką... Patikslinti klausimą? Prašom.
     K. GLAVECKAS (LSF). Ačiū. Gerbiamasis ministre, visus mus domina ta bendra įsipareigojimų suma. Jūs, kaip finansų ministras, gerbiamas, jūs turite žinoti tą dydį. Jeigu jūs sakote, kad nežinote, tai kas tada žino? Palaukite, tai jeigu jūs nežinote, tai...
     PIRMININKAS. Jūs ne diskutuokite, o tikslinkite klausimą, gerbiamasis profesoriau.
     K. GLAVECKAS (LSF). Patikslinau klausimą. Kokia vis dėlto bus ta bendra suma?
     R. ŠADŽIUS. Aš jums galiu pasakyti taip. Kad konkretūs ir įnašo, ir įsipareigojimų dydžiai bus nustatyti tuomet, kai mes stosime konkrečiai į euro zoną ir kai bus atitinkamai keičiama Europos stabilumo mechanizmo sutartis. Ir tie dydžiai šiandien taip pat keisis po to, kai bus nustatyti konkretūs įnašai, kuriuos turės mokėti Latvija. Dėl to tai yra kintamas dydis laike, ir tikslių skaičių jūs iš manęs nesitikėkite. Bet eilė yra maždaug tokia: 800 mln. sumokama suma ir kelis kartus didesni įsipareigojimai, kurie priklausys ir nuo Europos stabilumo mechanizmo tolesnio vystymosi, ir jo integravimo į kuriamą bankų sąjungą taip pat.
     PIRMININKAS. Klausia E. Šablinskas. Ruošiasi S. Jovaiša.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Dėkui posėdžio pirmininkui. Pirmas retorinis klausimas premjerui. Pasakykite, kaip žinote, daug klausimų būna mūsų generaliniam prokurorui, bet jo čia nėra, o Vyriausybės valanda. Kaip sumąstyti, kad vis dėlto jis irgi galėtų būti čia ir atsakyti į klausimus.
    Pagrindinis prašymas ir klausimas gerbiamajam V. Mazuroniui, aplinkos ministrui. Gerbiamasis ministre, kaip žinote, prie Gariūnų verslo parko kairėje pusėje, kitoje kelio pusėje yra kažkoks šiukšlių perrinkimo cechas, dirbantis atviromis lauko sąlygomis. Pirma visi šnekėdavo, kad važiuojant ten kvapas eidavo nuo valymo įrenginių. Dabar, kai tie "Vilniaus vandenų" valymo įrenginiai susitvarkė, pasirodo, kad tikrasis kvapas yra kaip tik iš priešingos pusės - nuo šiukšlių. Ten ir šaudoma, paukščiai baidomi, bet kvapas yra kur kas baisesnis, negu buvo nuo "Vilniaus vandenų". Prašymas mano rinkėjų, smulkieji verslininkai irgi kartu, kad išsiaiškintumėte situaciją, patikrintumėte tos gamyklos darbo sąlygas, truputį prispaustumėte. Dėkui.
     PIRMININKAS. Gerbiamasis Seimo nary, reikia klausti.
     E. ŠABLINSKAS (LSDPF). Aš ir paklausiau.
     V. MAZURONIS (TTF). Labai ačiū. Iš tiesų geriausias sprendimas yra, mums pavyko priimti, kad dabar bus statomos naujos rūšiavimo gamyklos, tarp jų ir Vilniuje rūšiavimo gamykla. Atsiradus joms, iš tikrųjų, aš manau, mes neturėsime tų mažų arba tų tokių nehigieniškų ir tikrai prastai atrodančių, ir kvapą skleidžiančių. Tai čia per kitus metus. Bet iki to aš paprašysiu, kad mūsų inspekcija pasižiūrėtų, imtųsi vienokių ar kitokių priemonių, bet realiai išspręsti šitą klausimą, manau, galėsime po metų.
     PIRMININKAS. Ačiū. Klausia S. Jovaiša. Ruošiasi A. Matulas. Nematau. Kitas bus K. Starkevičius.
     S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Aš noriu kreiptis į ūkio ministrą. Jūs sėkmingai įsiliejote į savo darbus ir pakeitėte savo pirmtakę, kuri turbūt buvo šioks toks galvos skausmas premjerui. Noriu kartu paklausti. Paskutiniai statistiniai duomenys verslo pasaulyje rodo, kad padidėjo, stipriai pašoko smulkiųjų ir vidutinių verslo įmonių bankrotai, palyginti su praėjusiais metais. Norėčiau jūsų paklausti, kokias jūs matote to priežastis ir kaip reikėtų jas šalinti su jūsų pagalba?
