LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMAS
II (PAVASARIO) SESIJOS
VAKARINIO POSĖDŽIO NR. 41
STENOGRAMA

2013 m. balandžio 18 d.

Pirmininkauja Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko pavaduotojai
I. DEGUTIENĖ ir K. KOMSKIS

PIRMININKĖ (I. DEGUTIENĖ, TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, pradedame 2013 m. balandžio 18 d. vakarinį plenarinį posėdį. (Gongas) Registruojamės, jeigu prašote.
Užsiregistravo 67 Seimo nariai.
Gerbiamieji kolegos, rytiniame posėdyje liko neaptarti 4 teikiami pagal darbotvarkę projektai. Tačiau taip, kaip mes patys patvirtinome iš ryto darbotvarkę, dabar turės būti Vyriausybės metinės veiklos ataskaitos pristatymas, ją pristatys Ministras Pirmininkas A. Butkevičius. Tačiau prieš tai, kad nekiltų abejonių, ką reikia daryti ir kaip elgtis, paskaitysiu Statuto 207 straipsnį „Vyriausybės metinė ataskaita ir diskusija.“ „Vyriausybės veiklos ataskaitą pateikia Ministras Pirmininkas, kuris pateikimo metu atsako į Seimo narių klausimus. Klausimai užduodami tokia pat tvarka kaip Vyriausybės valandos metu. Vyriausybės ataskaitos pateikimo metu Seimo posėdyje dalyvauja ir visi ministrai (bent jau didžiąją dalį mes jų ir matome), kurie Seimo narių pageidavimu taip pat atsako į klausimus. Po Vyriausybės ataskaitos pateikimo ją svarsto Seimo komitetai ir rengiama speciali Seimo diskusija, kurios pabaigoje Seimas gali priimti rezoliuciją.“
Taigi jums jau yra parašyta, kad diskusiją dėl Vyriausybės metinės ataskaitos planuojama rengti gegužės 7 d., o šiandien bus pateikta, kaip ir sutarta Seniūnų sueigoje, Vyriausybės metinės veiklos ataskaita, jai pateikti skiriama valanda ir kaip Vyriausybės valandos metu pagal frakcijų dydį, pradėdami nuo opozicinių frakcijų, galėsite užduoti klausimus, kaip ir minėjau, Ministrui Pirmininkui ir atskiriems ministrams. Taigi į tribūną kviečiu Ministrą Pirmininką A. Butkevičių.