     E. GUSTAS. Dėkoju už užduotą klausimą. Šiaip tai mano duomenys, kuriuos aš turiu, rodo, kad atvirkščiai, steigiasi daugiau įmonių, bankrotų skaičius yra mažesnis, palyginti su 2012 arba 2011 metais. Statistika yra tokia, lyginant procentais, bankrotų skaičius yra sumažėjęs.
    Ką darome skatindami smulkųjį ir vidutinį verslą? Tai iš principo yra visa struktūrinė parama, būtent tam ir skirta, yra remiami projektai, steigimas įmonių, pirmųjų metų krepšeliai ir įvairios kitokios priemonės.
     PIRMININKAS. Klausia K. Starkevičius. Ruošiasi V. Stundys.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Laba diena. Mano klausimas bus finansų ministrui. Biudžetas yra surenkamas, jis renkamas, tačiau yra problema dėl PVM, kiek ten, rodos, trūksta 300 mln. Aš duosiu tokį pasiūlymą, jūs turbūt jam pritarsite. Kaip žinote, jūs tada ministru nebuvote, bet pasipriešinimas dėl kasos aparatų dabar valdančios daugumos tikrai buvo didelis, bet jie yra įvesti. Tačiau šiandien pavaikščiokite po turgų, aš pavaikštau, tai man tą čekį išmuša, tačiau jau kai eina mano draugai, tai čekių nemuša. Tai čia dar yra rezervų. O gal yra duota tokia komanda, kad tų tikrinimų nebūtų tuose turguose, nes čia vis tiek toks, sakoma, konservatorių primestas dalykas.
     R. ŠADŽIUS. Ačiū už tikrai gerą klausimą ir pastabas. Tą visi matome. Tikrai tokių komandų kažką tikrinti, kažko netikrinti niekas nedalina. Valstybėje turi būti mokesčių administratorius ir jis Lietuvoje yra. Tai Valstybinė mokesčių inspekcija, kuri turi atitinkamai įstatymais apibrėžtą autonomiją, ir tai yra jos taktikos klausimas, kaip ji paskirsto resursus, ką tikrina labiau, ką tikrina mažiau. Beje, visai neseniai, ar vakar, ar užvakar, aš mačiau pranešimus spaudoje, kad buvo sulaikyta nemažai žmonių, užsiėmusių turguje mėsos prekyba, ten, kur stovi tie kasos aparatai, ir jiems pareikštos atitinkamos pretenzijos. Tai tikrai negali sakyti, kad mokesčių administratorius jokių veiksmų nesiima.
     PIRMININKAS. Klausia V. Stundys. Ruošiasi R. Kupčinskas.
     V. STUNDYS (TS-LKDF). Taip. Dėkui. Mano pirma būtų bendro pobūdžio pastaba. Vyriausybei nesisekė surasti dar beveik 25 mln. Lt kultūros ir meno darbuotojų atlyginimams pakelti. Buvo kalbama, kad dviem dydžiais bus bandoma kelti. Na, 25 mln. surasti. Aš tiesiog galvoju, ar nėra tokių vietų, kuriose tų pinigėlių būtų galima surasti? Todėl mano klausimas švietimo ir mokslo ministrui.
    Ministerijos dispozicijoje yra tokia programa, kuri vadinasi Švietimo įstaigų modernizavimo programa, jai numatoma daugiau kaip 32 mln. Lt, kai tuo tarpu Valstybės investicijų programoje, tarkim, savivaldybių infrastruktūrai teskiriama 22 su truputėliu mln. Lt. Tai ar nebūtų ta programa toks geras rezervas pagalvoti ir pasidalinti su kultūros ir meno darbuotojais tokia našta ir galimybe jiems jaustis saugiau? Ministre, kas tai per programa - Švietimo įstaigų modernizavimo programa?
     D. PAVALKIS. Ačiū už klausimą. Švietimo įstaigų modernizavimui iš tikrųjų mes turėtume skirti ne 20, ne 30, bet, aš manau, turėtų klausimas būti apie šimtus, kelis šimtus mln. Lt. Tikriausiai niekam ne paslaptis, kad didžioji dalis Lietuvos mokyklų yra, kaip sako, pusiau luptos, pusiau skustos, nes iš išorės yra apklijuotos per Energijos taupymo programą, viduje kažką dar padarė savivaldybė, o iš tikrųjų tai visi langai, ventiliacija, palangės - nieko nepadaryta ir jos visos atrodo baisiai. Mokyklų renovacijai ir jų infrastruktūros gerinimui mes galvojame skirti ne tik kad biudžeto lėšų, bet yra labai aiškus ir noras, ir jau gimstantis aiškus planas pagal prioritetus, kiek galima daugiau nukreipti ir struktūrinių fondų pinigų. Sakau, šita sritis, taip atrodytų, yra apleista labiau nei aukštojo mokslo arba aukštųjų studijų sritis. Taigi aš prašyčiau jūsų palaikymo skiriant kuo daugiau pinigų šitoms programoms. Ačiū.
     PIRMININKAS. Klausia R. Kupčinskas. Ruošiasi I. Degutienė.
     R. KUPČINSKAS (TS-LKDF). Dėkui. Aš norėjau savo klausimą pateikti gerbiamajam premjerui. Tai tas pats klausimas, kurį pateikiau finansų ministrui, bet jis, matyt, dėl triukšmo salėje negalėjo išsamiai atsakyti. Aš jau minėjau, kad Kauno savivaldybės skola 2014 m. sausio 1 d. būtų 179,3 mln. Lt, arba 39,7 %. Bet kitame punkte, kur yra faktiškai kitas barjeras, pasakyta, kad jeigu savivaldybės skola viršija 40 %, tai savivaldybė gali skolintis tiktai europiniams projektams, nors savivaldybėje yra ir kitų nepaprastai svarbių projektų, kuriuos reikia finansuoti. Taigi savivaldybė ir grupė Seimo narių kreipėsi, kad tas limitas, tas barjeras būtų pakeltas iki 50 %. Man atrodo, dabar gana aiškiai suformuluoju tą klausimą, į kurį, nežinau, kodėl nebuvo galima atsakyti man pateikus anksčiau. Ačiū.
     A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Turiu pasakyti, kad su Kauno miesto meru ir vakar keletą kartų kalbėjome ir jau numatėme programą, kaip atstatysime Kauno mieste tiltą. Manau, kad šita programa artimiausiu metu bus patvirtinta. Tikrai sutinka ir susisiekimo ministras, ir Kauno merui, kiek supratau, tinka tas variantas.
    Dabar dėl skolos limito padidinimo. Galima kalbėti tik apie (...) objektus. Labai blogai, kai limitai yra didinami, o jeigu skolinamasi, tos lėšos išleidžiamos vartojimui. Aš su finansų ministru ką tik kalbėjau. Mes artimiausiame Vyriausybės posėdyje ateinantį trečiadienį dar grįšime prie šito klausimo.
     PIRMININKAS. Klausia I. Degutienė. Ruošiasi R. J. Dagys.
     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Norėčiau klausti švietimo ir mokslo ministro, bet jam trukdo kiti Seimo nariai, žiūriu. Gerbiamasis ministre, gruodžio 3 d. jūsų vadovaujamoje ministerijoje buvo pristatyti Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos organizuoto tarptautinio 15-mečių tyrimo rezultatai. Nors tame pranešime, kurį skaitėme, buvo džiaugiamasi, kad Lietuvos 15-mečių matematinis, gamtamokslinis raštingumas ir skaitymo gebėjimai per trejus metus padidėjo, tačiau jaudina tai, kad visose trijose srityse Lietuvos 15-mečių pasiekimų rezultatų rodiklis yra žemiau vidurkio, o turbūt dar skaudžiau tai, kad jis gerokai mažesnis nei mūsų kaimyninėse valstybėse Estijoje, Latvijoje ir Lenkijoje.
    Gerbiamasis ministre, kaip jūs manote, ką reikia daryti, kad tas mūsų paauglių raštingumas pradėtų sparčiau gerėti? Ar ministerija ketina imtis kokių nors konkrečių veiksmų, siekdama gerinti esamą situaciją? Daug kalbame apie...
     PIRMININKAS. Gerbiamoji...
     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). ...vaikų ateitį...
     PIRMININKAS. Laikas!
     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). ...apie valstybės ateitį, nuo jų ir priklauso mūsų ateitis. Ačiū, ministre.
     D. PAVALKIS. Dėkui už klausimą. Kas nori matyti vien juoda, mato vien juoda, tačiau reikia matyti ir teigiamas puses. Iš tikrųjų mes atsiliekame nuo estų ir latvių, tas yra blogoji žinia, bet šiaip, kad bendrai vertinant mūsų 15-mečiai pakilo pagal balų skaičių, yra geroji žinia. Ką mes galime padaryti? Tai yra 2012 m. vertinimo rezultatai, taigi jie įvertino konservatorių ir liberalų valdymo metų rezultatus.