15.06 val.
Vyriausybės metinė veiklos ataskaita

A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji Seimo nariai, Vyriausybės nariai, pristatau jums kadenciją baigusios Vyriausybės 2012 m. veiklos ataskaitą.
Gruodžio pabaigoje įgaliojimus gavusi mūsų Vyriausybė dėl objektyvių priežasčių neturėjo didelių svertų daryti įtaką tų metų socialiniams, ekonominiams procesams ir institucijų veiklos rezultatams. Vykdydami įstatymų numatytą pareigą, nutarėme pakeisti tokių ataskaitų praktiką, kai buvo siekiama pristatyti vien tik pasiekimus, apeiti problemas ir vengti savikritikos. Mūsų koalicinė Vyriausybė yra apibrėžusi kitus veiklos prioritetus nei ankstesnė, tačiau, rengdami ataskaitą, siekėme objektyviai pažvelgti į esamą situaciją ir nuveiktus darbus. Laikydamiesi konstruktyvaus požiūrio, ataskaitoje išskyrėme tas sritis, kuriose bus išlaikytas darbų tęstinumas, ir tas, kuriose, atsižvelgiant į mūsų Vyriausybės programines nuostatas, būtini neatidėliotini pokyčiai.
Taip susiklostė situacija, kad prieš ketverius metus premjeras A. Kubilius turėjo pristatyti socialdemokratų mažumos Vyriausybės ataskaitą. Situacija buvo apibendrinta vien niūria, emocine spalva, cituoju: „Dvasine prasme turime daug nusivylusių savo valdžia ir valstybe žmonių, niekuo netikinčių piliečių, kuriems turime iš naujo įkvėpti pasitikėjimą savimi ir bendra Lietuvos ateitimi. Ekonomikos srityje paveldėjome kritinę viešųjų finansų padėtį su neįvestu euru, nesurenkamu biudžetu, milijardinėmis skolomis ir deficitais.“
Iš tiesų knieti atsakyti tuo pačiu. Po ketverių konservatorių valdymo metų nusivylusių ir niekuo netikinčių piliečių problema tapo dar aštresnė. Valstybės finansų sistema buvo stabilizuota, sumokant itin aukštą kainą skolinantis aukštomis palūkanomis, didinant mokesčius ir toleruojant didelę infliaciją. Kasmetinė palūkanų našta, išauginusi skolos aptarnavimo išlaidas nuo 800 mln. Lt 2008 m. iki 2,3 mlrd. Lt šiemet, yra tik valstybės skolų ledkalnio viršūnė. Bet tokia politinė komunikacija, kai siekiama tik sumenkinti oponentus, nesukuria didesnio žmonių pasitikėjimo savo valdžios institucijomis ir to nesame linkę tęsti.
2013 m. Vyriausybė išskyrė penkis veiklos prioritetus, kurie padėtų sutvirtinti tai, ką pavyko pasiekti mūsų pirmtakams ir išlyginti ekonominių, socialinių bei kitų netolygumų duobes. Keliame uždavinį užtikrinti ne tik nuoseklų biudžeto įplaukų gausėjimą, bet ir sudaryti sąlygas gyventojų pajamoms augti, mažinti socialinę atskirtį, stiprinti žmonių pasitikėjimą valstybe ir sudaryti jiems patrauklias sąlygas kurti gerovę savame krašte. Kad tai svarbu, įtikina kartu pateikiama nacionalinio saugumo būklės ir plėtros ataskaita. Greta tokių išorės rizikos veiksnių, kaip priklausomybė nuo vieno strateginio žaliavų ir energijos šaltinio, minimas stiprėjantis vidaus rizikos veiksnys, tai yra netolygi socialinė ir ekonominė raida, esami ar vis didėjantys gyvenimo lygio skirtumai. Prie kitų pavojų ir grėsmių priskiriama korupcija, ypač gyventojų emigracija, nedarbas.
Todėl XVI Vyriausybės prioritetų sąraše – ekonomikos augimas, užimtumo didinimas, skurdo ir socialinės atskirties mažinimas. To sieksime didindami ūkio konkurencingumą, mažindami nedarbą, ypač jaunimo, subalansavę mokesčių sistemos kaštą, efektyvumą. Siekiant šalies finansinio stabilumo ir laipsniško biudžeto pajamų didėjimo, daug dėmesio bus skirta griežtai finansų kontrolei, šešėlinei ekonomikai suvaržyti. Šiemet pasirengsime įsivesti eurą, nes įsijungimas į bendros valiutos zoną mums pirmiausia reikštų didesnį finansinį stabilumą.
Apie energetinio efektyvumo ir saugumo didinimo kryptis pastaruoju metu kalbėjome nemažai, ir ne tik mes. Todėl noriu pasinaudoti proga ir atsakyti kritikams, kurie, kritikuodami naują gyvenamųjų namų renovavimo modelį, atkakliai teigia, kad mažesni miesteliai ir kaimai yra neverti energetinį efektyvumą skatinančių investicijų, esą jaunimas susikrovė lagaminus užsienin ir čia liko tik pensininkai ar nevykusio likimo iš pašalpų gyvenantys žmonės. Galima būtų paklausti, kada ir kodėl tie žmonės masiškai patraukė į užsienį, bet reikia nustoti skirstyti kaltes ir pripažinti, kad iki šiol nebuvo įgyvendinta protinga, racionali, regionų plėtros politika. Politikams nereikėtų iš aukšto žiūrėti į toliau nuo didmiesčių gyvenančius žmones ir ten matyti tik negudrius, neva už renovaciją dėkingus rinkėjus. Lietuvos ateitis – ne vien Vilnius, Kaunas ar Klaipėda. Todėl didesnes investicijas, tarp kurių ir renovacijos reikmės, verslo skatinimas, darbo vietų kūrimas, pradedame kreipti į regionus. Siūlymas nusigręžti nuo miestelių ir kaimo žmonių mums nepriimtinas.
Grįždamas prie Vyriausybės prioritetų, noriu pabrėžti, kad švietimo, mokslo, kultūros ir sveikatinimo srityse sieksime gerinti paslaugų kokybę ir prieinamumą. Tarp svarbių krypčių – mokslo ir verslo integracija kaip sąlyga ir pagrindas skatinant inovatyvių ir aplinkai palankių produktų kūrimą.
Penktasis – užsienio ir gynybos politikos prioritetas šiemet mums svarbus tuo, kad privalome aukštu balu išlaikyti pasirengimo pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai egzaminą. Turime išnaudoti visas galimybes ir pademonstruoti brandžios Europos Sąjungos narės gebėjimus.
Noriu atkreipti dėmesį, jog rengdami Vyriausybės ataskaitą už 2012 m. sutelkėme specialistus. Žinome ministerijų įsipareigojimus, kokius šiemet reikia atlikti sisteminius darbus ir kokias diegti inovacijas. Patvirtintame Vyriausybės prioritetų įgyvendinimo 2013 m. dokumente numatytos aiškios veiklos ir siekiami rezultatai. Netoleruosime nekonkretumo ir brangiai kainuojančių nepagrįstų eksperimentų, remsimės gerąja vadybos praktika ir sprendimus priimsime tik plačiai aptarę alternatyvas. Ministrams yra iškeltos konkrečios užduotys, kurias reikia įvykdyti.
Savo kalbą norėčiau baigti trumpu ekskursu į vadybos sritį. Iš oponentų sulaukėme pašaipų dėl sudaromų darbo grupių, kai kas net ketureilius sudėjo šia tema. Turiu priminti vadovėlių tiesas, jog darbo grupės sudaromos tam, kad priimant sprendimus būtų aprėpta ir aptarta specialistų nuomonių įvairovė, kad būtų daugiau skaidrumo. Užuot pasidavę populistiniam šmaikštumui, konservatoriai galėtų suskaičiuoti savo sudarytas darbo grupes per tą pačią 100 dienų atkarpą. Mus pralenkėte įspūdingu rezultatu – 40–23. Kritikuojant verta prisiminti puikią patarlę „Juokiasi puodas, kad katilas juodas“. Ačiū už dėmesį.
PIRMININKĖ. Dėkoju Ministrui Pirmininkui. Gerbiamieji kolegos, dabar klausimai. (Triukšmas salėje) Gerbiamieji kolegos, iš vietos nekomentuokite, norite paklausti, tai klauskite. Opozicijos lyderio nėra. Tada didžiausios opozicinės frakcijos seniūno pavaduotojas J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis premjere, reaguojant į jūsų kalbos pabaigos žodžius. Jeigu sudarytumėte darbo grupes spręsti dalykiniams klausimams, iškylantiems dirbant, niekas turbūt čia nekeltų priekaištų. Bet kai jūs sudarote grupes politiniams atsakymams ieškoti, nors per savo rinkimų kampaniją, atrodo, labai aiškiai skelbėtės turį atsakymus ir nuožmiai kritikavote tuo metu valdančiuosius, tai tikrai nepykite, bet pakritikuosime. Dėl to ir mano vienas klausimas.
Ir šioje ataskaitoje jūs nevengiate pavartoti to jau visiems atsibodusio posakio apie naktinę mokesčių reformą. Tai aš norėčiau paklausti, kokia 2012 m. buvo naktinė mokesčių reforma, jeigu jūs teikiate 2012 m. ataskaitą?
Kalbant apie jūsų prioritetus, tai yra tik bendrybės dėl mokesčių, kad jūs kompleksiškai peržiūrėsite ir mokesčių sistemą. Gal galų gale vieną sykį turėsite drąsos sąžiningai pripažinti, kad dabar galiojanti mokesčių sistema yra gana gera, ir jūs versdamiesi per galvą net nerandate, ką joje keisti. O jeigu manote kitaip, tai pasakykite, ką konkrečiai keisite?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Pirmiausia nenorėčiau vėl kartoti elementarios vadybos. Tikriausiai ne visiems vadyba plačiai buvo dėstoma, bet ne apie tai. Jeigu kalbėtume apie mokesčių sistemą Lietuvoje, tai aš jums rekomenduočiau pasiskaityti kai kurių tarptautinių finansinių institucijų išvadas, netgi paskutinę Tarptautinio valiutos fondo išvadą, misijos, kuri tikriausiai yra ne A. Butkevičiaus rekomenduota, kuri turėjo atvykti į Lietuvą. Aš noriu pasakyti… Gerbiamasis Razma, turėkite kantrybės, aš buvau labai kantrus, kai jūs man uždavinėjote klausimą. Ir noriu pasakyti, kad pasielgėme labai išmintingai ir tikrai nesivadovavome jokios rinkimų kampanijos tam tikrais, nežinau, lozungais ar pažadais. Šita ekspertų ar specialistų grupė, kuri atliko išsamią analizę, vadovaudamasi ir tarptautinių finansinių institucijų pasiūlymais ir įvertinusi, kokia yra būklė viešųjų finansų, palyginusi, kokią dalį mes perskirstome, lyginant su bendruoju vidaus produktu, įvertino ir atliko analizę, kaip skiriasi Lietuvos mokesčių sistema, lyginant su kitomis Europos Sąjungos šalimis, net to pjūvio analizė yra padaryta. Ir šitas darbas yra užbaigtas, ir jūs jau, manau, gegužės mėnesį pamatysite pasiūlymus. Tai bus konkretūs pasiūlymai, kurie bus diskutuojami politiniu lygiu.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Aš tik noriu priminti, pagal Statutą klausti – 1 min., atsakyti – 2 min. Atleiskite, kolegos, bet turėsiu ir klausiančius nutraukti, ir paprašyti atsakinėti konkrečiai 2 min.
Klausia Liberalų sąjūdžio frakcijos seniūnas E. Masiulis. Ruošiasi R. Baškienė.
E. MASIULIS (LSF). Labai ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamasis premjere, aš apgailestauju, kad jūs neišvengėte tos negeros Lietuvos politinės tradicijos ir vis tiek radote progą pabrėžti pereitos Vyriausybės blogus darbus. Manau, kad kur kas svarbiau yra dabar žiūrėti į priekį ir tai, kaip naujai Vyriausybei sekasi.
Eidamas į premjerus jūs minėjote, kad skirsitės pirmiausia nuo ankstesnės Vyriausybės tuo, kad dirbsite kaip komanda, nebus atskirų ministerijų kaip kunigaikštysčių, o jūs subursite kaip lyderis visus ministrus komandiniams sprendimams priimti. Ką mes matome? B. Vėsaitės pasisakymai, kuriuos jūs turite po to paneigti. V. P. Andriukaičio kai kurie pasisakymai, dėl kurių jūs vėl einate ir sakote, kad bus ne visai taip, kaip sakė sveikatos ministras. Vidaus reikalų ministro tam tikri pareiškimai dėl policijos atlyginimų didinimo – tenka švelninti toną aiškinantis žiniasklaidai. Energetikos ministro projektai…
PIRMININKĖ. Kolega, prašom klausti, minutė praėjo.
E. MASIULIS (LSF). …kurie siūlomi, yra dedamas grifas „ribotai“, jūs sakote, kad tai yra popiergalis. Gerbiamasis premjere, ar tokį, nuoširdžiai noriu paklausti, įsivaizdavote komandinį darbą?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Dėl vadinamojo popiergalio. Ant šito popiergalio nebuvo uždėtas grifas „konfidencialiai“. Jis prie kitų dokumentų buvo pridėtas. Ir tai visiškai pasenusi informacija, kuri buvo žinoma visam Vyriausybės kabinetui, tuo labiau ir energetikos ministrui, ir man. Nes jau buvo tam tikri žingsniai padaryti į priekį daug toliau, nesivadovaujant šiuo dokumentu.
Kitas dalykas, Vyriausybė dirba tikrai kaip komanda. O jeigu kai kas interpretuoja iš konteksto išimtas tam tikras mintis, tai čia yra ne mano pareiga, bet aš plačiau paaiškinu, kad tie ministrai turi aiškią viziją, turi savo nuomonę, apie tai būtų galima tikrai ilgai kalbėti, aš pripažįstu ir gerbiu jų nuomonę. Bet jeigu jūs pažiūrėsite, kaip buvo pasakytos mintys, pirmiausia iškeliant problemą, turint savo nuomonę ir tą nuomonę pagrindžiant, jeigu pažiūrėsime plačiai į tai, kas buvo kalbama, tai visiškai kitaip bus konstatuojama, vertinama ir visuomenėje kalbama.
PIRMININKĖ. Klausia R. Baškienė. Ruošiasi Socialdemokratų frakcijos lyderė I. Šiaulienė.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Gerbiamasis premjere, manau, kad šitai Vyriausybei išties svarbu prioritetai, perspektyvos. Švietimo, mokslo ir kultūros komitete mes svarstėme dėl 2014–2020 m. laikotarpio Europos Sąjungos struktūrinių lėšų, skiriamų kultūrai. Kultūros bendruomenė išties džiaugiasi ryžtingais kultūros ministro Š. Biručio veiksmais siekiant perskirstyti anksčiau atitinkamai buvusias proporcijas, kad daugiau lėšų būtų skiriama kultūrai. Aišku, vien ministro pozicijos neužtenka.
Aš norėčiau sužinoti, gerbiamasis premjere, jūsų požiūrį į galimybę padidinti finansavimo procentą kultūrai iš Europos Sąjungos struktūrinių fondų. Aišku, ir kartu jūsų pozicija dėl būtinybės spręsti kultūros darbuotojų atlyginimų problemą, bent jau nuo 2014 m., nes iš tikrųjų pastaruoju metu jų gaunamas atlyginimas atitinka maždaug minimalią algą, arba šiek tiek daugiau, tikintis, kad šitai Vyriausybei iš tikrųjų ne žodžiais, o darbais kultūra taps prioritetu.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimus. Gal tikrai pradėsiu nuo opiausio klausimo – dėl atlyginimų didinimo. Tikrai nuo ateinančių metų mes ruošiamės padidinti atlyginimus ir kultūros darbuotojams, ir kitose srityse dirbantiems darbuotojams. Pirmiausia atkreipsime dėmesį į biudžetiniame sektoriuje dirbančius darbuotojus, kurie gauna tikrai santykinai mažus atlyginimus arba truputį didesnius negu minimali mėnesio alga.
Dabar dėl finansų planavimo. Noriu jums pasakyti, kad poreikiai su galimybėmis niekada gyvenime nesutampa. Kitas labai svarbus dalykas, kad su kultūros ministru tikrai vyksta geras bendradarbiavimas ir tikrai sveikinu jį, kad turi didžiulių ambicijų pakeisti požiūrį į Lietuvos kultūrą. Mes esame puikiai sutarę, kad pirmiausia bus pristatytas sąrašas, jeigu kalbame apie investicijas į tuos objektus, kurie yra pradėti statyti ir turi būti artimiausiu metu užbaigti, ir taip pat sąrašą objektų, kurie turės būti renovuojami. Lietuvoje, galima sakyti, šiuo metu susikūrė tam tikra finansinė piramidė, jeigu vertinsime savivaldybių skolas. Buvo suformuotas tikslas, kad kuo daugiau imkite Europos Sąjungos pinigų, panaudokite, bet nebuvo pagalvota, kokia yra grąža panaudojus tuos pinigus, ar tai nepareikalaus papildomų savivaldybių biudžetų išlaidų. Tai dabar mes ir turime tokį atvejį, kai savivaldybių skolos išaugo iki 2 mlrd. Lt, bet niekas nekalba apie tai, kokiais finansiniais ištekliais savivaldybės tas skolas likviduos. Elementari finansų vadyba sako, kad, norėdamas pradėti naudoti, tu turi pagalvoti, ar nepareikalaus papildomų išlaidų po to.
PIRMININKĖ. Klausia I. Šiaulienė. Ruošiasi gerbiamasis P. Narkevičius.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamasis premjere, jau keturi mėnesiai, kai jūs esate Ministras Pirmininkas. Turėjote galimybę ne tik pagal dokumentus, popierius, bet ir praktiškai, fiziškai pajusti šios valstybės būseną. Prašau pasakyti savo nuomonę, kuri sritis nesėkmingiausiai buvo tvarkoma praėjusios Vyriausybės?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Kaip aš jau minėjau savo pranešime, tikrai nenorėčiau kalbėti apie praeitį. Matau, tikrai didžiulius uždavinius žiūrėdamas į ateitį. Svarbiausia sugrąžinti žmonių pasitikėjimą mūsų valstybe. Žmonių pasitikėjimas gali sugrįžti tada, kai bus matomos sukurtos programos, kurios artimiausiu metu turi būti pradėtos įgyvendinti kuriant naujas darbo vietas, grąžinant mūsų išvykusius Lietuvos žmones atgal į Lietuvą ir, aš manau, didinant apmokestinamąją bazę, turiu mintyje, plečiant mokesčių mokėtojų skaičių, sprendžiant korupcinius klausimus, mažinant šešėlinę ekonomiką. Tai yra mūsų ambicingi ateities uždaviniai. Ir, aišku, energetikos sektorius.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia P. Narkevičius. Ruošiasi A. Mazuronis.
P. NARKEVIČIUS (DPF). Gerbiamasis premjere, ne kartą sakėte, kad dirba gera ministrų komanda. Tuo labai džiaugiamės. Linkime ir toliau nuoseklaus ir kokybiško darbo. Jūs palietėte šiandien savo kalboje labai svarbią temą – regionų atskirtį nuo pagrindinių centrų: Vilniaus, Kauno, Klaipėdos. Norėčiau paklausti, kokie artimiausi planai situacijai regionuose taisyti? Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Šiuo metu Ūkio ministerija yra parengusi paraiškų priėmimo tvarką, sudariusi truputį išskirtines paraiškų vertinimo sąlygas, tų, kurios bus pateiktos iš regionų. Paprastai pasakius, joms bus suteikiami papildomi balai Verslo paramos agentūrai vertinant visas gautas paraiškas. Taip pat yra numatyta dalį investicijų skirti laisvosioms ekonominėms zonoms išplečiant infrastruktūrą, tai įrengiant kelius, elektros tinklus ir kitus inžinerinius tinklus.
PIRMININKĖ. Klausia A. Mazuronis. Ruošiasi V. Stundys.
A. MAZURONIS (TTF). Labai dėkui. Gerbiamasis premjere, iš tiesų jūsų ataskaitos pateikimas buvo ganėtinai trumpas, tačiau tai yra visiškai suprantama ir logiška, turint omenyje, kad jūs pristatėte buvusios Vyriausybės ataskaitą. O iš buvusios Vyriausybės nuveiktų darbų nelabai ką gero galima pasakyti, negu buvo pasakyta. O bloga apie buvusiuosius nelabai norisi šnekėti. Ir tai irgi yra gana suprantama. Bet vis dėlto, gerbiamasis premjere, dabartinė opozicija turėjo puikų šansą šimto dienų Vyriausybės terminui suėjus įvertinti jūsų veiklą. Sakykite, matydamas pakrikusią, neracionalią, destabilizuojančią, negebančią konstruktyviai oponuoti, neteikiančią, negeneruojančią gerų minčių, formuojančią šešėlių ir šešėliukų Vyriausybę opozicijos veiklą, kokiu balu galėtumėte įvertinti dabartinės opozicijos veiklą nuo vieno iki dešimties, jeigu trumpai? O jeigu plačiau, galbūt galėtumėte ir plačiau šiek tiek išplėsti, nes manau, kad tikrai pasakyti apie tokią nekonstruktyvų ir niekam tikusį oponavimą tikrai yra ko?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Per daug man sudėtingą klausimą uždavėte. Žinote, norint vertinti, turi praeiti tam tikras laikotarpis, turi būti aiškūs iškelti tikslai, uždaviniai, vertinimo kriterijai ir pasiektų užsibrėžtų tikslų rezultatai. Aš manau, į jūsų klausimą atsakysiu truputį vėliau. Šiandien dar tikrai vertinimų negaliu atlikti.
PIRMININKĖ. Ačiū, premjere. (Balsai salėje) Bet noriu, kolegos, pasakyti, klausimai užduodami apie Vyriausybės metinės veiklos ataskaitą. Taigi, klausia V. Stundys. Ruošiasi R. Šimašius.
V. STUNDYS (TS-LKDF). Dėkoju. Klausant ataskaitos pristatymo ir atsakymų tenka apgailestauti, kad į labai konkrečius klausimus vengiama aiškaus atsakymo. Pasitenkinama pasvarstymu. Net atsakant apie ketinimus keisti mokesčių sistemą mes nieko konkretaus neišgirdome, būtų galima kalbėti jau atviriau. Tai charakteringa šiai Vyriausybei. Tuščia pažadų retorika yra tiesiog šios Vyriausybės darbo stilistika. Beje, džiaugiuosi, kad premjeras savikritiškai įvertino tą Vyriausybę, kuri programavo europinės paramos besibaigiantį laikotarpį. Jis programuotas jūsų. Mano klausimas labai paprastas. Kadangi kalbate apie darbų tęstinumą, prašyčiau įvardinti bent tris reikšmingiausius, svarbiausius 2012 metų Vyriausybės veiklos darbus. Bent tris.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Aš supratau, jūs norėjote, kad aš vartočiau tokį pat programos pristatymo stilių, kokį vartojo ponas A. Kubilius. Žinote, mano požiūris yra šiek tiek kitas. Ir niekaip negaliu sutikti su jūsų dabartinės Vyriausybės nuveiktų darbų vertinimu. Aš jums galiu pasakyti vieną pavyzdį. Galėčiau labai daug įvardyti, nusikalstamas sprendimas buvo dėl leidimų saulės moduliams išdavimo. Didinote visiems Lietuvos žmonėms finansinę naštą mokėdami už elektros energiją didesnes pinigų sumas. Į Elektrėnus importavot papildomas gamtines dujas iš „Gazpromo“, jos kiekvienais metais be reikalo kainuodavo nuo 120 mln. iki 140 mln. Lt. Aš galėčiau vardinti ir vardint. Apie švietimo ir mokslo nereguliavimo sistemą.
O taip, aš jums galiu pasakyti, mes turime net kitą požiūrį į energetikos strategiją. Pateiksime jums išsamią studiją, o jeigu jūs individualiai norite susipažinti, tai galima pateikti dar išsamesnę su, kaip sakiau, ar 70 matematinių modulių pritaikymu. Mokesčių sistemoje, sakėme, revoliucijos nedarysime. Bus tęstinumas, bet bus pakoregavimas mažinant naštą darbo pajamoms. Aš manau, kad ir sveikatos sistemoje pamatysite pagaliau struktūrinę reformą, o ne pinigų paskirstymą visiems asignavimų valdytojams, nesvarbu, ar jų skaičius didėja, ar mažėja.
PIRMININKĖ. Klausia R. Šimašius. Ruošiasi P. Urbšys.
R. ŠIMAŠIUS (LSF). Pirmiausia norėčiau pasakyti, suprantama, situacija yra specifinė, kai Vyriausybė pristato buvusios Vyriausybės darbus. Kita vertus, ankstesnė Vyriausybė paliko, manau, neblogą palikimą, kai aiškiai užsibrėždavo, ką ji ruošiasi padaryti. Po to galima labai neutraliai pasakyti, ar pavyko buvusiai Vyriausybei pasiekti jos pačios užsibrėžtų tikslų, o ne kritikuoti tuos tikslus. Vienas iš dalykų, dėl kurio tęstinumo aš labai vertinu jūsų Vyriausybę ir labai norėčiau pažiūrėti, ką jūs ateityje numatote, tai yra verslo priežiūros sritis. Žodžiais kalbame apie tai, kad smulkiajam verslui tą kontrolierių armiją bus bandoma toliau pažaboti, bus daromi įvairūs žingsniai, bet akcentai iš ataskaitos kažkur dingo, nors planuose buvo. Klausimas, ar jūs planuojate kaip ankstesnioji Vyriausybė kas pusmetį pateikti tam tikrą pažangos ataskaitą šia tema, kad būtų galima vertinti ir buvusios, ir esamos Vyriausybės darbą šioje srityje, kurią, kaip suprantu, jūs traktuojate kaip tęstinę sritį?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Tikrai bus pateikta. Mes ministrų pasitarime jau esame apsvarstę atskirą priemonių planą, kaip mažinti verslo suvaržymą. Bet yra pastebėta ir kita problema, tai yra žmogiškasis faktorius, kuris veikia arba kurį kai kada taiko ir Mokesčių inspekcijos darbuotojai nepadėdami, nekonsultuodami, ypač susikūrusias naujas, smulkias įmones, bet tiesiog kai kada… Suprantama, kad reikia kontroliuoti reikalaujant, kad visos sąlygos būtų įvykdytos vadovaujantis priimtais įstatymais arba Vyriausybės priimtais nutarimais. Aš manau, turi pasikeisti požiūris ir mąstymas pirmiausia tų darbuotojų, kurie dirba kontroliuojančiose institucijose, suprantant, kad pirmaisiais mėnesiais, gal netgi pirmaisiais metais jie turi būti kaip konsultantai, patarėjai, bet ne kaip bauginantys ir griežtai kontroliuojantys ir reikalaujantys atsiskaityti. O ataskaita tikrai bus pateikta.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia P. Urbšys. Ruošiasi M. Bastys.
P. URBŠYS (MSNG). Ankstesnė Vyriausybė tarp svarbiausių darbų įsirašė net lankstinukų pagaminimą (lentelės 313 punktas). Bet tarp prioritetinių krypčių ir svarbiausių darbų net nebuvo užuominos apie numatomą stiprinti atstovavimą žmonių interesams regioniniu lygiu, dėl ko Europos Taryba Regionų rūmuose panaikino Lietuvos balsavimo teisę. Ar nemanote, jog dabartinės Vyriausybės deklaruojamos iniciatyvos dėl pilietinės demokratijos stiprinimo savivaldos srityje ar rinkimų sistemos tobulinimo turėtų atsirasti tarp XVI Vyriausybės veiklos prioritetų?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Šiuo metu Ūkio ministerija rengia programą, jeigu mes kalbame plačiąja prasme apie regionų atgaivinimą, plėtrą ir jų vystymąsi. Manau, kad gegužės mėnesio viduryje mes ją pamatysime, ji bus pristatyta Strateginiam komitetui ir apsvarstyta.
O dėl lipdukų, ką jūs turite minty, nežinau, nebent saugaus eismo viena iš priemonių, kad reikia stiprinti tam tikrą švietėjišką veiklą pradedant darželiais ir baigiant kitomis institucijomis.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia M. Bastys. Ruošiasi V. M. Čigriejienė.
M. BASTYS (LSDPF). Dėkoju, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Lietuvos žmonės turbūt ilgai prisimins buvusios Vyriausybės naktinę mokesčių politiką, o šią Vyriausybę, manau, geruoju prisimins dėl atlyginimo minimumo padidinimo.
Tačiau mano klausimo esmė yra tokio pobūdžio. Vyriausybė dirba jau keturis mėnesius. Ar teko analizuoti būtent tuo aspektu, kad jeigu 2008 m. buvusi dauguma būtų įsiklausiusi į opozicijos prašymą, kad priimtų Tarptautinio valiutos fondo siūlymus vykdydama mokestinę ir skolinimosi politiką, kokia šiandien būtų situacija, jeigu tuo metu būtų įsiklausyta į opozicijos siūlymus? Dėkoju.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Kaip žinote, Latvija pasinaudojo Tarptautinio valiutos fondo pasiūlymu ir šiuo metu jų skolos aptarnavimo išlaidos yra maždaug 50 % mažesnės, jeigu skaičiuosim pagal 1 mlrd. pasiskolintų litų sumą.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi P. Auštrevičius.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis premjere, pirmiausia aš noriu jums padėkoti už normalią ir paprastą retoriką, už arogancijos nebuvimą, kas tikrai atskleidžia kai kuriuos charakterio bruožus.
Jeigu galima, noriu paklausti gerbiamojo teisingumo ministro, kad man atsakytų į mano paklausimą, nes Vyriausybė Teisingumo ministerijai pavedė parengti asmenvardžių rašybos projektą. Noriu paklausti. Ar jūsų vadovaujama ministerija tenkins Lietuvos lenkų rinkimų akcijos reikalavimą rašyti vardus ir pavardes nelietuviškomis raidėmis? Tokiu atveju reikėtų įvesti papildomas raides ir per šimtą diakritinių ženklų, o tai sukeltų chaosą tarp pagrindinės tautos piliečių, taip pat pareikalautų papildomų didelių finansinių išlaidų. Tas kelias – kelias apeiti Konstituciją. O gal jūs atsižvelgsite į kaimyninės Latvijos patirtį, kuri jau leidžia rašyti pavardes ir vardus kitais rašmenimis paso kitų įrašų skyriuje? Latvijos Seimo nariai, Latvijos gynybos ministras paragino Lenkiją neaštrinti retorikos dėl tautinių mažumų Lietuvoje pareiškę, kad Varšuvos argumentai primena Maskvos poziciją dėl rusakalbių Latvijoje. Labai ačiū.
J. BERNATONIS (LSDPF). Dėkoju už aktualų klausimą. Pirmiausia noriu pasakyti, kad aš į tą problemą žiūriu plačiau negu į atskiros frakcijos reikalavimą, žiūriu kaip į tam tikras žmogaus teises, taip pat kaip į mūsų kalbos dalykus. Nors dabar nepopuliaru sakyti, tačiau aš, kaip ministras, nespėju parašyti visų įstatymų projektų, todėl sudariau darbo grupę, kuri rengia sprendimą. Tikiuosi, kad iki gegužės 1 d. mes tokį sprendimą turėsime ir teiksime jį atitinkamai aptarti kokiu nors lygiu Vyriausybei. Šiandien aš dar negaliu atsakyti, kokį sprendimo būdą mes pasirinksime, bet suprantama, kad mūsų pasiūlymas neprieštaraus Lietuvos Respublikos Konstitucijai ir kartu spręs tą problemą, kuri dabar yra susijusi su žmogaus teisėmis.
PIRMININKĖ. Dėkoju, ministre. Klausia P. Auštrevičius. Ruošiasi R. J. Dagys.
P. AUŠTREVIČIUS (LSF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis premjere, iš tiesų Vyriausybė in corpore veikė 2012 m. laikotarpiu kone vieną mėnesį. Ko gero, tai buvo priežastis valstybės vadovei pakomentuoti, kai ji buvo paprašyta įvertinti Vyriausybės veiklą, ji pasakė, aš neturiu ką vertinti, nes nėra ko padaryta. Aš gal nebūčiau toks griežtas šiuo atveju, tačiau, premjere, kadangi jūs esate atviras žmogus ir kai kurie kolegos atkreipia dėmesį į jūsų toleranciją, sakykite mums atvirai, ko jūs nebūtumėte daręs per tą mėnesį?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Viską darau, ką reikia. Svarbiausia yra laiko trūkumas.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia R. J. Dagys. Ruošiasi G. Steponavičius.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis premjere, aš nelabai pastebėjau jūsų stiliaus pasikeitimą nuo praėjusios opozicijos, ten irgi buvo viskas absoliučiai blogai, nepaisant to, ką teikdavome. Mes dabar elgiamės šiek tiek kitaip. Jūs vis dėlto turėtumėte analizuoti tam tikras tendencijas, kas buvo pasiekta praėjusios Vyriausybės. Dabar matome, kad nedarbo problema nesprendžiama, nedarbas didėja. Lygiai taip pat minimalios algos padidėjimas ne kažin ką davė, ta minimali alga visiems nepadidėjo ir daugėja įmonių, kur žmonės gauna mažus atlyginimus. Bet čia, taip sakant, mes paliksime diskutuoti.
Klausimas būtų toks. Praėjusioje kadencijoje gimstamumas išaugo nuo 1,46 vienai vaiko motinai beveik iki 30 punktų, iki 1,76. Dabar jūs suplanavote savo naujoje programoje, turbūt išnagrinėję ir mūsų padarytas klaidas ir pasiekimus, labai kuklų padidėjimą nuo 1,76 iki 1,78. Iš esmės jūs žadate, galiu pasakyti, sustabdyti gimstamumą, nes augimo tendencijos buvo labai ryškios. Tai kodėl jūs dabar taip apsisprendėte? Ar manote, kad buvo padaryta blogai, kad dramatiškai keičiate visus procesus?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Kol kas mes dramatiškai nekeičiame jokių procesų, bet aš jums galėčiau labai daug pavyzdžių pasakyti, jeigu norite išgirsti, apie praeitą kadenciją ir apie atskiras veiklos, ūkio sritis. Kaip prasidėjo kai kurie pokalbiai 2008 m. pabaigoje, taip tikriausiai ir pasibaigė 2012 m.
Dėl gimstamumo augimo plano gal socialinės apsaugos ir darbo ministrė plačiau jums pasakys.
A. PABEDINSKIENĖ. Dėkoju už klausimą. Iš tikrųjų manau, kad žadėti geriau mažiau negu daugiau. Skatinimo priemonės yra numatytos. Mes už šeimą ir už tai, kad tose šeimose augtų vaikučiai, todėl manau, kad ir ekonominė politika, ir socialinė politika tai skatina daryti. Kaip žinote, mes socialinės politikos srityje esame numatę daugelį priemonių, kurios yra būtent nukreiptos į šeimą. Manau, tikrai tas rodiklis bus didesnis, bet yra toks, koks yra šiandien.
PIRMININKĖ. Ar nori gal sveikatos ministras papildyti?
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Aš noriu pasakyti, kad R. J. Dagio skaičiai nėra visai tikslūs. Deja, tenka kartu pasakyti, kad demografinė politika pastarąjį dešimtmetį labai prasta. Jeigu pažiūrėtume į demografinę gimstamumo kreivę, kuri buvo 2002–2008 m., po to jos nusileidimą iki 2007 m., matytume gana neigiamą tendenciją.
Planuoti didesnius skaičius būtų galima. Bet jeigu, gerbiamasis Rimantai, ateitumėte į talką, nes čia reikia talkos, kad demografinė politika būtų efektyvi, reikia iš tiesų labai daug pastangų, ir aš jus kviečiu prisidėti. Jūs tada tikrai galėsite pasidžiaugti, kad bendrai, kartu mes pasieksime rezultatų. Žinote, Abraomas, būdamas ir 90 metų, susilaukė Izaoko, taigi stenkimės! (Juokas salėje)
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia G. Steponavičius. Ruošiasi A. Vidžiūnas.
G. STEPONAVIČIUS (LSF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamasis premjere, mano klausimas bus apie energetiką. Manau, visi mes norime matyti pradėtų darbų tęstinumą ten, kur yra prasmė. Norime matyti jūsų veiksmų ir žodžių nuoseklumą. Todėl aš noriu paklausti. Prieš mėnesį jūs inicijavote parlamentinių partijų susitarimą dėl svarbiausių strateginių energetikos krypčių, tačiau dabar kažkur šis klausimas padėtas į šalį, nepaisant įgaliojimo energetikos ministrui surinkti pasiūlymus iš partijų, juos sudėti į patobulintą variantą. Ir mes matome, kad kitą savaitę, nelaukdami ar netęsdami to susitarimo pasirašymo tarp partijų dėl strateginių tikslų energetikos srityje, jūs teikiate ketvirtadienį Seime Energetikos strategijos pristatymą. Tai nežinau, kas ko priekyje žengia – ar strateginiai susitarimai, ar tiktai Vyriausybės ir dalies politinių jėgų pozicijos pristatymas?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Pirmiausia mes norime pristatyti Energetikos strategiją ir kartu pakviesti visas politines partijas pasirašyti. Jeigu jūs pamatysite, kad jinai jums yra nepriimtina, tai kam mums paskui labai ilgai diskutuoti dėl to dokumento pasirašymo? (Balsai salėje) Todėl ir buvo nukeltas šitas dokumento pasirašymo laikas. (Balsai salėje)
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia A. Vidžiūnas. Ruošiasi E. Gentvilas.
A. VIDŽIŪNAS (TS-LKDF). Pone Ministre Pirmininke, linkėdamas sėkmės jūsų Vyriausybei darbuos turiu apgailestauti, kad kol kas dažnai galima remtis tiktai įspūdžiais, įvaizdžiais arba nuogirdomis dėl tų jūsų planuojamų darbų. Darbų kol kas nėra.
Ministras J. Bernatonis ką tik patikino, kad projektai, susiję su valstybinės kalbos reikalais Lietuvos valstybės dokumentuose, išspręs dalykus, susijusius su žmogaus teisėmis ir nebus prieštaraujantys Konstitucijai. Aš noriu pasakyti, kad nuogirdos ir įspūdžiai yra kitokie. Jūsų Vyriausybė ir jūsų sudarytos darbo grupės tęsia dar nuo amžinąjį atilsį A. M. Brazausko Vyriausybės laikų blogą praktiką teikti Seimui Konstitucijai prieštaraujančius dalykus, susijusius su lietuvių kalbos rašyba valstybės dokumentuose. Seimas atmetė tada teiktą A. M. Brazausko Vyriausybės. Turiu pareikšti apgailestavimą, kad ir A. Kubiliaus Vyriausybė buvo įsijungusi į šitą kryptį, ir jūsų mąstymo kryptis yra ta pati.
Pone Ministre Pirmininke, ko vertos yra pono J. Bernatonio darbo grupės ir žadami Konstitucijai neprieštaraujantys sprendimai, jeigu Konstitucinis Teismas seniai yra pasakęs, kaip valstybinė kalba ir kitos kalbos gali funkcionuoti Lietuvos valstybės dokumentuose. Mano klausimas: ar jūsų vadovaujama Vyriausybė remsis Konstitucinio Teismo siūlymais, ar vis dėlto, nepaisydama teisingumo ministro pažadų, mėgins išrasti dviratį ten, kur Konstitucija tiesiog neleidžia?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Kad ir kaip būtų gaila, bet reikia pripažinti, kad praeitos kadencijos laikotarpiu Konstitucinis Teismas sulaukė daugiausia kreipimųsi iš politikų. Kaip matote, daugelį sprendimų, kurie buvo priimti Seime, Konstitucinis Teismas įvertino neigiamai. Tikrai šita Vyriausybė neteiks teisės aktų, jeigu tikrai matys, kad tai yra prieštaravimas Konstitucijai.
Dabar teisingumo ministro paprašyčiau, kad papildytų.
J. BERNATONIS (LSDPF). Dėkoju už gerą klausimą. Iš tiesų viskas nėra taip paprasta, kaip mano kolega Seimo narys pateikė. Nėra reikiamais teisės aktais reglamentuota, kaip turėtų būti rašomi asmenvardžiai. Dėl to yra didelė problema, kad iki šiol pagrindinis reglamentuojantis teisės aktas yra tiktai parlamento nutarimas. Pagal bendras taisykles tai turėtų reglamentuoti įstatymo lygio aktas. Tai yra problema. To niekas, aišku, Konstitucinio Teismo neklausė, bet jeigu jūs paklaustumėte dėl to teisės akto formos, manau, kad išvados būtų panašios, kaip dabar aš jums bandžiau paaiškinti. Problemos yra neišspręstos per 20 metų ir, aš manau, anksčiau ar vėliau jas reikia spręsti.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia E. Gentvilas. Ruošiasi A. Dumčius.
E. GENTVILAS (LSF). Ačiū. Gerbiamasis premjere, tiek praėjusi Vyriausybė, tiek jūsų Vyriausybė pasisakė už teisę „Chevronui“ dėl skalūnų dujų… Suprantu, kad bus labai daug politinių debatų, ir čia politikai gali vienaip ar kitaip susitarti, rasti kompromisą. Aš vis dėlto matau bekompromises žmonių pozicijas ten, bendruomenėse. Koks vis dėlto yra Vyriausybės modelis, kaip įtikinti vietos gyventojus? Kas tą darbą turi atlikti? Ar „Chevronas“ kaip būsimas investuotojas, ar Vyriausybė? Koks priemonių arsenalas? Ar tuo priemonių arsenalu yra galimybės kompensuoti bendruomenėms, savivaldybėms ar gal konkrečių sklypų savininkams? Ką apie tai galėtumėte pasakyti? Mano manymu, tai taps esminiu slenksčiu, kurį bus labai sunku perlipti.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Dėkoju už klausimą. Manau, pirmiausia šitą darbą turėtų atlikti politikai – tiek Seimo nariai, tiek savivaldybių tarybos nariai, – jeigu mes norime įgyvendinti ambicingus projektus, pritraukti užsienio investicijas, atlikti žvalgybą ir sužinoti, ką mes turime. Manau, kad „Chevrono“ bendrovė, kuri dalyvauja konkursuose, irgi turėtų susitikti su visuomene ir kalbėtis. Aš manau, tuo metu, kada buvo atliekamas pirmas poveikio aplinkai vertinimas, kaip tik ir turėjo prasidėti diskusijos, pokalbiai, susitikimai su vietinių bendruomenių gyventojais. Jiems tuo metu turėjo būti išaiškinta, kas bus daroma, ką ruošiamasi daryti, tada tikrai būtų matoma, ar bus pasipriešinimas, ar ne. O šiuo metu yra įvairiausių priemonių, kaip šitą situaciją pagerinti.
PIRMININKĖ. Klausia A. Dumčius. Ruošiasi A. Matulas.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamasis premjere, maždaug prieš mėnesį ir daugiau užregistravau Vyriausybėje prašymą peržiūrėti galimybes dėl mūsų valstybinių ikimokyklinių įstaigų, lopšelių-darželių, mokyklų, tos techninės dalies, kuri baigia supūti, trisdešimties–keturiasdešimties metų pastatų, renovacijos, nes šiuo metu vyksta avarija po avarijos. Įdomu, kaip šitas klausimas, ar bus sprendžiamas ateityje, ar ne? Aš pateikiau apibendrintą Kauno pavyzdį, kiek reikėtų Kauno miestui, bet čia yra visai Lietuvai. Ačiū.
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Aš manau, kad artimiausiu metu bus pateiktas atsakymas. Aš žinau šitą informaciją, man ją pristatė kancleris. Tikrai problema yra didelė, bet tai yra savivaldybių turtas. Tai reikia pripažinti, ir finansavimas turi būti numatytas savivaldybių biudžetuose, bet yra svarstomas šitas klausimas.
PIRMININKĖ. Klausia A. Matulas. Ruošiasi K. Masiulis.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis Ministre Pirmininke, aš jus pamenu kaip labai korektišką žmogų ir pamenu mūsų pokalbį, kai jūs buvote priverstas išeiti iš finansų ministrų. Aš jums tada prognozavau jūsų partijos lyderio postą, ir tai pasitvirtino. Aš tikrai džiaugiuosi, bet šiek tiek tas įvaizdis, bent jau man, keičiasi, nes jūs labai dažnai užduodate tokį toną, labai neigiamą toną, kalbėdamas visada apie buvusios Vyriausybės neigiamus darbus. Iš tikrųjų jūs turėtumėte dėkoti likimui, kad ne jūsų partijai teko du kartus iš eilės valdyti valstybę tokios ekonominės krizės metu. Jeigu būtų atvirkščiai, tai tikriausiai kažin ar būtų galima girtis tokia situacija. Todėl aš labai norėčiau, kad jūs nepradėtumėte savo kalbų nuo tos kritikos ir valdytumėte tokius žmones kaip mažąjį Mazuronį, kuris, matyt, skaito tėvo ministro parengtus demagoginius tekstus ir taip demoralizuoja ir piktina žmones.
Norėčiau paklausti dėl to. Sveikatos ministras tikriausiai šiuo metu geriausiai vertinamas ministras, nes labai žada įvesti absoliučiai nemokamą mokestį visiems gyventojams sveikatos… tiksliau, nemokamą sveikatos apsaugą. Konstitucinis Teismas išaiškins šitą situaciją. Bet kodėl jūsų dabar pateiktame dokumente absoliučiai nieko nekalbama apie sveikatos apsaugos prioritetus? Ar tai yra tik ministro V. P. Andriukaičio noras keisti strateginius sveikatos sistemos dalykus, ar vis dėlto tai yra Vyriausybės prioritetai?
A. BUTKEVIČIUS (LSDPF). Pirmiausia aš jums noriu pasakyti dėl kitų partijų kritikos. Žinote, buvo tokia įdomi statistika pateikta dėl daugelio partijų pirmininkų kritinių pasisakymų apie kitas partijas. Aš noriu pasakyti, nevardydamas pavardžių, kad skirtumas yra didelis, palyginti su jūsų partijos lyderio kritinėm mintim, išsakytom apie mūsų partiją, ir mano, kaip partijos pirmininko, kritikos jūsų partijai. Santykis yra labai labai didelis. Mes turime irgi tai žinoti ir įvertinti, bet aš nenoriu to plėtoti.
Dėl sveikatos apsaugos. Tikrai buvo pakomentuota trumpai, kaip ir visi kiti prioritetai, bet jeigu jūs norite susipažinti, sveikatos apsaugos ministras yra labai išsamią, aiškią, suprantamą programą parengęs ketveriems metams, pristatęs Strateginiame komitete ir, manau, ją sėkmingai įgyvendina.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Dar ministras V. P. Andriukaitis. Prašom.
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Gerbiamasis Antanai Matulai, turbūt jūs buvote kartu Sveikatos reikalų komiteto išvažiuojamajame posėdyje Sveikatos apsaugos ministerijoje, kur buvo labai tiksliai pristatyti strateginiai planai Vyriausybės, ministerijos, ministerijos šių metų planas ir ministerijos trejų metų planai. Turbūt kartu aptarėme daugelį problemų. Taip pat jūs, turbūt kaip ir aš, suinteresuotas, kad konstitucinės normos prasiskintų kelią į gyvenimą. Viena iš konstitucinių normų, kurią mudu abu vakar Konstituciniame Teisme aptarėme, – kad įstatymas nustato nemokamos medicinos pagalbos teikimo valstybinėse gydymo įstaigose Lietuvos piliečiams tvarką. Tas įstatymas turbūt yra ir tamstos, ir mano veiklos objektas. Mėginsime kartu daryti tai, kad mišrus finansavimo modelis Lietuvoje būtų aiškiai suprantamas, ką mūsų žmonės turi gauti iš bendrųjų asignavimų nemokamai valstybinėse gydymo įstaigose, ką turi gauti iš Privalomojo sveikatos draudimo fondo, kokia yra nustatyta tvarka, kad daug kas būtų aišku, kas, kaip, kur, kada daroma, kodėl reikia sutrumpinti siuntimų terminus, eilių terminus, kodėl reikia pagerinti gydymo kokybę, kodėl reikia nagrinėti tai, kodėl žmonės šiandien nepatenkinti…
PIRMININKĖ. Gerbiamasis ministre, galite trumpiau?
V. P. ANDRIUKAITIS (LSDPF). Taigi atrodo, kad mes viską kartu aptariame. Aš linkiu ir kviečiu į diskusijas ministerijoje, aptarsime dar detaliau.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, Ministras Pirmininkas turi skubėti į oro uostą, nes išskrenda į Švediją. Gerbiamasis premjere, ačiū jums už pristatytą Vyriausybės ataskaitą. Ministrai, būkite geri dar likti, nes liko paskutinis klausėjas – Seimo narys K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gaila, kad išeina Ministras Pirmininkas, aš kaip tik jam norėjau.
PIRMININKĖ. Kolegos, šiaip laikas jau pasibaigė.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš norėjau pasakyti, kad Lietuvos, mano požiūriu, politinėje sistemoje yra ydinga tradicija, savotiškas uždaras ratas naujai Vyriausybei neigti viską, ką buvo dariusi ankstesnė Vyriausybė. Tą darė mūsiškai, tą daro dabar premjeras. Aš dėl to tik apgailestauju. Šitas pranešimas irgi parašytas trumpas ir tokia konfrontacine tonacija. Aš manau, kad būtų pragmatiškiau integruoti senas idėjas, o ne skaldyti ir bandyti šitaip save pagražinti. Aš ir norėjau paklausti Ministro Pirmininko, kokios ankstesnės Vyriausybės valdymo kryptys yra keistinos, o kurios produktyvios, tęstinos? Juk nėra niekada taip, kad kiti dirbo tuščiai. Aš labai norėčiau, kad liautųsi tas ydingas ratas, kažkas būtų tie geresni ir ne statistiškai, kaip čia buvo sakyta, jūs daugiau ten kritikavote, o realiai baigti kalbėti tuščiai…
PIRMININKĖ. Laikas!
K. MASIULIS (TS-LKDF). …ir kritiškai ten, kur nereikia.
PIRMININKĖ. Atsakys krašto apsaugos ministras J. Olekas, pavaduojantis Ministrą Pirmininką.
J. OLEKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Ačiū visiems gerbiamiesiems kolegoms, kurie uždavė klausimus. Aš manau, kad šitas ataskaitos pristatymas ir bus ta riba, kai mes pradėsime toliau visi bendrom jėgom žiūrėti į priekį. Kviečiu visus prisidėti prie tokios geros dvasios. Tegu būna šis pristatymas ir atsakymai į jūsų užduotus klausimus kaip tik to naujo mūsų bendradarbiavimo žyma. Geros kloties visiems, dirbant Lietuvos labui!
PIRMININKĖ. Labai noriu pasakyti visų Seimo narių vardu ačiū už pateiktą veiklos ataskaitą ir atsakymus į klausimus. Linkime sėkmės Vyriausybei. Repliką dar nori A. Matulas.
A. MATULAS (TS-LKDF). Gerbiamasis ministre, aš noriu repliką, kadangi negavau atsakymo. Mūsų bendradarbiavimas su gerbiamuoju sveikatos ministru išties gali būti pavyzdys. Mes esame sutarę, kad elgsimės korektiškai, kritika bus tikrai konstruktyvi. Bet, kolegos, kadangi ministras kelia daug ambicingų tikslų ir visuomenė deda daug lūkesčių, aš norėjau dar kartą paklausti ir negavau atsakymo, kodėl tarp Vyriausybės prioritetų yra įrašyta daug žodžių, daug sakinių dėl energetikos, kitų dalykų, bet nė vieno žodžio dėl sveikatos apsaugos? Kad ministerijos prioritetai yra surašyti labai teisingai, aš tam pritariu.