    Aš tikiuosi, kad mokyklų pertvarkos tam tikri pakeitimai, daugiau technologinių dalykų rinkimosi gimnazijose skatinimas ir visos kitos priemonės turėtų pagerinti mokinių pasiekimų rezultatus. Bet pasakyti, kad vien tai, kad mes, sakykim, išleisime naujus vadovėlius arba išdalinsime kompiuterius į mokyklas, ir staiga tie visi 15-mečiai bus labai mokyti, rašys gražiai ir panašiai, tikriausiai jūs sutiksite, kad neverta tikėtis. Mes turime apskritai grąžinti prioritetą mokslui kaip visai garbingam užsiėmimui. Ačiū Dievui, po truputėlį Vyriausybė pradeda grįžti su finansavimo klausimais. Pirmą kartą biudžetas švietimo sistemai nebus mažinamas, ne taip, kaip per paskutinius ketverius metus. Ir aš manau, kad tai savo vaisius duos po kelerių metų. Ačiū.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, turbūt biudžetas išvargino, klausiančiųjų daugiau nėra.

13.40 val.
    2014 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatymo projektas Nr. XIIP-1116(2) (pateikimas)

    Bet mūsų posėdis nesibaigė, yra dar vienas rytinis klausimas. Kviečiu į tribūną G. Černiauską pristatyti 2014 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą. Dėkoju ministrams.
     G. ČERNIAUSKAS. Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, noriu pristatyti kitų metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatymo projektą, kurį patvirtino Vyriausybė. Ji numato, kad 2014 m. Draudimo fondo biudžeto pajamos ir išlaidos bus subalansuotos ir sudarys 4 mlrd. 425 mln. 52 tūkst. Lt.
    Taip pat yra numatyta, kad apyvartos lėšų likutis tiek šių metų pradžioje, tiek ir praėjusių išlieka tas pats - 20 mln. Lt, bei numatyta, kad sausio 1 d. Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rezervas sudarys 272 mln. Lt. Iš esmės dokumentas išliko toks pat, kaip ir tas, kurį jūs matėte pirmojo svarstymo metu. Ačiū.
     PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti keletas Seimo narių. Matau, I. Degutienė.
     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Dėkoju. Gerbiamasis viceministre, noriu pacituoti 2013 m. gegužės 16 d. Konstitucinio Teismo nutartį (beje, į Konstitucinį Teismą kreipėsi Seimo narys V. Andriukaitis), kurioje buvo aiškiai pasakyta, kad būtinoji pagalba turi būti finansuojama tik iš valstybės biudžeto. Tačiau šiandien matau iš biudžeto, kad absoliučiai nieko nepadaryta.
    Toliau žiūriu, kad sveikatos apsaugos ministras sudarė darbo grupę, kurią įpareigojo iki 2015 m. padaryti darbą ir pateikti siūlymus. Kaip jūs galite man atsakyti į klausimą, kaip bus vykdomas Konstitucinio Teismo sprendimas, priimtas 2013 m. gegužės 16 d., jeigu 2014 m. nenumatyta finansuoti iš valstybės biudžeto būtinąją pagalbą, o 2015 m. išvis neaišku, kas bus, kokie bus darbo grupės rezultatai? Ačiū.
     G. ČERNIAUSKAS. Ačiū už klausimą. Iš tikro darbas buvo pradėtas tiktai priėmus Konstituciniam Teismui savo nutarimą. Pats nutarimas yra kompleksiškas ir reikalauja tiek sveikatos finansų, tiek ir valstybės finansų esminių pokyčių, todėl įvertinus darbų apimtį ir buvo nuspręsta tokiais terminais dirbti. Tai, kad yra tam tikri darbai atlikti, rodo ir šis biudžetas. Vis dėlto biudžeto asignavimai sveikatos draudimo biudžetui padvigubinti. Tiesa, jie labai maži. Buvo 20 mln., dabar apie 40 mln., bet yra tam tikras postūmis.
    Be to, įgyvendinant Konstitucinio Teismo sprendimą, iškilo juridinių klausimų, todėl dar kartą buvo pakartotinai kreiptasi į Konstitucinį Teismą siekiant išaiškinti kai kuriuos klausimus. Pavyzdžiui, viena iš Konstitucinio Teismo nuostatų yra, kad turi būti apmokestinamos visos pajamos. Tiesiog mes užklausėme, ką tai reiškia? Ar tai tiktai darbo pajamos, kaip yra šiandien, ar tai reiškia, kad ir kapitalo pajamos - kapitalo prieaugis, dividendai, kiti dalykai turėtų būti apmokestinti. Atsakymas į šituos klausimus, mūsų nuomone, yra esminis galutinai apsisprendžiant, kaip daryti, o terminai tiesiog atspindi problemos kompleksiškumą.
     PIRMININKAS. Klausia K. Starkevičius.
     K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Mano klausimas būtų susijęs su tuo, kad iš tikrųjų V. Andriukaitis daug kartų ir įvairiais klausimais kreipėsi į Konstitucinį Teismą. Konstitucinio Teismo sprendimai buvo, kad krizės metu atlyginimų nebuvo galima mažinti, dabar reikia juos atkurti. Tai labai jaučia sveikatos sektorius. Šiandien, kai nueini į polikliniką, nerandi gydytojų, nes jie yra priversti išeiti atostogų, nes neturi iš ko atlyginimų mokėti. Čia dabar pateikėte... viskas gražu su tuo biudžetu. Ar kitais metais neatsitiks tas pats?
     G. ČERNIAUSKAS. Jeigu kalbėtume apie palyginamąją pusę šio siūlomo biudžeto ir šių metų biudžeto, tai šių metų faktas yra vadinamieji 89 centai už balą, o projekte yra įrašyti 93 centai už balą. Tai yra maždaug 5 % padidinamas įkainis, todėl finansinė situacija turi pagerėti. Papildomai yra parengtas Vyriausybės nutarimas atkurti rezidentams algas iki prieškrizinio lygio. Taigi tie darbai atliekami. Jau šių metų medikų pajamos šiek tiek išaugo, jos turėtų toliau augti ir kitais metais.
     PIRMININKAS. Dėkoju. Kas norėjo, jūsų visi paklausė. Galite sėsti į vietą, numatytą Vyriausybės viceministrams.
    Dėl projekto prieš norėtų kalbėti I. Degutienė.
     I. DEGUTIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų turiu konkrečius argumentus, kodėl pati balsuosiu prieš, ir siūlau jums tai daryti. Iš tikrųjų nėra tas sveikatos apsaugos biudžetas toks gražus, kokį mes norėtume matyti, tiksliau, kokį norėtų matyti mūsų pacientai. Viceministras sako, kad valstybės asignavimai Privalomajam sveikatos draudimo fondui padidėjo 20 mln. Sutinku, bet reikia pasakyti, kad ir dvi papildomos funkcijos pridėtos. Taigi iš esmės deleguotom funkcijom, kurios yra deleguotos Valstybinei ligonių kasai finansuoti iš valstybės, reikia 346 mln. Lt, tuo tarpu yra skiriama tik 41 mln. Lt.
    Toliau. Vyriausybės programoje 2016 m. numatyta skirti 4,2 % BVP sveikatos apsaugai, tuo tarpu 2014 m. numatyta 3,5 %. Man tada kyla klausimas, kaip tai bus padaryta dar po metų, nes tam reikės virš milijardo litų?
    Dabar dėl balo vertės. Netgi krizės metu iš tikrųjų balo vertė buvo 0,92. Šiandien 2014 m. biudžeto balo vertė bus tik 0,91. Gerbiamieji kolegos, kaip mes galime šiandieną tvirtinti tokį biudžetą? Ekonomika atsigauna, biudžeto surinkimas geresnis, o sveikatos apsauga arba jos finansavimas ne gerėja, o imant tuos objektyvius duomenis, blogėja. Taigi tikrai kviečiu nepritarti.
     PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, balsuojame. Balsuojame dėl 2014 metų Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžeto rodiklių patvirtinimo įstatymo projekto po pateikimo. Kas pritaria, balsuoja už, kas turi kitokią nuomonę, balsuoja kitaip.
    Už balsavo 31, prieš - 6, susilaikė 5. Po pateikimo pritarta.
    Dėl protokolo: J. Olekas - už, M. Petrauskienė - už ir G. Purvaneckienė - už. Kas prieš? Tokių nėra. Gerai. Pagrindinis - Sveikatos reikalų komitetas. Siūloma svarstyti gruodžio 12 d. Kokioje pavasario sesijoje?
    Gerbiamieji kolegos, registruojamės ir baigsime rytinį posėdį.
    Užsiregistravo 40 Seimo narių.
    Gerbiamieji kolegos, rytinis Seimo 2013 m. gruodžio 5 d. posėdis baigtas. (Gongas)
    Pertrauka iki 15.00 val.