16.03 val.
Seimo nutarimo „Dėl pritarimo skirti Danguolę Martinavičienę Lietuvos apeliacinio teismo teisėja“ projektas Nr. XIIP-420(2) (svarstymas ir priėmimas)

PIRMININKĖ. Ačiū, gerbiamieji kolegos. Tęsiame darbą. Dabar Seimo nutarimo „Dėl pritarimo skirti Danguolę Martinavičienę Lietuvos apeliacinio teismo teisėja“ svarstymas. Kviečiu į tribūną J. Sabatauską pristatyti Teisės ir teisėtvarkos komiteto nuomonę. A. Salamakinas?
A. SALAMAKINAS (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Aš norėjau tik sužinoti, ar rytinius dar svarstysime, ar keliame jau į kitą savaitę, nes ten dėl atliekų tvarkymo neapsvarstyta ir dar keli – 1-7, 1-8?
PIRMININKĖ. Kaip Seimas nuspręs, taip ir bus. Aš vadovaujuosi mūsų nustatyta darbotvarke. Kai baigsime vakarinio posėdžio darbotvarkę, jeigu bus laiko, tai tada Seimas apsispręs, ar svarstome tuos keturis likusius rytinio posėdžio klausimus. Jeigu Seimas apsispręs, kad nedirbame prie tų klausimų, tai bus kitą savaitę.
Gerbiamasis Juliau, prašom. J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Gerbiamoji pirmininke, gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas pritaria bendru sutarimu D. Martinavičienės skyrimui Lietuvos apeliacinio teismo teisėja.
Ar galiu iš karto pagarsinti ir kitą?
PIRMININKĖ. Po to.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Po to. Gerai.
PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, pagal Statutą turėtų būti diskusija. Užsirašiusių nematau. Ar galime bendru sutarimu pritarti po svarstymo? Ar galime, klausiu? Pritarta.
Priėmimas. Keturi – už, keturi – prieš. Norinčių kalbėti nėra. O savo nuomonę išreikšime slaptu balsavimu, kuris prasidės 16.10 val., baigsis 16.30 val.

16.05 val.
Seimo nutarimo „Dėl pritarimo skirti Egidiją Tamošiūnienę Lietuvos apeliacinio teismo teisėja“ projektas Nr. XIIP-421(2) (svarstymas ir priėmimas)

Tada kitas Seimo nutarimas „Dėl pritarimo skirti Egidiją Tamošiūnienę Lietuvos apeliacinio teismo teisėja“. Gerbiamasis Juliau, Teisės ir teisėtvarkos komiteto išvadą po svarstymo.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas taip pat bendru sutarimu pritarė E. Tamošiūnienės skyrimui Lietuvos apeliacinio teismo teisėja.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Diskusijoje nėra norinčių kalbėti. Galime po svarstymo bendru sutarimu pritarti? Pritarta. Priėmimas. Keturi – už, keturi – prieš. Irgi nematau norinčių kalbėti. Slaptas balsavimas 16.10 val.–16.30 val.
Mes dabar turime patvirtinti slapto balsavimo biuletenį dėl Seimo nutarimo „Dėl pritarimo skirti Danguolę Martinavičienę Lietuvos apeliacinio teismo teisėja“ projekto Nr. XIIP-420(2) priėmimo. Ar galime bendru sutarimu patvirtinti? Norite balsuoti? Prašau, balsuojame. Kas pritariate slapto balsavimo biuletenio projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 69 Seimo nariai. Už – 68, prieš nėra, susilaikė 1. Slapto balsavimo biuletenis patvirtintas.
Dar vienas slapto balsavimo biuletenis dėl Seimo nutarimo „Dėl pritarimo skirti Egidiją Tamošiūnienę Lietuvos apeliacinio teismo teisėja“ projekto Nr. XII-421(2) priėmimo. Ar galime bendru sutarimu? Galime. Ačiū. Pritarta bendru sutarimu.
Taigi, gerbiamieji kolegos, kviesime dirbti balsų skaičiavimo grupę: A. Ažubalis, A. Dumbrava, V. Filipovičienė, A. Kašėta, O. Leiputė, M. Mackevičius ir J. Varkala. Taigi skelbiu balsavimo pradžią 16.10 val., balsavimo pabaiga 16.30 val. Ir tada renkamės atgal į posėdžių salę.

Pertrauka

16.29 val.
Valstybės paramos būstui įsigyti ar išsinuomoti ir daugiabučiams namams atnaujinti (modernizuoti) įstatymo 2 straipsnio papildymo, 13 straipsnio pakeitimo ir papildymo, 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-434, Viešojo administravimo įstatymo 2, 3, 4, 41, 6, 7, 8, 10, 11, 14, 15, 16, 23, 24, 34 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 44 straipsniu įstatymo 17 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-435, Viešojo administravimo įstatymo 41 straipsnio 1 dalies pakeitimo ir papildymo 4 dalimi įstatymo projektas Nr. XIIP-436 (pateikimas)

PIRMININKĖ. Gerbiamieji kolegos, tęsiame posėdį. Dabar projektai – Valstybės paramos būstui įsigyti ar išsinuomoti ir daugiabučiams namams atnaujinti (modernizuoti) įstatymo 2 straipsnio papildymo, 13 straipsnio pakeitimo ir papildymo, 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-434, Viešojo administravimo įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 44 straipsniu įstatymo 17 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-435 ir Viešojo administravimo įstatymo 41 straipsnio 1 dalies pakeitimo ir papildymo 4 dalimi įstatymo projektas Nr. XIIP-436. Kviečiu į tribūną Aplinkos apsaugos viceministrę D. Matonienę. Pateikimas. Gerbiamoji viceministre, būtų gerai, kad pateiktumėte pagrindinį ir lydimuosius kartu.
D. MATONIENĖ. Laba diena dar kartą visiems. Yra teikiami Lietuvos Respublikos valstybės paramos būstui įsigyti ar išsinuomoti ir daugiabučiams namams atnaujinti (modernizuoti) įstatymo 2 straipsnio papildymo, 13 straipsnio pakeitimo ir papildymo, 15 straipsnio pakeitimo įstatymo, Lietuvos Respublikos viešojo administravimo įstatymo 2, 3, 4, 41, 6, 7, 8, 10, 11, 14, 15, 16, 23, 24, 34 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo 44 straipsniu įstatymo 17 straipsnio pakeitimo įstatymo ir Lietuvos Respublikos viešojo administravimo įstatymo 41 straipsnio 1 dalies pakeitimo ir papildymo 4 dalimi įstatymo projektai.
Tikslas – skatinti savivaldybių iniciatyvą, rengti ir įgyvendinti daugiabučių namų energinio efektyvumo didinimo programas ir sudaryti lankstesnes sąlygas įgyvendinti daugiabučių namų atnaujinimo, modernizavimo projektus. Siekiant paskatinti savivaldybių iniciatyvą rengti daugiabučių namų energinio efektyvumo didinimo programas ir užtikrinti sėkmingą ir efektyvų šių programų įgyvendinimą, projektu siūloma suteikti Vyriausybei teisę paskirti įstaigą VšĮ „Būsto energijos taupymo agentūra“ ir pavesti vertinti savivaldybių programas bei koordinuoti jų įgyvendinimą, tenkinti viešuosius interesus būsto energinio efektyvumo didinimo srityje.
Atsižvelgiant į šį siūlymą, kartu su Valstybės paramos įstatymo projektu teikiamos Viešojo administravimo įstatymo pataisos, kuriomis siekiama panaikinti nustatytą draudimą nesuteikti viešojo administravimo įgaliojimų viešosioms įstaigoms ir nustatyti papildomus kriterijus, kuriais vadovaujantis viešosioms įstaigoms galėtų būti suteikti viešojo administravimo įgaliojimai. Valstybės paramos būstui įsigyti ar išnuomoti ir daugiabučiams namams atnaujinti įstatymo pakeitimo įstatymo projektu taip pat siūlomi šie esminiai pagrindiniai pakeitimai: siekiant užtikrinti kokybišką pagal savivaldybių programas vykdomų projektų įgyvendinimą ir finansavimą, projektu siūloma apibrėžti savivaldybių programų įgyvendinimo administratoriaus sąvoką, apibrėžiant fizinius ir juridinius asmenis, galinčius būti šių programų administratoriais.
Siekiant didinti savivaldybių iniciatyvą daugiabučių namų atnaujinimo procese, projektu siūloma valstybės biudžeto lėšomis apmokėti atnaujinimo projektų parengimo išlaidas savivaldybių paskirtiems programų įgyvendinimo administratoriams, kurie šiuos projektus parengia savo iniciatyva, kai investicijų planams pritaria butų ir kitų patalpų savininkai. Atsižvelgiant į savivaldybių finansines galimybes, projektu siūloma finansuoti savivaldybių gyvenamosioms patalpoms tenkančias modernizavimo išlaidas, suteikiant lengvatinius kreditus ir valstybės biudžeto lėšomis su savivaldybe padengti visas modernizavimo išlaidas, įskaitant ir kredito, ir palūkanų grąžinimą. Projektu siūloma pakeisti valstybės paramos projektams rengti, jų įgyvendinimui administruoti ir statybos techninei priežiūrai vykdyti teikimo būdus, tai yra šias išlaidas ne tik kompensuoti, bet ir taikyti tiesioginių išlaidų apmokėjimo būdą.
Siekiant sumažinti butų ir kitų patalpų savininkų finansinę naštą, įgyvendinant atnaujinimo modernizavimo projektus, siūloma suteikti teisę Vyriausybei nustatyti papildomos valstybės paramos, teikiamos Klimato kaitos specialiosios programos lėšomis, dydį, energinį efektyvumą didinančioms priemonėms kompensuoti.
Esminiai pakeitimai dėl Viešojo administravimo įstatymo. Projektu siekiama pakeisti teisinį reguliavimą, kuriuo nustatomas viešojo administravimo įgaliojimų suteikimo viešosios įstaigos teisinį statusą turintiems juridiniams asmenims ribojimas. Manytina, kad svarbu nustatyti valstybės ar savivaldybės institucijoms diskreciją kiekvienu atveju įvertinus viešojo administravimo įgaliojimų suteikimo viešosios įstaigos teisinį statusą turintiems juridiniams asmenims teisinį ir antikorupcinį poveikį ir laikantis Viešojo administravimo įstatyme nustatytų kriterijų… Tai tiek.
PIRMININKĖ. Dėkoju viceministrei. Jūsų nori klausti 5 Seimo nariai. Pirmasis – A. Dumčius.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamoji viceministre, man nelabai aiški pradžia. Tarkime, iš kur tos pirminės lėšos, kai savivaldybei reikės atlikti techninį planą, techninės priežiūros planą, detaliuosius planus, tokius pirmuosius veiksmus? Ar turės padaryti iš savo savivaldybės, ar tai bus iš bendro to, kas numatyta toliau?
D. MATONIENĖ. Labai ačiū už klausimą. Kadangi skaičiau, gal nelabai aiškiai viską paaiškinau. Investicinių projektų rengimas yra dengiamas šimtu procentų, kaip ir techninis projektas. Dabar yra numatoma, kad savivaldybėms nereikia pirma patirti išlaidų, o paskui atgauti. Dabar mes esame numatę, pagal Europos Sąjungos remiamą projektą „Daugiabučių namų modernizavimo skatinimas“ 840 projektų yra padengiamos visos investicinių projektų rengimo išlaidos ir savivaldybės nepatiria jokių kaštų.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamoji viceministre, sakykite, skatindami namų renovaciją, kodėl jūs taip netolygiai (aš manau, dėl lėšų stygiaus) išdalinote, ypač didiesiems miestams, renovuojamų namų skaičių? Ką reiškia Kaunui 500 namų? Tai yra labai mažai. Sakykite, kaip bus įvykdoma ta programa, ar šie įstatymai padės tam, ar nepadės, kaip viskas vyks?
D. MATONIENĖ. Dėkoju už klausimą. Mes nepanaikinome senos modernizavimo programos arba senojo modelio. Iš tikro yra ta pati galimybė su tuo pačiu kofinansavimo procentu dalyvauti ir savarankiškai. Jeigu yra namų, nepatekusių į pirminį atrinktų namų sąrašą, tai jie turi visišką teisę ir galimybę dalyvauti pagal senąją modernizavimo programą, ir mes stengsimės suteikti visą reikalingą konsultacinę ir metodinę pagalbą, kad tie, kurie yra nutarę, tie, kurie yra pradėję daryti tam tikrus veiksmus, būtų paskatinti ir kad jie iš tikrųjų galėtų dalyvauti. Dabar jau 17 namų Lietuvoje yra įgyvendinami pagal senąjį modelį, ir mes dedame visas pastangas, kad jie sėkmingai būtų įgyvendinti.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Klausia S. Jovaiša.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, jūs minėjote, kad projekto dalis bus padengiama, kompensuojama. Sakykite, ką daryti toms savivaldybėms, kurios jau išnaudojusios savo kredito limitus, nes joms reikės padengti būtent pačią renovaciją? Lygiai taip pat yra pavojinga ir finansinė situacija viešųjų įstaigų, kurios tiesiog negalės padengti tų kaštų iš savo lėšų, negaudamos kreditų, už kuriuos taip pat turėtų turbūt garantuoti savivaldybės. Mes žinome, kiek prasiskolinusios Lietuvos savivaldybės, ir retai kuri iš jų nėra pasiekusi to kreditavimo limito.
D. MATONIENĖ. Dėkoju už klausimą. Norėčiau paaiškinti, kad savivaldybėms nereikės imti nei paskolos, nei skolintis būstų savininkų vardu. Pagal numatytą modelį programos įgyvendinimo administratorius būsto savininkų vardu ima paskolą ir ta paskola yra užbalansinėje sąskaitoje. Ji visiškai nekoreliuoja ir nėra susijusi su savivaldybės našta, skola ar finansiniais įsipareigojimais. Tai yra visiškai kitas mechanizmas ir toje vietoje nėra jokios problemos.
PIRMININKĖ. Klausia B. Pauža.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū, pirmininke. Gerbiamoji pranešėja, dabar yra Būsto ir urbanistinės plėtros agentūra ir Būsto energijos taupymo agentūra. (Balsai salėje) Kai pabaigs trukdyti, tada aš paklausiu. Dabar yra dvi agentūros – Būsto ir urbanistinės plėtros agentūra ir Būsto energijos taupymo agentūra. Pirmoji toliau plėtos savo programą pagal JESSICA’os modelį. Sakykite, ar nebuvo galima jas kaip nors sujungti, kad būtų vienoje vietoje, kodėl jūs jas išskyrėte? Man atrodo, tos agentūros našiau dirbtų, jeigu būtų kartu. Ačiū.
D. MATONIENĖ. Labai ačiū už klausimą. Jūsų pastaba labai teisinga. Mes irgi darome ir rengiame reorganizavimo schemas. Dėl ko buvo įsteigta BETA – Būsto energijos taupymo agentūra? Pagrindinė ir esminė priežastis yra laikas. Mums reikėjo labai greitai startuoti ir iš tikro labai džiaugiamės, nes mūsų logika pasiteisino. Džiaugiamės, kad šiandien jau su 56 savivaldybėmis turime pasirašę partnerystės sutartis dėl 840 namų renovavimo. Kalbėdami apie perspektyvą, apie ateitį, taip, mes manome, kad koncentracija turėtų būti vienoje įstaigoje ir kompetencijos turėtų būti formuojamos vienoje įstaigoje.
PIRMININKĖ. Ir paskutinis klausia K. Masiulis.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Aš noriu, kad jūs man paaiškintumėte vieną dalyką. Įsivaizduokime 80-metį senuką, gyvenantį kokiuose nors Babtuose, daugiabutyje, kuris patenka į renovacijos sąrašus. Jis skaičiuoja dienas, kai susitiks su Petru ir Povilu. Ir jis turi pasirinkti: jo būstas kainuoja 3 tūkst., pasiimti dar 12 tūkst. kreditą ir užuot palikęs kad ir pigų, bet būstą vaikams, palikti skolą vaikams arba palikti skolą kam po mirties? Šitai bendruomenei? O jeigu jis nedalyvaus, tai jis tada bus baudžiamas. Ar teisingai supratau? Tada jo laidojimui atidėti pinigai bus suvalgyti, jis turės mokėti baudas. Ar teisingai supratau?
D. MATONIENĖ. Ačiū už klausimą. Iš tikrųjų aš to nevadinčiau baudimo mechanizmu. Aš galbūt labiau vadinčiau ekonominio skatinimo priemone arba mechanizmu, nes tiems žmonėms, kurie gauna kompensacijas už šilumą, kurie yra tikrai, kaip jūs sakote, balansuojantys prie skurdo ribos arba gyvenantys nepasiturinčiai, yra numatyta labai gera paramos schema, t. y. kad šimtu procentų dengiama viskas: ir kreditas, ir palūkanos, ir visa investicijų suma. Mes jiems sudarome labai dideles ir geras sąlygas, kad jie galėtų susitvarkyti savo būstą.
Manau, kad mes šitą problemą išsprendėme, ir, be jokios abejonės, žmonės gyvena visai kitokiomis sąlygomis, jie pagerina savo turtą ir palieka jį savo vaikams energiškai efektyvų, o ne tokį, kuris turi labai dideles šilumos energijos sąnaudas. Manau, kad ta vieta yra kaip tik skatinanti, bet ne antimotyvuojanti žmones.
PIRMININKĖ. Dėkoju viceministrei. Jūs atsakėte į visus klausimus. Prašom, galite palikti tribūną. Dabar motyvai po pateikimo dėl viso. A. Mazuronis – už.
A. MAZURONIS (TTF). Dėkoju. Gerbiamieji kolegos, iš tiesų kritikuoti ir ieškoti kokių nors silpnų įstatymo spragų visada reikia, diskutuoti tikrai reikia, ieškoti geresnių sprendimų, jeigu įmanoma pasiūlyti, kokie šiandien yra pasiūlyti, tikrai reikia. Bet nepamirškime, kai diskutavome dėl praeito renovavimo modelio, pamenu, šioje salėje su buvusiu premjeru ponu A. Kubiliumi, diskutavome ir šnekėjome apie renovacijos perspektyvas ir aiškiai įvardinome grėsmes, kad galimai renovacija nejudės vien todėl, kad žmogus asmeniškai turi prisiimti įsipareigojimus, kurių jau ir taip pakankamai turi, pavyzdžiui, būsto paskola, studijų paskola vaikams, vartojamoji paskola pragyvenimui ir panašiai. Reikia pripažinti, kad tie mūsų nuogąstavimai tada realizavosi, ir realizavosi visu šimtu procentų.
Todėl šiandien siūlomas modelis ir tie rezultatai, kurie iš jo išplaukia, kaip viceministrė minėjo, su 56 savivaldybėmis yra pasirašytos sutartys dėl 840 namų. O paraiškų su gyventojų sutikimais buvo pateikta, kiek prisimenu, 1300. Dalį norinčių renovuoti namus jau atsijojome. Tam, kad ta programa toliau sėkmingai būtų vykdoma, tam, kad leistume jai įsisiūbuoti, tam, kad pripažintume, kad renovacija ne tik mūsų idėja, bet ir jūsų idėja, buvo ekonominio stuburo pagrindas, buvo ekonomikos skatinimo variklio viena iš pagrindinių priemonių, pripažinkime, kad tai, kas buvo, neveikė. Duodami įrankius pabandyti įgyvendinti šiai Vyriausybei tas naujas idėjas, naują požiūrį, naują renovacijos viziją, kuri yra siūloma šiandien, pritarkime po pateikimo. Jeigu kas nors turės pastabų ar pasiūlymų diskutuoti dėl kokių nors akcentų, subtilybių, maloniai prašome. Priimkime ir įdavę į rankas tuos įrankius palinkėkime sėkmės, palinkėkime kuo spartesnio šio proceso judėjimo į priekį, nes tai nėra kokios nors vienos politinės daugumos ar mažumos prerogatyva ar nuosavybės teisė į tą programą, bet tai yra mūsų visų, kaip Seimo narių, reikalas…
PIRMININKĖ. Laikas!
A. MAZURONIS (TTF). …kad ši programa judėtų. Labai dėkui, gerbiamoji pirmininke. Atsiprašau, kad viršijau.
PIRMININKĖ. K. Masiulis – prieš.
K. MASIULIS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, iš tikrųjų renovacija yra gera idėja, bet jinai neverta to, kad būtų sukompromituota prievartos mechanizmu, ir neverta to, kad būtų renovuojami tie namai, kuriuose perspektyvoje gyvens šikšnosparniai, bet ne žmonės, kadangi miesteliai tuštėja ir nėra kam gyventi. Man niekaip jūs ekonomiškai neįrodysite, kad apsimoka investuoti 12 tūkst., o kartais gal ir 30 tūkst. į butą, kurio vertė šiuo metu rinkoje yra 3 tūkst., tegu būna ir 10 tūkst., ir kurio niekas ir taip nenori pirkti. Dabar, investavus papildomai 15 tūkst., nepasidarys jo vertė tokia.
Antras dalykas. Jūs man neįrodysite, kad už žmogų, 80-metį seneliuką, jeigu jūs kompensuosite, kol jis, duok Dieve, gyvas yra, jūs kompensuosite ir po mirties. Tikriausiai ne. Tai štai čia nesukurkite didžiulių problemų. Kartu tie 500 mln., kuriuos jūs taip norite išleisti, be abejo, čia merams ir statybininkams labai puikus kąsnis, galėtų būti visiškai efektyviai tai pačiai programai, renovavimo programai, išleisti ir su didžiausia nauda ten, kur yra gyventojų, ten, kur gyventojų bus. Bet pažiūrėkime, miestams kiek tenka? Vienas penktadalis. O pažiūrėkime, kur srautai? Arba emigruoja, arba į miestus. O pažiūrėkime, kur nukreipti pagrindiniai finansiniai srautai? Į kaimą. Aš asmeniškai nesuprantu šitos logikos, aš balsuosiu prieš ir kviečiu tą patį daryti kitus.
PIRMININKĖ. Gerai. Gerbiamieji kolegos, balsuojame tada dėl kiekvieno projekto atskirai.
Kas pritariate po pakeitimo projektui Nr. XIIP-434, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 79 Seimo nariai: už – 72, prieš – 2, susilaikė 5. Po pakeikimo projektui Nr. XIIP-434 pritarta. Pagrindinis komitetas – Aplinkos apsaugos komitetas, papildomi: Biudžeto ir finansų komitetas, Socialinių reikalų ir darbo komitetas, Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Numatomas svarstymas gegužės 21 d.
Toliau. Gal galime bendru sutarimu pritarti po pateikimo projektui Nr. XIIP-435? (Balsai salėje) Pritarta po pateikimo. Pagrindinis komitetas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, papildomas – Aplinkos apsaugos komitetas. Siūloma svarstyti gegužės 21 d.
Ir projektas Nr. XIIP-436. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Pritarta. Pagrindinis komitetas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas, papildomas – Aplinkos apsaugos komitetas. Numatomas svarstymas gegužės 21 d.
Repliką po balsavimo – gerbiamasis V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Aš atsiprašau, norėčiau, kad įskaitytumėte mano balsą už, neveikė kortelė.
PIRMININKĖ. Projektas Nr. XIIP-434, V. Kamblevičius – už.

16.49 val.
Valstybinių pensijų įstatymo 4, 5, 6 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-285 (pateikimas)

Didžiai gerbiamas Seime, kolegos, aš noriu jūsų atsiklausti, jeigu jūs tam pritartumėte, aš matau labai garbingas moteris, kurios, pasirodo, yra daugiavaikės mamos, kurios laukia, kad mes pradėtume svarstyti Valstybinių pensijų įstatymo kelių straipsnių pakeitimo įstatymo projektą. Jos jau čia visą dieną, turbūt pavargo būdamos kartu su mumis. Jeigu jūs nieko prieš, aš suteikčiau dabar žodį R. Žemaitaičiui, kuris pristatytų šį projektą ir garbios mamos po pateikimo, girdėjusios mūsų pasisakymus, galėtų palikti Seimo rūmus. Ar sutinkate, gerbiamieji kolegos? (Balsai salėje) Prašau gerbiamąjį R. Žemaitaitį.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ačiū, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Iš tikrųjų, gerbiamieji kolegos, leiskite pristatyti Valstybinių pensijų įstatymo 4, 5, 6 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą. Iš tiesų tai yra klausimas, susijęs su tuo, kad būtų išspręstas klausimas ir mamos, kurios pagimdė, ir mamos, kurios įsivaikino, užaugino vaikus, taptų vienos plotmės, vieno lygio pagal teises ir pareigas. Todėl siūlau pakeisti Valstybinių pensijų įstatymą. 1 straipsnio 1 punktą išdėstyti taip, kad „motinos, pagimdžiusios, įsivaikinusios ar globojusios penkis ar daugiau vaikų.“ Tokiu atveju jos gautų šitą statusą ir būtų išspręsta ta nelygybė, kuri ilgą laiko tarpą buvo nepastebėta. Todėl siūlyčiau, gerbiamieji kolegos, pritarti tokiam pasiūlymui.
PIRMININKĖ. Dėkoju pranešėjui. (Balsai salėje)
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ne, čia klaida.
PIRMININKĖ. Dabar žiūriu, kaip čia tas R. Žemaitaitis savęs paklausti nori.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Dėl kito buvau užsirašęs.
PIRMININKĖ. Tada klausia R. Baškienė.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Ačiū. Gerbiamasis kolega, iš tiesų aš noriu jums padėkoti. Puiku, kad jūs taisote kadencijos pradžioje valdančiosios daugumos… 2013 m. sausio 1 d. turėjo būti ta data, nuo kada daugiavaikės motinos jau turėjo gauti valstybines pensijas. Šiuo atveju mano paminėta valdančioji dauguma nukėlė šitą klausimo sprendimą į 2014 m. sausio 1 d., tai ačiū jums už tai. Aišku, dėkoju ir už tai, kad siūlote įtraukti ir globojančias motinas.
Noriu jūsų klausti, ar lėšų suma iš tikrųjų paskaičiuota? Ar vėl tai netaps kliuviniu, nematant motinystės ir pagarbos šitoms motinoms prioriteto, ar vėlgi bus diktuojama, kad lėšos, kurių reikia, data vėlgi neatitiks ir taip toliau?
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Aš manau, kad šioje vietoje negali žaisti pinigai, nes jeigu mes kalbame, šiandien valdančioji koalicija, mes buvome pasisakę, kad kuo mažiau vaikų turi likti vaikų namuose ir kuo daugiau grįžti į šeimas. Vienas iš tokių dalykų – tai ne tiesioginis kaltinimas, bet tiesiog atsidėkojimas toms mamoms, toms šeimoms, kurios apsiima tuos vaikus auklėti, ugdyti visą tą laiko tarpą. Čia nėra pinigų klausimas, juolab kad buvau davęs užklausimą visoms Lietuvos savivaldybėms, skaičiai tikrai nėra pakankamai įspūdinti, yra per 1 tūkst. tokių mamų, kurios įsivaikino ir globoja vaikus. Kai kurios savivaldybės teikia iškreiptus skaičius, jos traktuoja ir tas, kurių vaikai netinkamai buvo išugdyti. Aš manau, kad čia nėra pinigų klausimas, kai 2014 m. sausio 1 d. įsigalios įstatymas, kartu turėtų įsigalioti ir šita nuostata.
PIRMININKĖ. Klausia A. Dumčius.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėkui. Labai irgi pritarčiau jūsų siūlymui, ypač tam, kad įtraukėte ir žodžius „globojusias penkis ir daugiau vaikų.“ Noriu paklausti, čia anksčiau laipsniuodavo pirmo, antro laipsnio…
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Čia pirmo.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Čia kaip antro laipsnio būtų?
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Taip.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Kaip antro laipsnio. Ačiū.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Kadangi iš pirmo nepatenka į (…), tada eina antro laipsnio pensijos.
PIRMININKĖ. Klausia V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Gerbiamasis pranešėjau, aišku, šitas įstatymų pakeitimas gal truputį pavėluotas, bet labai malonu, kad jis išvydo dienos šviesą. Yra tokia lietuviška patarlė: „Ne ta motina, kuri vaikus gimdo, bet kuri užaugina.“ Džiaugiuosi, kad jūs skiriate šitam klausimui daug dėmesio, tačiau man kelia nerimą, kad galėtų būti ta vadinamoji pensija didesnė, nes auginant svetimus vaikus yra daugiau vargo, bėdų, reikia kantrybės, pakantumo ir taip toliau.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Ko gero, tai būtų didesnis finansinis klausimas ir kiek tai biudžetui kainuotų pajamų. Biudžetą turime tokį, kokį turime, pagal jį, jeigu mes pritarsime, kolegos, po pateikimo ir priimsime, ta pensija ir atsiras.
PIRMININKĖ. Klausia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Labai ačiū. Pateiktas įstatymas yra laiku, mano supratimu, labai gerai, kad jaunas parlamentaras jį pateikė. Dabar norėčiau jūsų, Remigijau, paklausti. Ar jums neatrodo, kad reikėtų paprašyti Vyriausybės išvados, nes jūs siūlote nuo liepos 1 d., biudžetas patvirtintas, tai ar čia peržiūrėtas bus biudžetas, ar kaip?
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Iš tikrųjų ta nuostata…
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Aišku, skubos tvarka.
R. ŽEMAITAITIS (TTF). …turėtų keistis nuo sausio 1 d., kaip atsiranda ir kitos. O komitetas, manau, kreipsis į Vyriausybę, prašys išvados, nes reikia pateikti tiksliai, kiek tų tokių mamų yra. Savivaldybės turi inventorizuoti, kiek yra pagimdžiusių ir kiek yra užauginusių, ir tuos duomenis turės patikslinti. Aš manau, Socialinių reikalų ir darbo komitetas tą per balandžio, gegužės mėnesį informaciją galės susirinkti.
PIRMININKĖ. Klausia M. Zasčiurinskas.
M. ZASČIURINSKAS (DPF). Dėkoju, gerbiamoji posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, per praeitą kadenciją motinoms, kurios pagimdė ir išaugino, gerai išauklėjo vaikus, valstybines pensijas buvo uždrausta skirti. Kaip jūs vertinate tokią situaciją?
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Aš, kaip ir esu sakęs, buvo tokia finansinė situacija, buvo toks finansinis biudžetas, ir viskas kompleksiškai buvo toje vietoje sumažinta. Klausimas, ar buvo teisėtas toks sprendimas, vienas dalykas. Bet supraskite, jeigu piniginėje turite 10 Lt, o išleidžiate 12 ar 15 ir neturite iš kur jų paimti? Tai ačiū kolegoms, ačiū koalicijai, kad bent jau nuo 2014 m. mes atrandame finansinių pajėgumų būtent tą skirtumą grąžinti ir kad būtų pradedama mokėti.
PIRMININKĖ. Klausia R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, aš šiek tiek esu suglumęs ir siūlau jums irgi pasitikslinti, nekalbėsiu dėl šio pasiūlymo esmės. Bet kai mes buvome Socialinės apsaugos ir darbo ministerijoje, mums buvo aiškiai pasakyta, kad bus atsisakyta valstybinių pensijų, ir tokia yra pozicija. Gal tiesiog, nežinau, būtų gerai, kad jūs patikslintumėte, ar tai yra ministerijos pozicija taip pat tokia pati, nes buvo vienareikšmiškai taip pasakyta? Tiesiog ar jūs derinote su Socialinės apsaugos ir darbo ministerija?
R. ŽEMAITAITIS (TTF). Tikrai tokios nuomonės negirdėjau ir būtų bent jau man kažkas pasakęs per koalicijos posėdžius, kuriuos mes turime pirmadieniais 5 val. Niekas nesakė, tai gal tiesiog praleista ar kas. Tai, Socialinių reikalų ir darbo komitete, pažiūrėsite, gal bus kitas modelis, kitas variantas, kaip toms mamoms padėti.
PIRMININKĖ. Dėkoju. Jūs atsakėte į visus klausimus. Gerbiamieji kolegos, kadangi matau užsirašiusius tik už kalbėti, gal galime bendru sutarimu pritarti pateiktam projektui? Reikalaujate balsavimo. Gerai. Tada reikia balsuoti. Balsuojame. Kas po pateikimo pritariate Valstybinių pensijų įstatymo 4, 5, 6 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Balsavo 75 Seimo nariai: už – 75, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Po pateikimo įstatymo projektui Nr. XIIP-285 pritarta. Pagrindinis – Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomas – Biudžeto ir finansų komitetas. Numatomas svarstymas gegužės 28 d. Aš siūlau iš karto, kad netemptume laiko, Seimo vardu kreiptis į Vyriausybę išvados, kadangi tai yra biudžetinis įstatymas. Ar pritariate? Dėkui.
Aš labai atsiprašau gerbiamųjų teisėjų, bet mes slapto balsavimo rezultatų kol kas neturime, todėl dar reikia palaukti. Todėl kviečiu pristatyti rezervinius klausimus Seimo Pirmininko pirmąjį pavaduotoją V. Gapšį. Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių pavaduotojų patvirtinimo“ 5 ir 13 straipsnių pakeitimo ir papildymo“ projektas Nr. XIIP-459.
Toliau posėdžiui pirmininkaus Seimo Pirmininko pavaduotojas K. Komskis.

16.58 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių pavaduotojų patvirtinimo“ 5 ir 13 straipsnių pakeitimo ir papildymo“ projektas Nr. XIIP-459 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

V. GAPŠYS (DPF). Gerbiamieji Seimo nariai, yra teikiamas nutarimo projektas, kuriuo yra keičiami pavaduojantys nariai, nes turime naujų Seimo narių kolegų, prisiekusių, daromi atitinkami pakeitimai. Tai yra A. Zeltinį pavaduojantys nariai sudėliojami taip, kaip priklauso pagal Statutą.
PIRMININKAS (K. KOMSKIS, TTF). Kolegos, niekas pranešėjo nenori klausti? Ar galime pritarti po pateikimo bendru sutarimu? Svarstymo stadija. Niekas nėra užsirašęs. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Tada pastraipsniui.
1 straipsnis. Galima pritarti? 2 straipsnis. Galima pritarti? Pritarta. 3 straipsnis. Galima pritarti? Pritarta.
Prašom balsuoti už visą. Kas pritariate sprendimo projektui, balsuojate taip, kas turite kitą nuomonę, balsuojate kitaip.

Šio nutarimo priėmimas

Užsiregistravo 69 Seimo nariai. Balsavo 69 Seimo nariai: už – 69, prieš ir susilaikiusių nėra. Seimo nutarimas „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo komitetų narių pavaduotojų patvirtinimo“ 5 ir 13 straipsnių pakeitimo ir papildymo“ priimtas. (Gongas)

17.00 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Energetikos komisijos sudarymo“ 1 ir 2 straipsnių pakeitimo ir papildymo“ projektas Nr. XIIP-460 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Rezervinis 4 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Energetikos komisijos sudarymo“ 1 ir 2 straipsnių pakeitimo ir papildymo“ projektas Nr. XIIP-460. Pranešėjas – V. Gapšys.
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Lygiai taip pat techninis klausimas. Energetikos komisiją siūloma sudaryti iš 14 narių vietoj 13 ir papildomai įtraukti A. Dumbravą.
PIRMININKAS. Kolegos, klausimų pranešėjui nėra. Ar galime bendru sutarimu pritarti? Galime. Pereiname prie svarstymo. Svarstymo stadijoje užsirašiusių taip pat nėra. Kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti? Pritariame.
Priėmimo stadija. 1 straipsnis. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Galima. Priimtas. 2 straipsnis. Galima pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 3 straipsnis. Ar galima pritarti bendru sutarimu? Pritarta.
Prašome balsuoti už visą sprendimo projektą. Kas balsuoja už, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja kitaip.

Šio nutarimo priėmimas

Balsavo 69 Seimo nariai: už – 69, prieš ir susilaikiusių nėra. Seimo sprendimas dėl Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Energetikos komisijos sudarymo“ 1 ir 2 straipsnių pakeitimo ir papildymo“ priimtas. (Gongas)

17.02 val.
Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Jūrinių ir žuvininkystės reikalų komisijos sudarymo“ 1 ir 2 straipsnių pakeitimo ir papildymo“ projektas Nr. XIIP-461 (pateikimas, svarstymas ir priėmimas)

Ir rezervinis 5 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Jūrinių ir žuvininkystės reikalų komisijos sudarymo“ 1 ir 2 straipsnių pakeitimo ir papildymo“ projektas Nr. XIIP-461. Pranešėjas – V. Gapšys.
V. GAPŠYS (DPF). Taip pat techninis klausimas. Komisija papildoma vienu nariu R. Aču.
PIRMININKAS. Kolegos, paklausti niekas neužsirašė. Ar galime pritarti po pateikimo bendru sutarimu? Pritarta. Svarstymo stadijoje taip pat nėra užsirašiusių. Ar galime pritarti bendru sutarimu? Galime. Priėmimo stadija, susideda iš trijų straipsnių.
1 straipsnis. Ar galima pritarti bendru sutarimu? Priimtas. 2 straipsnis. Ar galima pritarti bendru sutarimu? Pritarta. 3 straipsnis. Ar galime sutarti bendru sutarimu? Priimtas. Prašom balsuoti už visą projektą. Kas už, balsuoja už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja kitaip.

Šio nutarimo priėmimas

Užsiregistravo 74 Seimo nariai. Balsavo 74 Seimo nariai. Už – 74, prieš, susilaikiusių nėra. Sprendimas dėl Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Jūrinių ir žuvininkystės reikalų komisijos sudarymo“ 1 ir 2 straipsnių pakeitimo ir papildymo“ priimtas, projektas priimtas.

17.04 val.
Savaitės (nuo 2013-04-22) – 2013 m. balandžio 23 d. (antradienio) ir 25 d. (ketvirtadienio) posėdžių darbotvarkės pateikimas ir tvirtinimas

Ir paprašysime, kad pristatytų rezervinį 1 klausimą, tai būtent savaitės, prasidedančios balandžio 22 d., plenarinių posėdžių darbotvarkės tvirtinimą. Pranešėjas – taip pat V. Gapšys. Prašom.
V. GAPŠYS (DPF). Dėkoju, pirmininke. Kitos savaitės darbotvarkę šiek tiek skirtingai negu įprastai antradienį pradėsime klausimų priėmimais. Numatytas Muziejų įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymas, Draudimo įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymas, Aplinkos apsaugos įstatymo kai kurių straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymas ir jį lydintys teisės aktai, Administracinių teisės pažeidimų kodekso pakeitimai ir papildymai, Diplomatinės tarnybos įstatymo 47 straipsnio papildymo įstatymo projekto priėmimas, Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos karinių vienetų dalyvavimo tarptautinėse operacijose“ projektas, Karių materialinės atsakomybės įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas, Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 17 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas. Taip pat numatyti nutarimai dėl Lietuvos radijo ir televizijos komisijos pirmininko ir pavaduotojo paskyrimo, Seimo nutarimas „Dėl Laisvės premijų komisijos sudarymo“.
Su tarptautinėmis sutartimis susiję teisės aktai ir juos lydintys įstatymai, Mažųjų bendrijų įstatymo 21 straipsnio pakeitimo ir įstatymo papildymo įstatymo projektas, Investicijų įstatymo kelių straipsnių papildymo įstatymo projektas. Tada visas paketas – Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos įstatymo pakeitimo įstatymo projektas ir jį lydintys teisės aktai, Kredito unijų įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas bei Seimo nutarimo „Dėl Raimondo Šukio paskyrimo Seimo kontrolieriumi“ projektas.
Po pertraukos bus Lietuvos mokslo tarybos ataskaita bei Vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinės pagalbos įstatymo projekto ir lydimųjų teisės aktų svarstymas. Valstybės tarnybos įstatymo kai kurių straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas, Valstybės tarnybos įstatymo 3 priedo pakeitimo įstatymo projektas. Taip pat Valstybės kontrolės įstatymo 28 ir 35 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas bei teisės aktai, susiję su Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymu. Taip pat yra numatyta Valstybės paramos būstui įsigyti ar išsinuomoti bei daugiabučiams namams atnaujinti (modernizuoti) įstatymo 12 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas bei Sveikatos draudimo įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas. Prie rezervinių klausimų yra numatyta Privatizavimo komisijos sudėties pakeitimas.
O ketvirtadienio darbotvarkėje yra numatytas Energetikos strategijos pristatymas. Rytinį posėdį skirsime būtent tam. Vyriausybės valanda. Ir po pertraukos yra numatyta opozicinės Liberalų sąjūdžio frakcijos darbotvarkė, kurios klausimai bus suderinti kiek vėliau. Tokia yra ateinančios savaitės darbotvarkė.
PIRMININKAS. Užsirašiusių paklausti nėra, ačiū pranešėjui. Bendru sutarimu patvirtiname visą kitos savaitės darbotvarkę.

17.08 val.
Seimo nutarimo „Dėl pritarimo skirti Danguolę Martinavičienę Lietuvos apeliacinio teismo teisėja“ projektas Nr. XIIP-420(2) (priėmimo tęsinys)

Grįžtame prie 2-2 klausimo – prie Seimo nutarimo „Dėl pritarimo skirti Danguolę Martinavičienę Lietuvos apeliacinio teismo teisėja“.
Turime balsų skaičiavimo protokolą, iš kurio matyti, kad buvo išduotas 91 biuletenis, rasta 91 biuletenis, galiojantys 82 biuleteniai, negaliojančių 9.

Šio nutarimo priėmimas

Už balsavo 81, prieš – 1, susilaikiusių nebuvo. Taigi, kolegos, noriu patvirtinti balsavimo rezultatus, iš kurių matyti, kad teisėja paskirta D. Martinavičienė. (Gongas) Ir paprašysime Seimo Pirmininką į tribūną pasveikinti teisėją. Prašom, teisėja. (Plojimai)

17.09 val.
Seimo nutarimo „Dėl pritarimo skirti Egidiją Tamošiūnienę Lietuvos apeliacinio teismo teisėja“ projektas Nr. XIIP-421(2) (priėmimo tęsinys)

Pirmininką prašome nepabėgti, nes 2-3 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl pritarimo skirti Egidiją Tamošiūnienę Lietuvos apeliacinio teismo teisėja“ projektas.
Skaičiavimo protokolas. Išduota 91 biuletenis, rasta biuletenių 91, galiojančių 83, negaliojančių – 8.

Šio nutarimo priėmimas

Už balsavo 82, prieš – 1, susilaikiusių nebuvo. Taigi, yra nutarta skirti teisėja E. Tamošiūnienę. (Gongas) Prašom ateiti, pasveikins Seimo Pirmininkas.

17.11 val.
Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo 2, 3, 7, 8, 9, 10, 16, 17, 21, 23, 24 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-452 (pateikimas)

Kolegos, vis dėlto tęsiame popietinę darbotvarkę, nors žinote, kad iš rytinės darbotvarkės liko nemažai klausimų. 2-5 klausimas – Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo 2, 3, 7, 8, 9, 10, 16, 17, 21, 23, 24 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr. XIIP-452. Pranešėja – socialinių reikalų ir darbo viceministrė A. Bajorienė. Prašom.
A. BAJORIENĖ. Laba diena, gerbiamieji Seimo nariai. Atėjau paprašyti jūsų pirminio pritarimo dėl Piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams įstatymo dešimties išvardytų straipsnių pakeitimo. Aš labai atsiprašau, jeigu nepateisinčiau lūkesčių dėl pateikimo formos, nes šioje vietoje ir šią misiją atlieku pirmą kartą, gali pasitaikyti ir nesklandumų, ir nežinojimo. Taigi paprašysiu jūsų, kad kitą kartą galėčiau paruošti.
Forma kaip forma, turinys, aišku, svarbus mums visiems, nes tiek mes, įstatymų rengėjai, tiek jūs, įstatymų priėmėjai, be abejo, visi norime, kad valstybės skiriama parama būtų naudojama pirmiausia taikliai, tiksliai visiems tiems, kam jos reikia, ir kad ji tikrai padėtų žmonėms.
Mūsų šio rengto įstatymo straipsnių projekto tikslas – pirmiausia tobulinti piniginės socialinės paramos nepasiturintiems gyventojams teisinį reguliavimą. Antras tikslas – kuo daugiau socialinės paramos gavėjų, kurių, kaip žinome, yra net 7 % nuo visų Lietuvos gyventojų, įtraukti įvairiomis priemonėmis į darbo rinką, kad jie gyventų ne iš pašalpų, o turėtų darbo pajamas ir gyventų iš savo darbo pajamų. Toliau, aišku, siekiame kuo daugiau laisvės suteikti savivaldybėms, kurios yra vietose, arti šių žmonių, jos mato realią situaciją, kad jos galėtų pačios nuspręsti, kam ta piniginė socialinė parama labiausiai tiksliai ir taikliai reikalinga. Ir, aišku, skatinti šią socialinę grupę dalyvauti daugiabučių namų renovacijoje.
Aš noriu jums išvardinti pagrindinius mūsų pakeitimus. Pirmiausia, kaip minėjau, mes sieksime juos įtraukti į darbo rinką. Tam mūsų darbo rinkos priemonėms skiriama, aišku, aktyvioms darbo rinkos priemonėms, pirmiausia viešiesiems darbams, 46 mln. Lt, šiemet iš Europos struktūrinių fondų – dar 33 mln., taip pat subsidijuojamoms darbo vietoms – 5 mln., perkvalifikavimo programoms – irgi 5 mln., verslumo skatinimui – 50 mln. Todėl esantys tiek Darbo biržoje, tiek nepasiturintys gali dalyvauti šiose priemonėse ir skatinsime juos dalyvauti.
Taip pat įstatymo projekte teikiama naujovė. Jeigu žmogus yra įsitraukęs į darbo rinką, tai yra 12 mėnesių buvo įsiregistravęs Darbo biržoje ir pradėjo dirbti, tai jam 6 mėnesius kaip skatinimas bus mokama 50 % piniginės socialinės pašalpos kaip papildomos pajamos, ko iki šiol įstatyme nebuvo. Aišku, analizavome ir kitų šalių patirtį – Vokietijos, Nyderlandų – ir kaip skatinimą įrašėme mūsų įstatymo projekte. Mūsų siekis yra, kad žmogus nenorėtų ilgą laiką priklausyti nuo pašalpų.
Aišku, daugiausia aistrų sukelia termino trumpinimas, tai yra žmogus anksčiau galėjo gauti 36 mėnesius iš eilės piniginę socialinę paramą, o dabar piniginė socialinė parama būtų pradedama mažinti po 12 mėnesių. Tačiau, kaip minėjau iš pradžių, kadangi bus taikoma daug įtraukimo į darbo rinką priemonių, yra labai tikimasi, kad žmogus neišbūtų netgi tų 12 mėnesių neįsitraukęs į darbo rinką, ir taip tas terminas bus nutęstas. Jeigu iš 12 mėnesių 6 mėnesius jis dirbo viešuosius darbus, piniginės socialinės pašalpos mažinimas jam nukeliamas 6 mėnesiais. Kitais metais jis vėl gali dalyvauti darbo rinkos priemonėse. Tą dalyvavimą skatinsime mūsų numatytomis priemonėmis, todėl tas pašalpos mažinimas bus nukeltas dar toliau. Faktiškai ir paties žmogaus iniciatyva, ir savivaldybės, ir Darbo biržos bendradarbiavimo dideliu skatinimu žmogui mažinti pašalpą… na, stengsimės, kad tas laikas vis būtų nukeliamas tolyn.
Aišku, siekiama mažinti ir vis pasitaikantį piktnaudžiavimą. Svarbu paremti ir pasiekti, kad nebūtų didelio skurdo tiems, kurie negali gauti jokių pajamų, tačiau privalome atsižvelgti ir į per milijoną dirbančių, kurie, gyvendami bendruomenėje, mato, kad mūsų piniginė socialinė parama ne visada panaudojama tiksliai ir taikliai, kad ja naudojasi ir piktnaudžiauja. Taigi tai būtų ir kelio užkirtimas piktnaudžiavimui.
Įstatymo projekte numatomas dar vienas skatintinas dalykas – teikti kompensacijas už šildymą ir vandenį gyvenantiesiems sodo nameliuose. Čia taip pat savivaldybei suteikiama diskrecija patikrinti, ar žmogus tikrai gyvena, ar tikrai jis ten deklaravęs gyvenamąją vietą, jeigu ir nesutvarkyti sodo namelio inventorizavimo dokumentai, kas yra aktualu. Kaip žinome, visuose Lietuvos rajonuose sutvarkyti sudėtinga, sunku. Dabar žmonėms bus tikrai nemažas palengvinimas, nes iš butų, kaip žinome, daug išsikėlė į sodo namelius ar kitas patalpas ir negalėjo iki šiol gauti kompensacijos už šildymą. (Balsai salėje) Aišku jau? Kaip man reikėtų pasielgti, pirmininke?
PIRMININKAS. Jeigu baigėte… Iš tiesų laikas yra gana normuotas – jūsų klausimui išnagrinėti yra skirta 20 minučių, o yra užsirašę klausti 11 Seimo narių, klausimams yra skirta 10 minučių. Prašom klausti. Klausimui skiriama minutė, atsakymui – 2 minutės. Klausia A. Dumbrava. Ruošiasi R. Baškienė.
A. DUMBRAVA (TTF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamoji viceministre, sveikinu, puikiai pristatėte klausimą, pirmas blynas neprisvilęs. Norėčiau jūsų paklausti dėl pašalpų bedarbiams, kad, atsižvelgiant į terminą, kiek jis būna bedarbis, pašalpos procentai mažėja. Bet jūs sutikite su tuo, kad čia ne vien Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos rūpestis. Jums reikėtų bendradarbiauti galbūt su Ūkio ministerija, kuri steigtų galbūt daugiau darbo vietų, galvotų apie darbo vietas, lengvintų verslo aplinką. Taip, mes galime sakyti, kad, ypač kaimuose, žmonės nemotyvuoti, bet kaimiškose savivaldybėse labai sudėtinga rasti darbą. Darbo biržos tikrai mažai padeda žmonėms. Manytume, kad vis tiek reikėtų bendradarbiauti gerinant verslo aplinką, kad žmonės kuo daugiau galėtų įsitraukti į darbo rinką. Tos įstatymo pataisos yra labai geros, tačiau tai neturi būti vien jūsų rūpestis, o turi būti bendras pakilimas – darbo vietų steigimas. Ačiū.
A. BAJORIENĖ. Taip, tai ir yra tarpinstitucinis bendradarbiavimas. Kaip aš minėjau, Darbo biržai skirtus milijonus… Tie 33 mln. būtent ir skirti darbui su socialinės rizikos šeimomis, tarp kurių yra ir mūsų piniginę socialinę paramą gaunantys žmonės. Aišku, mūsų nuomone, aktyviau galėtų įsitraukti Ūkio ministerija ir Švietimo ministerija. Ne mes vieni norėtume būti atsakingi. Deja, labai apmaudu, bet pasekmės tenka mums.
PIRMININKAS. Klausia R. Baškienė. Ruošiasi M. Petrauskienė.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Gerbiamoji viceministre, išties nuoširdžiai pritariu kolegos A. Dumbravos išsakytai pastabai, nes regionuose tai yra sudėtinga problema, kurią reikia spręsti kompleksiškai. Jūs siūlote papildyti 21 straipsnį nauja 12 dalimi. Nelabai supratau, kaip galima sieti norą vykdyti daugiabučių namų modernizavimą su kompensacijos už šildymą mažinimu tiems, kurie nesutinka dalyvauti šitoje renovacijoje? Manau, kad vis dėlto prioritetas turėtų būti gyventojų įtikinimas, išaiškinimas, o ne baudimas kompensacijos už šildymą negavimu. Gal galėtumėte paaiškinti plačiau šitą nuostatą?
A. BAJORIENĖ. Truputį galėčiau paaiškinti. Mūsų tikslas – sumažinus pašalpą iki 50 %, yra žmonių skatinimas dalyvauti. Tačiau gerai žinome, kad rajonuose žmonėms labai prastai išaiškinama, kas yra ta renovacija ir ką ji duos. Todėl jau parašėme raštus rajonų socialiniams skyriams, kad mūsų socialiniai darbuotojai (dabar jau yra ir namai paskirti) konkrečiai rinktų tas mūsų gyventojų grupes ir vieną, du, penkis kartus išaiškintų ir įtikintų žmones, jog jų būstas įgis didesnę vertę, kas jį paveldės, tas bus tikrai laimingesnis, be to, patys mokės mažiau už pinigines pašalpas. Taigi mūsų kelias išaiškinimui padarytas.
PIRMININKAS. Klausia M. Petrauskienė. Ruošiasi D. Jankauskas.
M. PETRAUSKIENĖ (LSDPF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Norėčiau paklausti gerbiamosios viceministrės. Jūs turbūt pati jaučiate, kad šitas klausimas yra labai jautrus. Socialinės paramos teikimo sąlygų sugriežtinimas, matyt, sukels nelabai kokią kai kurių visuomenės sluoksnių reakciją ir nepasitenkinimą. Bet šito tikrai reikėjo imtis ir tenka pagirti, kad jūs tai padarėte. Aš norėčiau paklausti, kaip numatoma padaryti aktyvesnę integraciją į darbo rinką, nes ilgalaikių bedarbių skaičius dar yra gana nemažas, darbo biržos siunčia juos, bet jie nenori įsidarbinti, jiems netinka tai atlyginimas, tai darbo sąlygos. Čia vis dėlto reikėtų kitokio jūsų galbūt požiūrio ir spręsti šitą klausimą. Ar nenumatote?
A. BAJORIENĖ. Taip, numatyta spręsti šį klausimą, kurį jūs iškėlėte. Į tai įtraukėme mes netgi tas NVO, kurios laimėjo bendruomenių projektus ir įvairius projektus, kurie laimėti Lietuvoje. Mes jau susitikome su jais, kad jie taip pat aiškintų žmonėms darbo prasmę ir darbo būtinumą. Tikrai milijonų gana nemažai pagal įvairius projektus, kurie prieina ten, kaimuose, prie žmonių, ypač darbui su ilgalaikiais bedarbiais, su socialinės rizikos šeimomis. Dabar labai didelį krūvį užkrovėme socialiniams darbuotojams, nes be jų mes daugiau neturime galimybių kontaktuoti su tomis socialinėmis grupėmis, kurioms tikrai reikia labai labai daug aiškinti.
PIRMININKAS. Klausia D. Jankauskas. Ruošiasi J. Razma.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Dėkoju. Keistoka, kad iš buvusios opozicijos negirdėti rūpesčio dėl socialinio jautrumo, nes čia ne palyginimas, kartais yra siūlomos griežtesnės sankcijos ir pasirinktas būdas yra iš tikrųjų vargu ar socialiai teisingiausias, kadangi vienodai yra siūloma sankcijas taikyti visai socialinei grupei, nesigilinant į konkrečią situaciją. Projekte yra daug dalykų, dėl kurių teiksime pasiūlymus, jeigu bus pritarta, kad Seimas svarsto teikiamą projektą, tačiau mano klausimas yra iš tikrųjų dėl kitko. Jau praėjusių metų pabaigoje su Savivaldybių asociacija buvo rastas bendras sutarimas, kad visoms Lietuvos savivaldybėms būtų kuo greičiau perduotas socialinių pašalpų skirstymas ir paramos organizavimas per bendruomenes. Tai mano klausimas (šiame projekte nėra to siūloma, galime registruoti pasiūlymus): ar turi politinę valią Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos vadovybė, Vyriausybė, kad vis dėlto greičiau būtų perduota bendruomenėm šita tikrai sudėtinga ir socialiai jautri sritis, kad būtų daugiau efektyvumo ir socialinio teisingumo pirmiausia? Ar yra politinė valia greičiau atlikti tai, dėl ko premjeras ir socialinės apsaugos ir darbo ministrė keletą kartų Seime patvirtino, kad taip bus padaryta?
A. BAJORIENĖ. Taip, tikrai numatyta rudenį, jeigu jūs pritarsite, teikti, kad būtų perduota savivaldybėms kaip savarankiška funkcija piniginė socialinė parama, konkrečiai socialinės pašalpos. Tikrai teiksime, aišku, jeigu pritarsite pirmiausia šiam projektui, nes be šių pataisų antras žingsnis nebūtų galimas.
Dar norisi pasidžiaugti, kad Savivaldybių asociacija šiam nepopuliariam įstatymui (turbūt retas atvejis) taip vieningai pritarė, nes buvo atsižvelgta į 47 savivaldybių pateiktus siūlymus ir jų dauguma sugulė į šio įstatymo projektą. Taigi, matyt, kad čia savivaldybės mato, jog šio įstatymo pakeitimo tikrai reikia.
PIRMININKAS. Klausia J. Razma. Ruošiasi, M. Zasčiurinsko nematau, R. J. Dagys.
J. RAZMA (TS-LKDF). Galima būtų sutikti su jūsų siūlymu dėl kompensacijų mažinimo už šilumą, kai žmogus piktybiškai atsisako dalyvauti gerame renovacijos projekte. Bet jeigu bus tokių atvejų, kai tas žmogus žino, kad tas bendrijos pirmininkas štai vieną namą renovavo, viskas ten blogai padaryta, efektyvumo nėra, ir jis pagrįstai sako, aš manau, kad nereikia mūsų namui kartoti tos klaidos, ir turi argumentų, jūs nepaliekate jokio mechanizmo žmogui argumentuotai atsisakyti, o, taip sakant, iš karto jam pakabinate netekimo paramos grėsmę, ir viskas. Kodėl jūs nėjote bendresniu keliu, kad būtų keičiama ta paramos už šilumą sistema daugiabučiuose namuose gyvenantiems žmonėms, kad visada jie būtų suinteresuoti taupyti šilumą? Nes, kad ir renovuosim, tai, sakykim, iš piktumo tas žmogus gali laikyti atdarus langus visą žiemą ir didinti bendrą sąskaitą namui, nes jam 20 % mokėti, ir viskas, o po to viską kompensuosime. Kodėl neduodate bendresnių, naujų kompensavimo principų, kurie būtų naudingi ir tų namų gyventojams, kurie neina į renovaciją, kad visi būtų suinteresuoti taupyti?
A. BAJORIENĖ. Į renovaciją tikrai visi mes taip nihilistiškai nežiūrime. Tikimės, kad renovacija bus naudinga žmonėms ir, pavyzdžiui, Lenkijoje iš viso neduodama nei 50 %, jeigu yra renovacija, iš karto nutraukiamos bet tokios pašalpos, jeigu tu nedalyvauji. Lietuvoje mes pasirinkome mokėti 50 %. Mūsų reikalas dabar žmones kuo labiau įtikinti, kad jie turi geranoriškai dalyvauti renovacijoje, kad jų būstas bus vertingesnis ateityje, kad ir kas jį paveldės.
PIRMININKAS. Klausia R. J. Dagys. Ir turbūt pabaigsime, nes laikas baigėsi.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamoji viceministre, renovacijos atveju mes turime tam tikrą alternatyvą, siūlomą sprendimo būdą, ir jeigu jis nepasinaudoja, tai pasinaudoja tada… Galima galvoti apie pašalpų mažinimą, bet apskritai paramos mechanizmas visoje Europos Sąjungoje yra susietas su jo pajamomis, o ne su elgesiu. Kai kalbama, kad savivaldybės bendruomenės nusprendžia, duoti ar neduoti, viskas gerai, bet čia jūs siūlote regreso tvarką, nepriklausomai nuo jo esamų dabar pajamų. Kokioje Europos Sąjungos valstybėje tokia regreso tvarka yra taikoma?
A. BAJORIENĖ. Jūs klausiate tik dėl modernizavimo?
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Pašalpos mažinimo. Paramos mažinimo.
A. BAJORIENĖ. Parama tikrai nemažinama. Jinai 350 Lt yra ir lieka. Tiktai trumpinamas laikotarpis, bet per tą laikotarpį, kaip girdėjote, taikome pačias įvairiausias priemones, kad mažintume pašalpų gavėjų skaičių.
PIRMININKAS. Pranešėja atsakė į visus klausimus. Ačiū. Motyvai dėl viso. Už užsirašė 6, prieš – 1. Už – K. Miškinienė. Prašom. Viceministre, ačiū jums už pranešimą. Prašom.
K. MIŠKINIENĖ (LSDPF). Labai ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamieji kolegos, iš tiesų šiandien svarstomas nepaprastai jautrus klausimas, ir mes Socialinių reikalų ir darbo komitete jau vakar kalbėjome apie tai. Aš vis dėlto suprantu, kad yra daug spragų, galima sutikti, kad kai kurios nuostatos rodo gal nevisišką socialinį jautrumą, bet aš po susitikimo su administracijų direktoriais, visai neseniai, o jie labai labai laukia šio projekto, kad pradėtų darbus ir daugiabučių renovaciją… Galų gale iš tiesų piktnaudžiavimas parama pasidaro jau visuomenės gana gerai žinoma problema. Aš siūlau tęsti ministro D. Jankausko pradėtus darbus. Mes, Socialinių reikalų ir darbo komitetas, trečiadienį 14 val. numatėme klausymus dėl svarstomo projekto, taigi kviečiu kolegas prisijungti, nes iš tiesų klausimas labai svarbus. Kažkada reikia pradėti žengti tą pirmą žingsnį, ypač dėl renovacijos, ir aš tikiu, kad vis tiek ateis laikas, kad ministerija parengs projektą, ir ši piniginės paramos funkcija taps savarankiška savivaldybių funkcija.
Kviečiu pritarti pateiktam projektui. Ačiū.
PIRMININKAS. Motyvai prieš – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš labai pasigendu šioje salėje įprastų A. Syso, M. Zasčiurinsko balsų, kai su panašiais projektais, su mažesniais mažinimais mes ateidavome į Seimo salę, kaip būdavo aiškinama, kaip smaugiami, dusinami visi Lietuvos piliečiai, kaip jie badauja, tuoj pat iškris visi kaip lapai ir taip toliau. Dabar žiūriu, jau A. Sysas užsirašė už, ačiū už evoliuciją.
Dabar prie paties įstatymo. Aišku, tendencija kovoti su išlaikytiniais yra teisinga, bet šitas konkretus parengtas įstatymas, mano galva, yra tikrai konceptualiai, nežinau, ar gana išdiskutuotas, ir tuos klausymus reikėjo daryti iš esmės anksčiau. Visų pirma tai yra yda, kad mes, kalbėdami ne apie renovaciją, kalbėdami apie kitos paramos netekimą, atėmimas pašalpų, motyvacija dėl to, kad jis aktyviai neieško darbo ar panašiai, tokios motyvacijos man neteko matyti… Žmogus tiesiog neturi pajamų, o ką, jeigu per 12 mėn. negaus, ką, mes paliksime jį mirti iš bado ar kaip? Kokia paramos sistema jam įsijungs? Kas atsiras daugiavaikėm motinom? Baudimas lygiai taip pat. Jeigu vienas šeimos narys neieško darbo, paliekama parama tiktai vaikui, vadinasi, to vaiko pinigus pravaldys visi kiti.
Tų kontroversiškų dalykų yra tikrai nemažai ir juos reikia išdiskutuoti, nes čia yra labai radikalus žingsnis, kurio mes imamės, ir nežinau, ar kai kurie dalykai neprieštarauja mūsų Konstitucijai. Todėl reikėtų labai smarkiai diskutuoti ir geresnis buvo būdas iš viso eiti tuo pačiu keliu. Paramos įstatyme turėjo būti tos pataisos – atiduoti savivaldybių bendruomenėm spręsti, duoti ar neduoti paramą. Taip buvo galima sutaupyti 25 % išlaidų, o dabar mes per mažinimo dalykus einame. Aš tikrai susilaikysiu dėl šio įstatymo, nors kai kurios kryptys yra teisingos, bet čia, mano galva, mes kai kur perlenkiame lazdą.
PIRMININKAS. Motyvai dėl įstatymo projekto išsakyti. Prašom balsuoti. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 67 Seimo nariai. Balsavo 65 Seimo nariai: už – 51, prieš – 1, susilaikė 13. Sprendimo projektui yra pritarta.
Pagrindinis siūlomas Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomas – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Svarstyti siūloma gegužės 16 d. Prašom, matau, kad nori per centrinį mikrofoną. Prašom. L. Graužinienė.
L. GRAUŽINIENĖ (DPF). Labai ačiū. Aš iš esmės balsavau už, bet noriu iš karto atkreipti dėmesį, kad ten tikrai yra teisiškai netvarkingų nuostatų. Negalime imperatyviai nurodyti žmogui, kaip jis turi balsuoti ir t. t. Tikrai komitetą kviečiu dar labai atsakingai jį apsvarstyti.
PIRMININKAS. Ačiū už repliką. Kadangi komitetai ne vienas svarstys, tikrai atkreips dėmesį. Prašau taip pat D. Jankauską.
D. JANKAUSKAS (TS-LKDF). Aš papildysiu gerbiamąją L. Graužinienę. Nekalbama labai konkrečių dalykų įstatyme, tarkime, savivaldybių prievolė, jeigu savininkas yra savivaldybė, išsibraukęs iš Darbo biržos savo noru ir nespėjęs įsidarbinti tris mėnesius žmogus iš karto paliekamas už paramos borto. Yra daug dalykų, dėl kurių reikia registruoti pataisas. Aš manau, kad per klausymus į tuos klausimus bus atsakyta. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū už replikas. Iš tiesų klausimas yra ne iš lengvųjų, ir iš tiesų jis nėra toks populiarus, kurį būtų lengva priimti.

17.37 val.
Piniginės socialinės paramos nepasiturinčioms šeimoms ir vieniems gyvenantiems asmenims įstatymo 17 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4896 (pateikimas)

Svarstome 2-6 klausimą – Piniginės socialinės paramos nepasiturinčioms šeimoms ir vieniems gyvenantiems asmenims įstatymo 17 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-4896. Pranešėjas – J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kai ruošiamės priimti sprendimus, kurie šiek tiek neigiamai palies žmones, mes, žinoma, matome to svarbią prasmę, kaip prieš tai buvusio projekto. Aš drįstu pasiūlyti projektą, kuris, man atrodo, visais atžvilgiais būtų žmonių labui. Aš siūlau, kai skaičiuojama skirti ar neskirti žmogui paramą, tos paramos dydį, kad į jo pajamas nebūtų įskaičiuojamos išmokos žemės ūkio veiklai, kitaip vadinamos tiesioginės išmokos. Kodėl aš taip siūlau?
Suprantame, kad jeigu žmogus gauna tas išmokas, vadinasi, jis turi dirbti žemę, pasėti, ir tai yra jam garantuotos išlaidos. Tų išmokų žmogus gauna mažiau, negu reikia išlaidų, norint įdirbti žemę. Todėl iš tikrųjų nėra galimybės jam tas gautas išmokas žemės ūkio veiklai, kaip sakoma, pravalgyti ar kažkur kitur panaudoti, nebent būtų sukčiavimo atvejų, bet mes apie tokius nekalbame. Todėl priėmus mano pataisą tie socialiai remtini žmonės būtų skatinami nelaikyti žemės dirvonuojančios. Čia nekalbame apie kokius didesnius sklypus, nes turėdami didesnius sklypus apskritai nepretenduoja į socialinę paramą. Mes kalbame turbūt apie arą… tai yra vieną kitą hektarą ar dešimtis arų, kai žmogus galėtų gauti tą nedidelę sumą tiesioginių išmokų, įdirbęs žemę, ką nors pasėjęs tvarkingai.
Tas pasiūlymas atsirado, remiantis konkrečiais pavyzdžiais, kai iš tikrųjų socialinę paramą gaunančiam žmogui būdavo šokas sužinojus, kad jis netenka tos paramos, gavęs išmokas žemės ūkio veiklai.
Aš atkreipčiau dėmesį, kad nesiūlau išbraukti ir neįskaityti pajamų, kurias žmogus gauna iš žemės ūkio veiklos. Jeigu jis iš tikrųjų ten ką nors efektyviai užaugina, parduoda ir gauna pajamų, be abejo, aš tai siūlau palikti, kad įskaitoma į žmonių pajamas, bet, kaip minėjau, tik tas europines išmokas, kurias gauna už žemės įdirbimą. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūsų nori paklausti 5 Seimo nariai. Klausia E. Jonyla. Ruošiasi R. Baškienė.
E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, aišku, galima pagirti už jūsų norą padėti nepasiturintiems ūkininkams. Tik aš noriu pasakyti, kad už 5 ar 10 arų tokių išmokų nėra skiriama, nes šitas plotas nėra deklaruojamas. O vis dėlto iki kokio dydžio išmokų jūs siūlote neskirti, kad nebūtų atsižvelgta į tai, skiriant pašalpą. 2, 3 tūkst. ar 100, 200?
J. RAZMA (TS-LKDF). Kalbama apie 3 hektarus, jeigu didesni plotai, kaip žinote, manoma, kad žmogus turi gauti pajamų iš žemės ūkio veiklos ir į paramą jis apskritai nepretenduoja. Tai kalbama apie nedidelius… Turbūt užsikirto žodis, vietoj hektarų pasakiau – arų, todėl jūs sureagavote. Be abejo, čia nekalbama apie kelis arus, niekas tokių nedeklaruoja.
PIRMININKAS. Klausia R. Baškienė. Ruošiasi A. Skardžius.
R. BAŠKIENĖ (MSNG). Labai ačiū. Iš tiesų, man atrodo, į daugelį mūsų kreipiasi gyventojai, ir jūs teikiate labai reikalingą įstatymo projektą, tai bus, beje, dvidešimt pirma pozicija, kai siūloma neskaičiuoti į pajamas. Prašom pasakyti, ar bandėte aiškintis galbūt su savivaldybėmis, ar vykdėte kokią apklausą, kiek tokių gavėjų būtų ir ar čia iš tikrųjų valstybei būtų tokia didelė žala, dėl ko kai kada nuogąstaujama?
J. RAZMA (TS-LKDF). Tikrai, aš manau, čia būtų labai nedidelis pašalpų išmokėjimo pokytis, nes gaila, bet socialiai remtini žmonės retu atveju būna motyvuoti tvarkingai dirbti tą nedidelį turimą žemės plotą. Sunku apskaičiuoti, kiek būtų tokių atvejų, kai jau iš esmės pasikeistų žmogaus situacija, kad, prieš tai nebuvęs paramos gavėju, jis būtų. Man atrodo, faktiškai net nebūtų to finansinio poveikio, nes tas, kuris dabar žino, kad paėmęs žemės ūkio išmokas negautų socialinės paramos, jis tikrai nedeklaruoja ir tų išmokų neima. Tai faktiškai socialinės paramos apimčiai, mano manymu, čia būtų nulinis poveikis iš esmės. Tai tik būtų pagalba žmogui, skatinimas jį dirbti žemę.
PIRMININKAS. Klausia A. Skardžius. Ruošiasi V. Simulikas.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū. Gerbiamasis pranešėjau, iš tiesų norėjau paklausti. Jūs visą laiką raginote veržtis diržus, staiga pasikeitė politika, sakome – atleidžiame, neskaičiuojame. Vis dėlto biudžetai yra suplanuoti, lėšos yra ribojamos ir tas turtingas, kuris skaičiuoja kiekvieną litą. O jūs dabar išėjęs iš tribūnos teigiate, kad neskaičiuojame, nereikia, tiesiog taikome kitus kriterijus. Kodėl taip pasikeitė jūsų politika? Ar dėl to, kad nejaučiate valdžios atsakomybės naštos?
J. RAZMA (TS-LKDF). Pažiūrėkite į registravimo datą. Projektas buvo įregistruotas, kai dar nežinojome, kokia bus valdančioji dauguma, buvo aną kadenciją, bet ilgai nebuvo įrašytas į darbotvarkę. Bet, kaip minėjau, mano įsitikinimu, biudžetui čia nebūtų jokio minuso. Aš įsivaizduoju, keistai elgtųsi šiandien socialiai remtinas žmogus, jeigu jis imtų tiesiogines išmokas ir rizikuotų netekti socialinės paramos. Taigi poveikio biudžetui aš čia nematau. Tiesiog taip atsitiko, kad tuo momentu į mane kreipėsi konkretūs piliečiai su labai emocingu laišku – kokia nesąmonė, kad valstybė neskatina žmogaus dirbti žemės, kad atima socialinę pašalpą, jeigu jis užsėjo, deklaravo tą 1 ar 2 hektarus? Tiesiog man taip sutapo, aš galiu parodyti tos pilietės laišką, čia tikrai nesusiję, kad dabar jau norėčiau pasemti iš biudžeto kažkokius aruodus. Kaip minėjau, manau, Vyriausybės išvados paprašysime, nebus ten konstatuota minusų biudžete.
PIRMININKAS. Klausia V. Simulikas. Ruošiasi B. Pauža.
V. SIMULIK (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Gerbiamasis kolega, kodėl jūs nežiūrite kompleksiškai į visas tas išmokas, kurios sumuojamos paskui ir žmonės negauna už šildymą ar kitų kompensacijų? Pas mane ne vieną kartą buvo atėjusios moterys, kurios gauna už vaikus kažkokius pinigus, tai įskaičiuojama į pajamas ir šildymo sezonu jos negauna po kelis šimtus litų. Tai jos verkdamos sako: gal geriau neduokite mums tų 30 Lt ar 40 Lt, bet kompensuokite už šilumą? Gal reikėtų į tą klausimą kompleksiškai žiūrėti, kiek yra tų susumavimų, kai žmogus jau nebegali pretenduoti iš tikrųjų esant sunkiai situacijai? Gal reikėtų ir tą, ir dar praplėsti, pasižiūrėti, kas ten yra iš tikrųjų? Ačiū.
J. RAZMA (TS-LKDF). Matote, aš galvoju, kad tos išmokos žemės ūkio veiklai turi savo specifiką. Jų žmogus iš esmės negali išleisti vartojimui. Bet kokią kitą išmoką, kur jūs sakote, už vaiką, už kažką jis paima ir gali išleisti vartojimo reikmėms, kam nors padengti. Dabar tą išmoką jis turi investuoti į žemę. Nebus stebuklo, taip sakant, javai neužaugs, neinvestavus pinigų, neapdirbus, nepasėjus, nepatręšus ir t. t. Tai tie kaštai yra dar didesni visais atvejais, negu žmogus gauna tų tiesioginių išmokų. Čia dėl to aš matau tam tikrą specifiką, kad, kaip minėjau, nėra šansų žmogui šitų pinigų panaudoti savo socialinei situacijai pasigerinti. Teoriškai galime įsivaizduoti, kad jis kastuvu viską sukas, bet vis tiek kainuoja. Nėra tų išmokų tiek daug, kad jos viršytų sąnaudas dirbant žemę.
PIRMININKAS. Klausia B. Pauža.
B. PAUŽA (LSDPF). Ačiū posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis Jurgi, kažkaip aš suabejojau dėl jūsų pasakymo. Kad jis įregistruotas, aš matau tą datą, tikrai buvo anksčiau. Tačiau, kad jis nebuvo įtrauktas į darbotvarkę, tai, žinoma, aš nemanau, kad, būnant jums valdančiojoje daugumoje ir turint tokią poziciją, kas nors nustūmė jūsų projektus. Čia gal taip. Bet mano klausimas yra kitoks. Jūs dėl Vyriausybės išvados pripažinote pats, kad taip reikia. Dabar klausimas toks: gal aš praleidau, iki kiek tų hektarų jūs galvojate šitą dalyką daryti? Kiek supratau, nėra nurodyta šito?
J. RAZMA (TS-LKDF). Hektarų kiekis, nuo kada žmogus jau nebegauna socialinės paramos, yra nurodytas įstatyme, aš to nekeičiu. Aš šitų dalykų nekeičiu. Jeigu jūs diskutuosite ir keisite tą ribą, tai čia jūsų valia. Yra, žinoma, besiskundžiančių žmonių, kad ta riba yra per žema ir t. t. Aš šitų dalykų nekvestionuoju dabar. Kaip minėjau, kalbame apie tuos nedidelius plotus, o ne kokius daugiauhektarininkų.
Dėl laiko aš tikrai galiu kiekvienam asmeniškai parodyti man atėjusį žmogaus laišką, ir tai susiję su tuo. O šiaip turiu pasakyti, kad mano projektai daug sėkmingiau įrašomi į darbotvarkę šioje kadencijoje negu anoje. Aš čia daug pastangų nededu ir labai džiaugiuosi, kad turiu galimybę pateikti.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūs atsakėte į visus klausimus.
Motyvai dėl viso. Už – K. Starkevičius. Prašom.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš norėčiau gal tiesiog pateikti daugiau informacijos. Tiesioginės išmokos mokamos už ne iki galo gautas pajamas. Šiuo atveju visiškai atitinka, ką kalbėjo J. Razma. Žmogus vėl toliau investuoja. Ir dar ką mes esame padarę? Tiesioginių išmokų mes ir neapmokestiname. Todėl čia irgi siejasi su J. Razmos pateiktu pasiūlymu. Dabar yra geras klausimas, kiek maždaug bus tų asmenų. Iš tikrųjų svarstant šį klausimą toliau, galima bus juos ir suskaičiuoti, iki kiek ten EDV, ar kitą formulę rast. Aš manau, kad šiandien reikėtų pritarti.
PIRMININKAS. Prieš – A. Skardžius.
A. SKARDŽIUS (LSDPF). Ačiū. Aš nesu prieš, aš norėjau paprašyti, kad šiam projektui būtų paprašyta Vyriausybės išvados. Praėjusi Vyriausybė nesiryžo, kad ir gerbdama partijos veteraną J. Razmą, šį projektą teikti, tai aš norėčiau paprašyti Vyriausybės išvados dėl šio projekto.
PIRMININKAS. Motyvai už, prieš išsakyti. Prašom balsuoti. Kas pritariate sprendimo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 53 Seimo nariai, balsavo 53. Už – 39, prieš nėra, susilaikė 14. Sprendimo projektui yra pritarta. Siūloma, kad pagrindinis komitetas būtų Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomi – Biudžeto ir finansų komitetas ir Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Taip pat supratau iš pono A. Skardžiaus ir iš paties pranešėjo, kad būtų paprašyta Vyriausybės išvados. (Balsai salėje) Ir prašo, kad papildomu būtų Kaimo reikalų komitetas. Ar galime sutarti bendru sutarimu, kad ir Kaimo reikalų komitetas pasvarstys? Galima. Ačiū, kolegos.

17.51 val.
Asmenų, nukentėjusių nuo 1939–1990 metų okupacijų, teisinio statuso įstatymo 51 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-304, Valstybinių pensijų įstatymo 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-305 (pateikimas)

Pereiname prie 2-7a klausimo – Asmenų, nukentėjusių nuo 1939–1990 metų okupacijų, teisinio statuso įstatymo 51 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-304. Pranešėjas – A. Mitrulevičius. Ir jį lydintysis Valstybinių pensijų įstatymo 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamasis posėdžio pirmininke, gerbiamieji kolegos, teikiu Lietuvos Respublikos asmenų, nukentėjusių nuo 1939–1990 m. okupacijų, teisinio statuso įstatymo 51 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą ir jį lydinčiojo Valstybinių pensijų įstatymo 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. „Įstatymo projektas parengtas, siekiant užtikrinti asmenų, pagal Sovietų Sąjungos ir nacistinės Vokietijos 1941 m. sausio 10 d. susitarimą dėl gyventojų mainų, atkeltų į Lietuvą, ir jų vaikų, gimusių nuo 1941 m. sausio 10 d. iki 1945 m. gegužės 8 d., teises, sulyginant jas su nuo okupacinių režimų visų nukentėjusiųjų asmenų grupių vaikų teisėmis.“
„Projekto tikslas ir uždaviniai. Asmenų, nukentėjusiųjų nuo 1939–1990 m. okupacijų, teisinio statuso įstatymo 51 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto tikslas – nustatyti perkeltojo asmens teisinį statutą asmenims, gimusiems į Lietuvą perkeltiems asmenims nuo 1941 m. sausio 10 d. iki 1945 m. gegužės 8 d.
Kartu teikiamo Valstybinių pensijų įstatymo 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto tikslas – įtvirtinti teisę į nukentėjusiųjų asmenų valstybinę pensiją asmenų, pagal Sovietų Sąjungos ir nacistinės Vokietijos 1941 m. sausio 10 d. susitarimą dėl gyventojų mainų atkeltų į Lietuvą, vaikams, gimusiems nuo 1941 m. sausio 10 d. iki 1945 m. gegužės 8 d.“ Šiuo metu galiojančio Lietuvos Respublikos asmenų, nukentėjusių nuo 1939–1990 m. okupacijų, teisinio statuto įstatymo 51 straipsnio 1 dalies 1 punkte yra numatyta, kad perkeltaisiais asmenimis pripažįstami asmenys pagal Sovietų Sąjungos ir nacistinės Vokietijos 1941 m. sausio 10 d. susitarimą dėl gyventojų mainų atkelti į Lietuvą. Šiuo metu galiojančio Lietuvos Respublikos valstybinių pensijų įstatymo 11 straipsnio 1 dalies 9 punkte numatyta, kad nukentėjusių asmenų valstybines pensijas turi gauti asmenys pagal Sovietų Sąjungos ir nacistinės Vokietijos 1941 m. sausio 10 d. susitarimą dėl gyventojų mainų atkelti į Lietuvą, pateikus Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centro pagal Asmenų, nukentėjusių nuo 1939–1990 m. okupacijų, teisinio statuso 51 straipsnio 1 dalies punktą išduotus nuo okupacijų nukentėjusio asmens perkeltojo pažymėjimus. Dabar šitų asmenų šiuo metu yra išlikę maždaug tik apie 200 ir jų amžius yra daugiau kaip 70 metų. Valstybinėms pensijoms išmokėti tai pareikalautų per metus 400 tūkst. Lt. Teikiu tokį projektą.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti trys Seimo nariai. Klausia A. Dumčius. Ruošiasi V. Kamblevičius.
A. DUMBRAVA (TTF). Dėkui. Į mano klausimą, kiek asmenų, atsakėte. Iš karto norėčiau paprašyti, kad būtų kreiptasi į Vyriausybę. Aš tik tiek. Ačiū.
PIRMININKAS. Kaip supratau, atsakė. Klausia V. Kamblevičius. Ruošiasi V. M. Čigriejienė.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininkui. Gerbiamasis pranešėjau, iš tikrųjų gal ir reikėjo tas problemas išspręsti, bet mes dar pirmiausia neatkūrėme patiems lietuviams pensijų arba net yra tokia grupė, kur invalidams iš viso neatkurtos pensijos. Tai gal pirmiau išsprendžiame tuos dalykus, o vėliau, kai Vyriausybė pateiks išvadas, jeigu yra finansinių išteklių, galima kalbėti ir apie tai. Man atrodo, pirmiausia susitvarkykime savame kieme.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Gerbiamasis kolega, ačiū už klausimą, bet aš noriu patikinti, kad būtent lietuviai buvo čia įkelti į Lietuvą mainų sąlygomis, Suvalkijos gyventojai buvo įkelti į Lietuvą tomis sąlygomis. Taigi gerbkime ir mylėkime visus vienodai.
PIRMININKAS. Klausia V. M. Čigriejienė.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis pranešėjau, jūs iš dalies atsakėte į mano būsimą klausimą. Aišku, aš labai norėčiau, kad pirmiausia mes tremtiniams atkurtume tas vadinamąsias išmokas, nes jiems neatkurta ir jie dėl 20 Lt laužo ietis. Jūs tą prižadėjote ir reikia tą padaryti. Pirmiausia. O paskui, aišku, įtraukti tuos. Tiesa, dar noriu paklausti. Ar nenumatote peržiūrėti tremtinių sąrašo, nes daugelis, kurie gyveno Lietuvoje, buvo įtraukti į sąrašus, tačiau jie nebuvo išvežti. Jie visi gauna tremtinio pensiją. Suprantate, tai irgi yra kažkoks truputį nei šioks, nei toks disbalansas. Tiems, aš suprantu, kad reikia grąžinti, bet kada.
A. MITRULEVIČIUS (LSDPF). Ačiū už klausimą. Iš tiesų to lygio atkūrimas yra ateities klausimas. O čia norima prilyginti tuos laikus, kai buvo įkelti tie gyventojai ir gimę tuo laiku vaikai prilyginti, kad turėtų tremtinio statusą.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūs atsakėte į visus klausimus. Motyvai dėl viso. Už – A. Dumčius. Kadangi prieš nėra nė vieno, kolegos, gal galime ir nekalbėti, kadangi visi yra už? (Balsai salėje) Galim balsuoti? O gal galime bendru sutarimu? (Balsai salėje) Balsuojame. Ar galime paprašyti, kad niekas nešnekėtų? Prašom balsuoti. Kas už projektą, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate kitaip.
Užsiregistravo 49 Seimo nariai, balsavo 49: už – 47, susilaikė 2. Sprendimo projektui yra pritarta.
Pagrindiniu komitetu siūlomas Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomais – Biudžeto ir finansų, Žmogaus teisių komitetai ir Pasipriešinimo okupaciniams režimams dalyvių ir nuo okupacijų nukentėjusių asmenų teisių ir reikalų komisija. Siūloma svarstyti gegužės 28 d.
Replika. R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Mano replika būtų kaip ir klausimas kolegai A. Mitrulevičiui. Kaip jums pavyko įveikti A. Sysą, kuris visą laiką dėl šito įstatymo papildymo kategoriškai gulėjo kryžiumi ir neleido mums nė pajudėti? Kaip jums pasisekė? (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Prašom.
A. DUMČIUS (TS-LKDF). Dėl tos pačios temos. Jiems pavyko jį komandiruoti ten kažkur už durų.
PIRMININKAS. Supratom. Kolegos, darbas eina į pabaigą ir iš tiesų tie klausimai nėra tokie linksmi.

18.00 val.
Valstybinių pensijų įstatymo 3, 5 ir 7 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-3432 (pateikimas)

Valstybinių pensijų įstatymo 3, 5 ir 7 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIP-3432. Pranešėjas – J. Razma.
J. RAZMA (TS-LKDF). Dar viena iliustracija, kad nelabai sėkmingai man pavyksta projektus įrašyti į darbotvarkę, bet reikia įvertinti teigiamai, kad Seimo vadovybė nuosekliai laikosi to principo, kad jeigu koks nors įstatymo pataisymas yra įrašomas į darbotvarkę, tai įrašomi ir visi kiti, nepaisant to, kas teikia – pozicija ar opozicija. Šiuo atveju dėl valstybinių pensijų mano siūlymai tokie, kad biudžeto tikrai neapsunkins.
Kaip yra dabar? Jeigu žmogus, valstybinės pensijos gavėjas, gauna nors kiek draudžiamųjų pajamų, jo valstybinė pensija tą mėnesį nemokama. Žinote, čia buvo dėl signatarų, dėl įvairių menininkų I ir II laipsnių valstybinių pensijų gavėjų, kai gauna kokį nors nedidelį honorarą ir valstybinė pensija nemokama. Žmonės, žinoma, prie to priprato ir jau išvengia tokių atsitiktinumų. Aš manau, kad tai nelogiška, jeigu išmokama nedidelė suma ir žmogus nebetenka valstybinės pensijos.
Aš siūlau, jog įstatymu būtų numatyta, kad nustatomas kažkoks protingas dydis. Jeigu pajamos viršys tą nustatytą Vyriausybės dydį, gerai, tada laikoma, kad žmogus jau pakankamai gerai laikosi ir nebereikia tos valstybinės pensijos. Bet kiekviena smulkmena net nefiksuojama. Aš nesiūlau skirti, kokios tos pajamos, ar tos, kurios gaunamos pagal darbo sutartį, ar gaunamos kaip dividendai, ar dar kaip nors. Nes dabar yra, taip sakant, valstybinės pensijos gavėjas nubaudžiamas, jeigu jis gauna draudžiamųjų pajamų. Bet jeigu jis gauna milijonines sumas už dividendus, tai jam niekaip neatsiliepia.
Aš dar siūlau išbraukti iš valstybinių pensijų gavėjų sąrašo, automatinių gavėjų sąrašo, Aukščiausiojo Teismo pirmininką ir Konstitucinio Teismo pirmininką paliekant tik buvusius valstybės vadovus – Ministrą Pirmininką ir Seimo Pirmininką. Dėl teisėjų mes dabar turime atskirus įstatymus, teisėjų pensijos yra gerai sureguliuotos, jie gauna išskirtines pensijas pagal specialų įstatymą. Manau, kad ten reikia išspręsti ir tų teismų pirmininkų klausimą, neprilyginti jų valstybės vadovams. Manau, kad tikrai negalima taip prilyginti, nes teismo pirmininkas, nemanau, kad kuo nors ypatingai išsiskiria negu teisėjai. Kad pirmininkauja, administruoja teismo pastatą, tai nėra kažkokios ypatingos aplinkybės. Tai tiek.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti keturi Seimo nariai. Klausia E. Jonyla. Ruošiasi J. Sabatauskas.
E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, jūs aiškinamajame rašte rašote, jog siekiate, kad valstybinių pensijų skyrimas būtų objektyvesnis ir teisingesnis, tačiau kartu kažkaip bandote kai kurias žmonių kategorijas liesti, kai kurių neliesti. Sakykite, ką daryti, jeigu aš gaunu valstybinę pensiją ir nepajėgiu išlaikyti buto? Turiu jį parduoti ir nupirkti gal mažesnį, kurį pajėgčiau išlaikyti. Tačiau šios pajamos bus įskaitytos ir valstybinės pensijos man nematyti. Aš teisingai tai supratau ar ne? Ačiū.
J. RAZMA (TS-LKDF). Matot, gerbiamasis kolega, galime padaryti tokį sprendimą. Aš irgi jo neatmesčiau, kad visai nežiūrim, kas kokias pajamas gaunam. Skiriam tą valstybinę pensiją ir nežiūrim į žmogaus pajamas. Bet, kaip minėjau, dabar jinai yra visiškai ydinga. Jeigu koks menininkas valstybinės pensijos gavėjas gauna keliolikos Lt honorarą, tai jam atima tą valstybinę pensiją, o jeigu kitas gauna milijoną dividendų, jam pensija išlieka. Pajamos yra pajamos. Jeigu mes jau žiūrime į pajamas, tai aš siūlau nustatyti kažkokį protingą dydį, tegu jis būna aukštas. Ir vienodai visus traktuokime. Bet, kaip minėjau, aš nieko blogo nematyčiau, jeigu sakom, kad valstybinė pensija – tai yra valstybės pagarbos ženklas ir niekaip nesiejam su pajamom, visai nežiūrim. Tai irgi būtų teisinga, visiems būtų vienodai. Aš tokiam patikslinimui tikrai neprieštaraučiau, jeigu svarstant komitete taip būtų nuspręsta.
PIRMININKAS. Klausia J. Sabatauskas. Ruošiasi P. Čimbaras.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis pirmininke. Gerbiamasis kolega, jūs siūlote išbraukti Aukščiausiojo ir Konstitucinio Teismo pirmininkus, tačiau vis dėlto pagal Teisėjų pensijų įstatymą pensija skiriama tik esant visetui visų teisinių sąlygų, kurios nėra tapačios valstybinių pensijų sąlygoms, pavyzdžiui, pirmo laipsnio skyrimo pagrindams. Pavyzdžiui, turi būti teisėjų stažo tam tikras laikotarpis, turi turėti, ir skiriama tik sukakus senatvės pensijos amžiui. Kaip tai atsilieps tiems žmonėms, kurie, tarkim, neatitiks tų visų sąlygų? O Konstitucinio Teismo teisėjai, pavyzdžiui, gali būti išdirbę ne tokį metų skaičių.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, jeigu jūs matote, kad ten yra per daug sudėtingų sąlygų, tai aš siūlyčiau ten patikslinti, kad pirmininkai gautų visais atvejais tas pensijas, būtent ten juos įrašyti, į teisėjų sistemą. Aš neprieštaraučiau tokiems patikslinimams, jeigu manote, kad ten jie būtų reikalingi, kad tie teismų vadovai neliktų už borto. Kaip minėjau, aš manau, kad jie ten turi būti, o ne čia, prie valstybės vadovų, na, nedrįsčiau aš jų prilyginti valstybės vadovams.
PIRMININKAS. Klausia P. Čimbaras. Ruošiasi V. Kamblevičius.
P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamasis pranešėjau, iš dalies mano klausimą jau uždavė ponas J. Sabatauskas, bet man vis tiek truputį keista: ar nesukiršinsime visuomenės, kai mes išskiriame teisėjus, pavyzdžiui?
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš kaip tik noriu neišskirti, tai yra tą jų išskirtinumą išbraukti. Nemanau, kad tikrai yra tapatus dalykas būti paskirtam teismo vadovu ir būti valstybės vadovu. Aš ir siūlau teisėjus su visais vadovais įtraukti į tą teisėjų specifinį įstatymą, kur jie jau yra išskirti. Tai vis tiek yra atskira šaka, mes ją gerbiame. Parašėme specialų įstatymą. Aš neteikčiau tokių radikalių siūlymų – Juliaus teiktą esminį įstatymą ir esminį reguliavimą kaip nors keisti. Bet, sakau, aš kaip tik juos normaliai noriu nukreipti ten, kur jie turi būti.
PIRMININKAS. Klausia V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Ačiū, posėdžio pirmininke. Gerbiamasis kolega, visų pirma norėjau jus pasveikinti, kad jūs labai drąsus žmogus, kuris laiku siūlo tokius, sakyčiau, rimtus ir griežtus sprendimus. Norėčiau dabar nuoširdžiai paklausti jūsų: ką apskritai jūs galvojate apie tas pirmo ir antro laipsnio pensijas, ar jos išvis yra reikalingos šiais laikais?
J. RAZMA (TS-LKDF). Matot, jeigu mes visai jų dabar atsisakytume… Jau anksčiau jų gavėjų sąrašas yra… ir tas reglamentavimas vis tiek būtų aktualus, net jeigu nuo šio momento naujos nė vienos neskirtume. Dėl to vyksta diskusija. Aš dabar taip vienareikšmiškai negalėčiau atsakyti. Yra argumentų už, yra argumentų prieš. Vis dėlto valstybei nusipelniusiems žmonėms kažkoks paramos ženklas finansine forma jiems sulaukus garbaus amžiaus gal yra reikalingas. Tik reikėtų ne per daug plačią tą galimybę palikti. Bet diskutuoti reikia. Jūsų kolega A. Sysas yra radikalių nuostatų šalininkas. Gal jis ką nors pateiks drąsiau už mane.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūs atsakėte į visus klausimus. Motyvai dėl viso. Yra tik už. R. J. Dagys. Ar galime? (Šurmulys salėje) Rimantai, labai norite kalbėti? Ne.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Jeigu pritariat, tai sutinku.
PIRMININKAS. Kolegos, ar galime bendru sutarimu pritarti? (Balsai salėje) Visi nori balsuoti. Tada Rimantas nori pasakyti motyvus. Prašau, Rimantai. (Balsai salėje) Kadangi norite balsuoti, tai nutarėme, kad reikia. Prašom.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš tikrai siūlau nesibaiminti pritarti šiam įstatymo projektui, nes mes jau analogišką problemą išsprendėme praėjusį kartą su signatarų rentomis. Irgi tokia pati problema, visą laiką gudravo, ką reiškia, kai gaunamos papildomos pašalpos ir signatarai praranda tas pajamas. Valstybinės pensijos yra šiek tiek panašios savo prigimtimi į Rentų įstatymą, todėl šitą klausimą irgi reikia išspręsti, nes bet kokių pajamų gavimas, net atsitiktinių pajamų gavimas atima galimybę gauti valstybines pensijas.
Dėl pačių valstybinių pensijų. Šitą įstatymą bus galima svarstyti kartu su Vyriausybės numatytu pavasario sesijai pateikti visu socialinio draudimo sistemos, „Sodros“, paketu, taip pat ir valstybinių pensijų. Jis bus kartu priimtas ir panašiai. Bet problemą tikrai reikia spręsti, nes tai yra neteisinga. Mes anksčiau ar vėliau vis tiek turėsime ją spręsti, nes vienai grupei išsprendus (signatarams) neišspręsti dėl valstybinių pensijų yra negerai. Jie gali kreiptis į Konstitucinį Teismą ir panašiai. Vėl proporcingumo principas bus pažeistas. Tikrai siūlau svarstyti kartu su visu paketu, kuris ateis, priimti tas valstybines pensijas.
PIRMININKAS. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 44 Seimo nariai, balsavo 43 Seimo nariai: už – 37, prieš nėra, susilaikė 6. Įstatymo projektui po pateikimo yra pritarta. Siūlomas pagrindiniu Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomu – Biudžeto ir finansų komitetas. Siūloma svarstyti gegužės 28 d.
Vyriausybės išvados. Aš noriu pasakyti, kad ir prieš tai nepaprašėme dėl 2-7, 2-7a ir 2-7b, nors buvo siūlymas. Ar galime pritarti, kad ir dėl anų – Vyriausybės išvados? (Balsai salėje) Galima. Ačiū.
Vakarinės posėdžio darbotvarkės klausimai yra apsvarstyti, bet mums liko rytinės darbotvarkės keturi klausimai, kuriuos dabar ir svarstysime.

18.13 val.
Atliekų tvarkymo įstatymo 2, 19 straipsnių, aštuntojo10 skirsnio pakeitimo ir 5 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIP-35(2) (svarstymas)

1-7a klausimas – Atliekų tvarkymo įstatymo 2, 19 straipsnių, aštuntojo10 skirsnio pakeitimo ir 5 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Nr. XIIP-35(2) (sujungti Nr. XIIP-35 ir Nr. XIIP-37). Nematome pagrindinio pranešėjo G. Mikolaičio. Dabar turėtumėte… O, Darius! Savanoris. Prašau. Nes mes pažiūrėjome, pirmininko neturime, pavaduotojo neturime, tai prašom.
D. ULICKAS (DPF). Laba diena, gerbiamieji kolegos. Norėčiau pristatyti Atliekų tvarkymo įstatymo 2, 19 straipsnių, aštuntojo ir dešimtojo skirsnių pakeitimo ir 5 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymą. Įstatymo esmė yra suvienodinimas Aplinkos apsaugos įstatymo ir Atliekų tvarkymo įstatymo nuostatų bei leidimų, kuriuos privalo turėti atliekas apdorojančios įmonės. Supaprastinamos atliekų tvarkymo veiklos leidimų išdavimo procedūros bei suvienodinamos Atliekų tvarkymo įstatymo ir Civilinės saugos įstatymo nuostatos, susijusios su galimų avarijų prevencija, jų likvidavimu, nustatant, kad įmonės, kuriose susidaro pavojingosios atliekos, privalo parengti Civilinės saugos įstatyme numatytus ekstremaliųjų situacijų valdymo planus.
PIRMININKAS. Užsirašiusių kalbėti nėra, tada paprašysime, kad kol kas Darius pasiliktų, nes vis vien svarstymo stadija. Mes matome, kad 1 straipsnio pakeitimų nėra, dėl 2 straipsnio pasiūlymų nėra, dėl 3 straipsnio pasiūlymų nėra.
Dėl 34, 25 straipsnių yra Seimo nario A. Salamakino pasiūlymas, bet komitetas, aš matau, pritarė šitam pasiūlymui. Pritarė. Kolegos, ar galime mes pritarti? Galime pritarti.
Taip pat matome, kad dar yra vienas pasiūlymas – tai Seimo nario R. Žilinsko pasiūlymas, bet nežinau, kaip jis žiūrėjo, nes siūlė dėl įstatymo 30 straipsnio 10 dalies. Dabar tokio straipsnio nėra šiame projekte. Komitetas nesvarstė, tuo labiau nėra pranešėjo… Siūlau nesvarstyti. Ar galime sutarti, kolegos?
D. ULICKAS (DPF). Bet komitete tai nebuvo svarstyta.
PIRMININKAS. Aš tik noriu paminėti, kad Seimo nario A. Salamakino yra trys pasiūlymai ir kituose… (Balsai salėje) Nesvarstome, kadangi nėra. Komitetas yra visiems pritaręs. Galime visiems pritarti? Galime. Ačiū pranešėjui.
Gal galime bendru sutarimu ar norite balsuoti? (Balsai salėje) Visiems. Prašom balsuoti. Kas pritariate sprendimo projektui po svarstymo, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 44 Seimo nariai. Balsavo 44 Seimo nariai: už – 44, prieš nėra, susilaikiusių nėra. Projektui Nr. XIIP-35 pritariame su A. Salamakino pasiūlymais.

18.17 val.
Administracinių teisės pažeidimų kodekso 512 straipsnio papildymo ir 242, 244 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-419(2) (svarstymas)

Kolegos, 1-7b – Administracinių teisės pažeidimų kodekso 512 straipsnio papildymo ir 242, 244 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-419(2). Pranešėjas – J. Sabatauskas, Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas. Juliau, prašom.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamieji kolegos, Teisės ir teisėtvarkos komitetas svarstė Administracinių teisės pažeidimų kodekso 512 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą ir atsižvelgė į Teisės departamento pastabas, taip pat pritarė Kaimo reikalų komiteto pasiūlymams ir bendru sutarimu pritarė patobulintam įstatymo projektui.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Kviečiame P. Čimbarą, Kaimo reikalų komiteto narį.
P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, Kaimo reikalų komitetas kaip papildomas 2013 m. balandžio 7 d. posėdyje bendru sutarimu pritarė iniciatorių pateiktam įstatymo projektui ir pateikė du pasiūlymus pagrindiniam Teisės ir teisėtvarkos komitetui. Komitetas atsižvelgė į šiuos pasiūlymus ir patobulino. Siūlau pritarti patobulintam įstatymo projektui po svarstymo.
PIRMININKAS. Kolegos, kadangi nėra užsirašiusių kalbėti, gal galime bendru sutarimu pritarti? Galime. Sprendimo projektas patvirtintas po svarstymo.

18.20 val.
Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo 62 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-247 (pateikimas)

1-8 klausimas – Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo 62 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr. XIIP-247. Pranešėjas – A. Mockus. Pateikimas.
A. MOCKUS (LSDPF). Laba diena. Ačiū, posėdžio pirmininke. Kolegos, įstatymo projektas galbūt gimė dėl to, kad įsigilinus ir išanalizavus pasirodė, kad tai vienintelė prekių grupė, kai neleidžiama PVM mokėtojams susigrąžinti arba įtraukti į atskaitomą mokestį.
Šis įstatymas įsigaliojo 2002 m. ryšium su tuo, kad buvo pastebėta, kad daug automobilių yra naudojama ne tik juridinių asmenų, bet ir privačiais tikslais. Tačiau noriu pažymėti, kad 2009 m., priėmus Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo pataisas, buvo įgyvendinta nuostata, kad turimų automobilių naudojimas asmeniniais tikslais laikomas fizinio asmens pajamomis natūra, ir tada buvo apmokestinti automobiliai, kurie yra naudojami asmeniniais tikslais. Todėl, neleidžiant įtraukti į atskaitomą PVM ir dar įvedus šitą papildomą mokestį, praktiškai automobiliai yra apmokestinami jau du kartus. Draudimas atskaityti pirkimo PVM, noriu paminėti, prieštarauja 2006 m. Tarybos direktyvos 112 straipsniui… Europos bendrijos fiskalinio neutralumo principui. Jame pasakyta, kad PVM naudotojas neturi patirti nuostolių, naudodamas PVM prekes… Taip, prekes. Šiuo metu lengvųjų automobilių apmokestinimas tiek PVM, tiek GPM… socialinio draudimo mokesčiu, kai, taikant skirtingus mokesčius, siekiama to paties tikslo, manau, turėtų būti peržiūrėtas.
Dabar trumpai dėl patirties. Tikriausiai žinote, kad iš dvidešimt septynių Europos Sąjungos šalių šešiolikoje vienaip ar kitaip galima įtraukti, vienuolikoje, tarp jų ir Lietuvoje, negalima. Taip pat, jeigu imtume rezultatus, tikriausiai žinote, kad tūkstančiui gyventojų Europos Sąjungoje naujų automobilių tenka daugiau kaip 300, tarp jų Estijoje apie 100, pas mus tik 47. Tačiau norėjau paminėti dar ir tai, kad nemažai iš šito skaičiaus, kurie važinėja su estiškais ir latviškais numeriais, yra pas mus. Tikriausiai pastebėjote, kad prabangūs automobiliai važinėja ir Vilniaus gatvėmis. Dažnai tai nereiškia, kad tai yra svečiai iš kitų šalių, tačiau dauguma yra mūsų verslininkai ar šiaip žmonės. Taip pat reguliavimas.
Norėjau paminėti, kad net 23 šalys iš dvidešimt septynių Europos Sąjungos šalių, naudoja įvairius reguliavimo svertus, kad kompensuotų, kad apmokestintų… pasirenka vienokį ar kitokį modelį, pagal kurį eina šalis. Jeigu norima, kad būtų atnaujintas parkas, tai nemažai šalių, kaip minėjau net 23, yra įvedusios vienokį ar kitokį mokestį, t. y. arba registracijos mokestį, kaip Latvija ir Estija, arba apmokestina automobilius, kurie yra sunkūs, neekonomiški, didelės kubatūros. Norėčiau paminėti, kad jeigu skaičiuojama, kad apie 60 mln. surenkama iš PVM, tačiau čia yra diskutuotinas klausimas, nes ir dabar kai kurios kompanijos perka naujus automobilius ir vienaip ar kitaip, pavyzdžiui, nuomodamos, PVM įskaičiuoja. Kaip minėjau, jeigu vidutinis mokestis būtų apie 35 Lt, tai šalis surinktų už visus automobilius (per šalį) apie 60 su viršum milijonų. Aš 35 Lt skaičiuoju kaip vidurkį nuo, jeigu, sakau, būtų apmokestinami skirtingai – kurie ekonomiški ir mažai taršos, tai būtų galbūt iš viso neapmokestinami, kurie seni ir nesaugūs, manau, galima būtų apmokestinti. Bet čia yra taip pat vienas… Kadangi aš jau iš karto noriu pateikti ne tik išlaidas, bet ir būdus, kai tai yra surenkama, tai yra paskaičiavimai, atlikti tyrimai, jeigu leistų PVM įskaičiuoti į atskaitą, apskaičiuota, kad net papildomai 14 mln. būtų surinkta iš tų mokesčių, kurie yra mokami automobilį naudojant asmeniniais tikslais. Taip pat paskaičiuota, kad jeigu būtų grąžintas į 2008 m. lygį automobilių pirkimas, būtų surinkta į biudžetą dar apie 2 mln. Lt. Kaip minėjau iš pradžių, tai dar galima būtų įvedus, tai yra ne papildomas mokestis, bet, aš manau, mokestis už ekologiją, už tai, kokiu keliu, kaip minėjau, eitų mūsų šalis…
Manau, kad šis projektas sukėlė ir kelia diskusijų. Tikrai jis neremia didelių kompanijų, tai yra didelių įmonių, kadangi didelės įmonės paprastai turi filialus ir kitose šalyse ir naujus automobilius registruoja ne Lietuvoje, tai liečia daugiau vidutines, ypač mažas įmones, kurios neturi galimybių kitur įregistruoti ir atskaičiuoti PVM, todėl manau, kad tai parama būtų smulkiajam ir vidutiniam verslui, o tai mes labai dažnai deklaruojame.
Taip pat norėjau pasakyti, kad pagrindinis akcentas, kuris gal yra neįkainojamas ar įkainojamas, pats brangiausias, tai yra žmonių sveikata ir žmonių gyvybės. Neįmanoma kovoti ar dar kaip nors kariauti keliuose, ar dar panašiai dėl to, kad būtų mažiau avarijų, jeigu mes važinėjame nesaugiais automobiliais. Ir dar vieną dalyką norėjau priminti, kad 100 tūkst. yra maksimali suma, plius PVM. O dėl ko tokia suma? Tai yra pasirinkta galbūt simbolinė. Aš manau, jeigu būtume visiškai teisingi, tai kaina turėtų būti neribojama, tačiau kad tai nesukeltų šoko ir nesukeltų papildomų aistrų, manau, kad tokia suma pradžioje būtų tinkama. Tai tiek trumpai. Perbėgau, ruošiausi truputį daugiau, bet dėl laiko stokos ir jūsų kantrybės…
PIRMININKAS. Jūsų užsirašė klausti net 15 Seimo narių. Aišku, daugelio aš jau nematau salėje. Klausia J. Razma. Ruošiasi Z. Žvikienė.
J. RAZMA (TS-LKDF). Iš tikrųjų galima teigiamai įvertinti jūsų pastangas, siekiant, kad atnaujėtų Lietuvos lengvųjų automobilių parkas, nes statistika tikrai rodo mūsų atsilikimą nuo gretimų valstybių toje srityje. Bet, aišku, jūs ir pats kalbėdamas pripažinote, kad priėmus tą projektą minusas biudžetui vis dėlto būtų. Ir mes dėl tos priežasties nelabai drįsome tokių projektų teikti. Bet jeigu valdančiųjų atstovai teikia, gal šiek tiek drąsiau jūs esate ką nors numatę. Klausiu, ar nebuvo svarstoma galimybė kaip tam tikrą kompensacijos elementą numatyti normalesnį apmokestinimą PVM padėvėtų automobilių, kai dabar žinome, tos vertės dirbtinai fiksuojamos labai mažos, o jeigu būtų skaičiuojama nuo tų Finansų ministerijos aprobuotų, oficialiai patvirtintų verčių, kad būtų realus apmokestinimas. Ir aš manau…
PIRMININKAS. Laikas!
J. RAZMA (TS-LKDF). …kad tai galima kompensuoti.
A. MOCKUS (LSDPF). Labai ačiū už gerą klausimą. Kaip aš jau minėjau ir pateikiau būdus, jeigu įtrauktų ar paklaustų mano nuomonės, aš tikrai parodyčiau būdus, kaip galima padaryti, kad biudžetas ne tik neturėtų nuostolių, bet ir turėtų pelną. Seni automobiliai yra mūsų skaudulys ir didžiulė problema, nes žinome, kaip jie įvežami, kaip su PVM tvarkomasi ir kokios kainos skaičiuojamos. Tai vienas iš būdų, kuris būtų pats neskausmingiausias, ir mes nebūtume apkaltinti kokių nors naujų mokesčių įvedimu, manau, ką ir kalbėjau, ne (…), tai yra pagal CO2 ir panašiai, pagal galingumą, pirmiausia žiūrint ekologiškumo, mokesčio įvedimas, kuris, sakiau, jeigu per metus vidurkis būtų 35 Lt, tai būtų surenkama apie 60 mln. Čia yra paskaičiuota ne mano, bet tų, kurie skaičiuoja ir žino, kiek yra automobilių.
PIRMININKAS. Klausia Z. Žvikienė. Nematau nei P. Gražulio, nei K. Masiulio. Ruošiasi E. Jonyla.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Gerbiamasis pranešėjau, iš tikrųjų labai seniai tokį projektą reikėjo pateikti, nes yra tam tikrų, sakykime, abejonių, kaip šiandien, įsigijus įmonėms turtą, vienintelis turtas – lengvasis automobilis yra išskirtas, dėl jo negalima įtraukti į atskaitą PVM. Bet aš noriu jūsų paklausti tokio dalyko. Sakykite, kaip jūs manote, kiek dažnai šiandien smulkieji verslininkai naudoja lengvąjį automobilį savo ūkiui? Savo ūkyje tiesiogiai?
A. MOCKUS (LSDPF). Tikslių duomenų gal neturiu, bet manau, kad tai yra tikrai ne didžioji dauguma. Yra mokamų… bet kaip aš sakau, tai yra reglamentuota ir mokama per GPM ir per kitus mokesčius, kuriuos moka ir tas, kuris naudojasi, taip pat ir įmonė. Tuo labiau kontroliuoti gal yra sunkiau, nors dabar yra naujų priemonių, tai GPS ir panašiai, kas gali kontroliuoti, kai kurios įmonės tai taiko. Šiuo metu daug įmonių moka tuos mokesčius, ir nemanau, kad tai yra pagrindinė problema. Problema yra ta, kad jeigu naudojami seni automobiliai, tai jie yra ir neekonomiški, ir visa kita.
Kadangi aš trumpinau savo pranešimą, tai tikrai nepaminėjau dar tokių faktorių, kad pajamos būtų ir iš autoservisų, kai tikrai važiuotų ne į neaiškus garažus, o į autoservisus, ir nepiltų kontrabandinio kuro tikriausiai, piltų gerą kurą ir panašiai. Sakau, būdų ir metodų, kaip tai kompensuoti, yra tikrai nemažai.
PIRMININKAS. Klausia E. Jonyla. Ruošiasi V. M. Čigriejienė.
E. JONYLA (LSDPF). Dėkoju, pirmininke. Sakykite, kolega, nuo kada, įsivaizduojate, šitą įstatymą būtų galima pradėti taikyti? Įsigaliojimo data, kada jūs galvojate, ar nuo kitų, ar dar nuo kitų?
A. MOCKUS (LSDPF). Aš manau, kad tikrai ne nuo šių metų. Pagal biudžeto paskaičiavimus ir manau, kad tai turėtų pateikti Vyriausybė savo išvadose. Ir jeigu įvertintų tai, ką aš sakau, manau, kad ten taip pat yra žmonių, kurie žino ir moka skaičiuoti, ir gali tai padaryti, tai šių metų gal pabaigoje arba kitų metų pradžioje. Čia, sakau, priklausytų nuo Vyriausybės išvadų. Ne man spręsti. Jeigu aš galėčiau, aš žinau būdą, o kaip bus, taip bus.
PIRMININKAS. Gerai. Klausia V. M. Čigriejienė. Ruošiasi K. Starkevičius.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis kolega, aš nemanau, kad atsirastų šioje auditorijoje nors vienas žmogus, kuris nenorėtų naujo automobilio, ir visai suprantama, kad kiekvienas lietuvis nenorėtų turėti kelyje jokių problemų. Bet sakykite, kaip aš galiu balsuoti teigiamai, jeigu jūsų premjeras šiandien pasakė, kad jis nepritaria šitai idėjai? Ką jūs man galite į tai atsakyti?
A. MOCKUS (LSDPF). Premjeras yra tas žmogus, kuris priima teisingus sprendimus, kartais ir pakeisdamas savo nuomonę. Aš manau, tai yra žmoniška ir yra sveikintina. Aš manau, kad yra sveikintina. (Balsai salėje)
PIRMININKAS. Klausia K. Starkevičius. Ruošiasi P. Čimbaras.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš tik noriu klausdamas pasakyti, kad kaimyninės šalys, Latvija, irgi turėjo tą lengvatinį PVM tarifą, bet paskui jį panaikino. Mano klausimas būtų kitas, nes jūs savo pranešime analizavote ir gerai analizavote, iš ko kompensuoti tą biudžeto nepriteklių, kuris bus galimas, jeigu mes pirksime daugiau naujų automobilių. Jūs minėjote, kad galbūt reikia daugiau apmokestinti senus automobilius, bet, kaip žinote, senais automobiliais važinėja didžiausia mūsų žmonių dalis. Tai vėlgi mokesčiai gultų ant tų, kurie neturi pajamų nusipirkti naujam automobiliui. Čia toks amžinas ratas.
A. MOCKUS (LSDPF). Matote, tas amžinas ratas galbūt išeina dėl to, kad mes neišsprendžiame dėl jo, kaip turėtume išspręsti. Seni automobiliai, jeigu pastebėjote, dažnai yra labai dideli ir palyginti brangūs. Jie kainuoja, ypač populiarūs reindž roveriai ir panašiai, kurie Europoje yra atgyvena, arba dideli mersedesai, faktiškai 30, 40, 60 tūkst. O naują automobilį galima nupirkti už 30, 35, 40 tūkst. Jeigu dar įskaičiuotume ir PVM grąžinimą, aš manau, dėl bendro rezultato laimėtų visi. Aišku, yra žmonių, kurie nepatenkinti, kurie neturi įmonės, neturi verslo, bet aš manau, kad reikia atsižvelgti į tuos žmones, kurie kuria verslą, kurie sukuria mūsų pajamas, kurie ką nors daro. O jeigu jie atsinaujins parką kas dveji treji metai, manau, kris automobilių kaina.
Ir dar vieną dalyką noriu pasakyti. Tai galbūt pakeistų mūsų mąstymą. Jūs matote, kad aplinkiniuose kraštuose važinėja mažais automobiliais, taupiais, mažiau lenktyniauja vienas su kitu ir saugiau važinėja, nes žino, kad jų automobiliai panašūs.
O dėl Latvijos, kaip sakėte, kad atsisakė. Latvijoje yra grąžinimas 80 %. Aš kalboje galbūt nepaminėjau, kad galbūt pradžioje išlyga galėtų būti ir ne 100 %, o 80 %, 75 % ar 70 % viso PVM. Lenkijoje, pavyzdžiui, yra 60 %, ne daugiau kaip 6000 Lt. Ką aš ir sakiau.
Manau, kad ir premjeras, ir Vyriausybė spręs ir galbūt pagal galimybes pradiniame etape pateiks tokias išvadas, pagal kurias mūsų valstybė gali…
PIRMININKAS. Pranešėjo prašytume tik atsakyti į klausimus, o nesiplėsti. Ir turbūt paskutinis klausia P. Čimbaras, nes 10 minučių laikas jau baigiasi.
P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamasis kolega, šito įstatymo, aišku, sąžiningas verslas labai laukia. Aš norėčiau paklausti, kaip su nesąžiningu? Kaip žinote, kai galės susigrąžinti PVM, ko gero, taip ir bus, ir vaikai, ir anūkai, ir meilužės, ir draugai pradės važinėti naujais automobiliais. Esmė yra ta. Ar nemanote, kad kai bus įmonės apskaita, tai automobilis paprasčiausiai bus skirtas darbuotojui, jam bus pilamas kuras, jam bus mokama mažesnė alga, o įmonė visa tai susigrąžins per PVM apskaitą? Ar jūs nemanote, kad taip bus?
A. MOCKUS (LSDPF). Tikrai nemanau. Aš žiūriu į verslininkus ir žmones pozityviai ir nemanau, kad visi yra sukčiai. Sukčių yra visur. Paimkite bet kokį lygį ir bet kokią sritį. O kad bus laimingesnių vaikų ir panašiai, kad kas nors nusiveš, tai nematau nieko bloga. Tuo labiau jeigu įmonė tvarkinga ir dabar tai yra daroma, apmokestinama, įmonės moka mokesčius ir tie žmonės. Tai nieko naujo, jau yra nuo 2009 m., kaip minėjau, navigacijos priemonių, jeigu įmonė norės apskaičiuoti, tai yra labai paprasta apskaičiuoti, kur mašina važiavo ir kur naudojo.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjui. Jūs atsakėte ne į visus, aišku, klausimus, bet laiko stoka. Ačiū, pranešėjau, prašom grįžti. Ir motyvai dėl viso. Užsirašė gana nemažai, bet kadangi klausimą buvo nuspręsta svarstyti rytinėje darbotvarkėje, tai matau tik už. K. Starkevičius – už. Pašom.
K. STARKEVIČIUS (TS-LKDF). Aš iš tikrųjų buvau užsirašęs kalbėti už, bet dabar, kai paklausiau per Vyriausybės valandą premjero A. Butkevičiaus ir jis pasakė, kad nerekomenduoja balsuoti, tai, galvoju, ir nebalsuosiu. Tačiau pasižiūrėjus giliau į šį klausimą, Latvija, mano manymu, PVM, aš tiksliai negaliu pasakyti, ar yra panaikinusi, jūs gal geriau žinote. (Balsai salėje) 80 %. Čia jau kitas momentas, jie apmokestino automobilius, kai prasidėjo krizė. Tuo būdu kompensuoja. Jūsų pasiūlytas būdas kompensuoti iš senų automobilių, tai supraskime, daugiausia mūsų žmonių važinėja senais automobiliais ir mes paliesime tą sluoksnį. Čia, kaip sakiau, amžinas ratas. Dabar aš suabejojau, kaip balsuosiu.
PIRMININKAS. Prieš – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, keistoka girdėti iš jūsų koalicijos partnerių, kad taip atvirai abejojama tvirtu premjero žodžiu. Jis labai aiškiai pasakė, kad jis prieš, bet jūs manote, kad tas tvirtas žodis nieko nereiškia. Tai čia jau jūsų reikalas, turbūt jūs geriau žinote.
O dėl paties projekto norėčiau pasakyti, kad tie visi paaiškinimai, kuriuos pateikė kolega, iš ko papildomai būtų galima surinkti ir panašiai, tai yra graikų variantas. Graikai visą laiką mėgino įtikinti visas finansines institucijas, kad jie kažką surinks, bet niekas tomis ašaromis iš principo netikėjo, nes tai nėra konkretūs projektai, tai yra menamos pajamos fiskaline prasme. Priėmus mūsų Stabilumo įstatymą tas nieko iš viso neduoda, o praradimas virš 40 mln. biudžete. Pagal jūsų socialinės srities programą, ambicingą programą, ką jūs ten žadate kelti, aš jau suskaičiavau mažiausią valstybės lėšų poreikį 1 mlrd. 200 mln. kitiems metams. O jūs dar mažinate pajamas į valstybės biudžetą, ne į „Sodros“, bet, atkreipiu dėmesį, į valstybės biudžetą, kuris pareikalaus kompensacijų tiek antrajai pakopai, tiek draudžiant pensininkus papildoma bazine pensija, tiek didinant atlyginimus ir t. t. Pajamų šaltinio jūs nenurodote. Manau, jeigu nėra pajamų šaltinio, jis yra menamas. Žinant, kad valstybės biudžeto išlaidų 66 % sudaro socialinė, švietimo ir sveikatos sritys, tai jūs tiesiog siūlote iš socialinės srities atimti maždaug (nei daug, nei mažai) 20 mln. Nuo ko atimti, iš kokių išmokų atimti? Todėl siūlau nepalaikyti jūsų sprendimo.
PIRMININKAS. Kadangi ir vienas, ir antras kalbėjo prieš, aš vis tiek norėčiau suteikti, kad ir už kalbėtų, nes tikrai pažeisime demokratijos principus. Už kalbės Z. Žvikienė. Prašom.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Ačiū, gerbiamasis posėdžio pirmininke. Iš tiesų aš norėčiau paraginti pritarti šiam projektui. Kaip pavyks jį įgyvendinti ir ką pasakys Vyriausybė, aš manau, kad Vyriausybė vis tiek pateiks savo išvadas, ir bus galima nuspręsti dėl lėšų. Nenurodytas lėšų šaltinis, tačiau mes pamirštame kitą paprastą dalyką. Aš pakartosiu. Visos įmonės, darbo priemones nusipirkdamos PVM mokėtojos įsitraukia į apskaitą. Vienintelės darbo priemonės – lengvojo automobilio neleidžiama įsitraukti į pridėtinės vertės mokesčių apskaitą. Ką tai reiškia? Tai reiškia, kad šiandieną smulkusis verslas, faktiškai 99 %, pajamoms uždirbti, ne važinėti kažkur su kažkuo, naudoja lengvuosius automobilius. Mes visi, tiek kairė, tiek dešinė, kalbame apie paramą smulkiajam ir vidutiniam verslui. Gerbiamieji, mielieji kolegos, žinokite, čia iš tikrųjų būtų gana rimta parama. Be to, mes turime galvoti ir apie automobilių parko atnaujinimą tam, kad tie verslo subjektai saugiau važinėtų, turime apsaugoti žmones ir apsaugoti pačią gamtą dėl išmetamųjų dujų. Kaip minėjo pranešėjas, sutaupytų kuro, nes šitos naujos mašinos naudoja kur kas mažiau kuro. Ačiū. Kviečiu palaikyti šį projektą.
PIRMININKAS. Motyvai išsakyti. Kas pritariate įstatymo projektui, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote.
Užsiregistravo 42 Seimo nariai, balsavo 42 Seimo nariai: už – 33, prieš – 1, susilaikė 8. Projektui po pateikimo yra pritarta. Siūloma: pagrindiniu – Biudžeto ir finansų komitetas, svarstyti – birželio 11 d. Aš manyčiau, paprašysim Vyriausybės išvados. (Balsai salėje) Ar galime sutarti, ar yra kokių pastabų? Prašau. S. Jovaiša.
S. JOVAIŠA (TS-LKDF). Po balsavimo norėčiau, kad projekto autorius pagalvotų apie laikiną šio įstatymo įvedimą. Pasižiūrėsime, kokia dinamika per metus ar dvejus. Aš prisimenu tokią labai juodą praktiką, kai viešbučiams buvo pagerinta, o niekas ten nepagerėjo. Būtų gerai. Supraskime filosofiškai, jeigu pirkimai padidės, na, juos tada turi skatinti ir panašiai, jeigu jie padidės, bus galima išlaikyti, biudžetas mažiau praras tada. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū už repliką. Repliką – R. J. Dagys.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Dėl siūlymo, dėl Vyriausybės. Aš noriu pasakyti, tikrai nereikia Vyriausybės išvados, nes buvo pasakyta, kad premjeras pakeis nuomonę. Mes galime drąsiai balsuoti, bet tai yra lėšų suma, apie kurią jūs kalbate, kurios jūs nepakėlėte, kai reikėjo valstybines pensijas atkurti. Dabar nubalsavote, kad jos nereikia.
PIRMININKAS. Kolegos, visi suprantam, kad čia yra tik replika. Jau yra tokia praktika, kai reikalauja biudžeto lėšų, mes prašome Vyriausybės išvados. Ar galime sutarti, kad reikia Vyriausybės išvados? (Balsai salėje) Tada prašom balsuoti. Kas už tai, kad reikia Vyriausybės išvados, balsuojate už, kas turite kitą nuomonę, balsuojate prieš arba susilaikote. (Balsai salėje) Balsuojame, kolegos! Taip, mes jau pabaigėme klausimą, prašau balsuoti.
Kolegos, užsiregistravo 36 Seimo nariai, balsavo 36: už tai, kad būtų prašoma Vyriausybės išvada, – 31, prieš – 2, susilaikė 3. Vyriausybės išvados yra prašoma.
Kolegos, pagal laiką mes turėjome baigti šiandien visus klausimus, aš siūlau pabaigti darbotvarkę, nes yra dar du klausimai, ir po to ramiai eiti ilsėtis.

18.47 val.
Seimo nutarimo „Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą su prašymu ištirti, ar Lietuvos Respublikos sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymas neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai“ projektas Nr. XIIP-343(2) (pateikimas)

1-9 klausimas – Seimo nutarimo „Dėl kreipimosi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą su prašymu ištirti, ar Lietuvos Respublikos sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymas neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai“ projektas Nr. XIIP-343(2). Pranešėja – V. M. Čigriejienė. Prašau.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Vicepirmininkas pirmininkauja, todėl šį nutarimo projektą turiu teikti aš. Leiskite supažindinti jus labai trumpai su kreipimusi į Lietuvos Respublikos Konstitucinį Teismą su prašymu ištirti, ar Lietuvos Respublikos sveikatos priežiūros įstaigų įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymas neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijai. Teikiam antrąjį variantą. Viskas pataisyta pagal Teisės ir teisėtvarkos komiteto pastabas, todėl nenorėčiau jūsų varginti šį vėlų vakarą. Paprastai 42 Seimo nariai kreipiasi į Konstitucinį Teismą ir prašo paaiškinti ta apimtimi, kuria Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos įstaigos vadovams yra pakeičiamos darbo sutarties sąlygos, nustatant darbo sutarties terminą… pagal normų turinį ir reguliavimo apimtį neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijoje įtvirtintam teisinės valstybės principui, teisėtų lūkesčių apsaugos, teisinio tikrumo, teisinio saugumo, lygiateisiškumo ir įstatymo negaliojimo atgaline data principams. Tai tiek norėjau trumpai pateikti.
PIRMININKAS. Jūsų nori paklausti penki Seimo nariai. Klausia I. Šiaulienė. Ruošiasi R. J. Dagys.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Ačiū. Gerbiamoji kolege Vida, aš manau, puikiai suprantate, kad šio kreipimosi tikslas yra ne tiek išsiaiškinti. Jeigu Seimas viso Seimo vardu kreiptis į Konstitucinį Teismą, tai bus stabdomas Sveikatos įstaigų priežiūros įstatymas, kurį mes praeitais metais praeitoj kadencijoje priėmėme. Ten dėl visų įstaigų vadovų numatytas pereinamasis laikotarpis, jis neužkerta kelio net ir buvusiems dalyvauti konkurse ir užimti, jeigu jis yra tik tinkamas, įstaigos vadovo vietą. Ar reikia taip elgtis? Mes patys paneigiame tą įstatymą, dėl kurio tobulinimo ir pereinamojo laikotarpio ilgai diskutavome.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Atsakydama gerbiamajai Irenai, aš viską suprantu, nes daugelio Europos šalių yra įvesta periodinė vadovų atestacija, ko nebuvo mūsų šalyje padaryta. Man atrodo, demokratinėje valstybėje, jeigu žmonės pasitikrins, ar tikrai taip, ar ne, čia niekuo mes nenusižengsime. Kviečiu pritarti šiai nutarčiai.
PIRMININKAS. Klausia R. J. Dagys. Ruošiasi J. Sabatauskas.
R. J. DAGYS (TS-LKDF). Gerbiamoji pranešėja, mes įvedėme tuos pakeitimus vadovaudamiesi tokios šventos rotacijos panacėja. Ar jums neatrodo, kad ta mūsų įvesta rotacija primena tokią situaciją: jeigu plaukia keli laivai, pakeičiame kapitonus vietomis, tai yra rotacija, bet kai šiuo atveju plaukia vienas laivas ir kapitonas išmetamas už borto? Ar čia bus rotacija, jūsų manymu?
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Aš nematau, kad čia bus rotacija, nes dažna vadovų kaita vargu ar duos teigiamą efektą, gerbiamas Rimai. Žmogus, atėjęs vadovauti penkerius metus, dar nespės perprasti tos sveikatos sistemos sudėtingumo. Vadovas turi turėti labai gerą komandą, kad galėtų su ja dirbti ir pats suprasti, ką reiškia vadovauti įstaigai. Geriausių įstaigų vadovų rinkimai rodo, kad vadovai turi turėti gerą komandą ir vertinti darbuotojus, iki siūlelio išmanyti įstaigos specifiką ir technologijas, o naujai atėjęs vadovas tikrai gali neišmanyti. Priklauso, kas yra steigėjas, – savivalda arba Sveikatos apsaugos ministerija. Yra visos garantijos tuos vadovus pakeisti. Aš nesuprantu, kas čia yra? Jeigu įstaiga turi gerus rezultatus, jeigu patenkintas pacientas, patenkinti darbuotojai, nauja įranga, vadovas rūpinasi projektais, kas čia yra? Pasitikrinkim galų gale, jeigu mes nesutariame tuo aspektu. Labai ačiū.
PIRMININKAS. Klausia J. Sabatauskas. Ruošiasi Z. Žvikienė.
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Deja, mano klausimo paklausė. Būtent dėl to, kad jeigu 42 Seimo nariai pasirašė, tai pakaktų kreiptis į Konstitucinį Teismą, norint sužinoti, ar atitinka, ar neatitinka. Darau vieną išvadą – projekto tikslas nėra sužinoti tiesą, o noras sustabdyti įstatymo veikimą.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamasis Juliau, jūs, man atrodo, labai diskutavote komitete. Aš jau nesu tiek kompetentinga, kad jums, kaip teisininkui, dar pasakyčiau kokius nors aiškius teisinius dalykus. Jūs puikiai žinote, išdiskutavote. Pirmą variantą pateikėm, absoliučiai į visas pastabas teikėja atsižvelgė, tai nežinau, ko dar reikia?
PIRMININKAS. Klausia Z. Žvikienė. Ruošiasi V. Kamblevičius.
Z. ŽVIKIENĖ (DPF). Gerbiamoji pranešėja, pritardama jūsų kreipimuisi, noriu pasitikslinti. Ar jūsų kreipimasis yra susijęs būtent su tuo, kad jūs norėtumėte teigti, kad šitaip įstatymų kurti negalima, nes yra iš tikrųjų pažeidžiami žmogaus lūkesčiai, nes einant tam tikras pareigas atsiranda prievolė, jeigu aš teisingai suprantu, dalyvauti konkurse į savo pareigas? Aš manau, kad apskritai jokių įstatymų negalima kurti, kurie galėtų galioti atgaline data. Tai ar šios intencijos prasme jūs ir kreipėtės į Konstitucinį Teismą?
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Taip, jūs esate teisingos nuomonės.
PIRMININKAS. Klausia V. Kamblevičius.
V. KAMBLEVIČIUS (TTF). Atsiprašau, atsisakau klausti.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū pranešėjai, kuri atsakė į visus klausimus. (Plojimai) Kolegos, motyvai dėl viso. Už – V. M. Čigriejienė. Prašom. Prašom iš čia.
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš labai prašyčiau palaikyti šitą nuomonę. Mes gyvename šalyje, kur medicinos pagalba tikrai gerai išvystyta, aš pasakyčiau. Jeigu užsienietis, atvykęs į Lietuvą, vis dėlto kreipiasi į Lietuvos gydymo įstaigą ir gauna kvalifikuotą pagalbą, tai nėra pas mus taip prastai. Jūs pažiūrėkite, kas darosi, jūs manote, kad Londone yra gerai. Neduok Dieve, patekti į valstybinę įstaigą, tikrai nėra gerai. Aš dabar turėjau tokią gimdyvę, kuri Londone gimdė. Į mane kreipėsi žmonės, ką daryti? Ką aš galiu padaryti, jeigu aš neužsiimu praktika, ta gimdyvė Londone, sakau, atvežkit ją į Lietuvą ir pagalba bus suteikta. Prašyčiau tikrai pasielgti protingai. Man atrodo, jeigu mes pasitikrinsime, ar tikrai mes tą įstatymą priėmėme tokį jau gerą ir ar jis neprieštarauja Konstitucijai, tai viskas gerai – ir viskas, aprims aistros. Dabar kam mes 60 % vadovų pakeisime, aš nežinau, padarysime chaosą medicinoje ir tikrai mes nuo to… Dar neįrodyta, ar pagerės kokybė, pakeitus vadovą. Aš nežinau, kad nebūtų taip, kad… Siūlyčiau tikrai būti protingiems ir balsuoti už. Ačiū.
PIRMININKAS. Ačiū V. M. Čigriejienei. Ir prieš – I. Šiaulienė.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Aš noriu kolegai J. Sabatauskui perleisti žodį.
PIRMININKAS. Dar nebuvo tokio meno.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Nebuvo to momento?
PIRMININKAS. Ne.
I. ŠIAULIENĖ (LSDPF). Gerai. Aš prašyčiau nepalaikyti šito kreipimosi. Tikrai džiaugiuosi, kad mūsų medicinoje nėra blogai, ir vadovų rotacija negali pabloginti. Jeigu geras vadovas, tai jis, tikrai turintis pasitikėjimą, sulauks patvirtinimo. Manau, kad tas kreipimasis į Konstitucinį Teismą yra ne išsiaiškinimas o siekis stabdyti įstatymą, juolab kad pakeitimu nei kadencijų skaičius yra ribojamas, nei yra kitų priežasčių. Todėl manyčiau, kad ir Konstitucinis Teismas aiškindamas nepatenkins tų lūkesčių, mes tik sustabdysime įstatymo įsigaliojimą ir normalią vadovų rotaciją. Kviečiu nepritarti.
PIRMININKAS. Motyvai pasakyti. Prašom balsuoti. Kas pritariate sprendimo projektui, prašome balsuoti už, kas turi kitą nuomonę, balsuoja prieš arba susilaiko.
Užsiregistravo 40 Seimo narių. Balsavo 40 Seimo narių: už – 34, prieš nėra, susilaikė 6. Seimo sprendimo projektui po pateikimo yra pritarta. Ir siūlomas pagrindiniu – Teisės ir teisėtvarkos komitetas, papildomu – Sveikatos reikalų komitetas. Svarstyti gegužės 28 d. Prašom. Replika po balsavimo.
J. RAZMA (TS-LKDF). Aš dėl komitetų norėčiau.
PIRMININKAS. Dėl komitetų. Prašom.
J. RAZMA (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, kadangi žinome, jog Teisės ir teisėtvarkos komitetas vieną kartą tokiam kreipimuisi yra nepritaręs, tai vėl mes sugaišime laiko, atiduodami tam komitetui. Aš siūlau pagrindiniu komitetu skirti Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetą, nes tai yra valdymo klausimai, kadencijos, rotacijos. Siūlau balsuoti alternatyviai dėl pagrindinio komiteto.
PIRMININKAS. Kolegos, ar yra kitokių pasiūlymų? (Balsai salėje) Gal galime bendru sutarimu, nes Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkas gal ir nenori svarstyti. J. Sabatauskas – prašom. Gal iš karto galime?
J. SABATAUSKAS (LSDPF). Aišku, Seimo valia paskirti pagrindinį komitetą tokį, kokį Seimo dauguma mano. Tačiau Teisės ir teisėtvarkos komitetas, prieš tai svarstydamas, siūlydamas grąžinti iniciatoriams tobulinti, nurodė trūkumus, grąžinti iniciatoriams tobulinti, teisingai, nurodė trūkumus ir, kaip kolegė V. M. Čigriejienė teigia, atsižvelgė į tas pastabas. Čia Seimo valia, kokį komitetą paskirsite. Dėl šito aš čia nesideginsiu. Bet tik noriu pasakyti apie teisėtus lūkesčius. Kai kurie žmonės išdirba 20–30 metų, sulaukia anūkų, o teisėti lūkesčiai padaryti karjerą ir tapti įmonės vadovu, taip ir… nesulaukia tų lūkesčių.
PIRMININKAS. Ponas Juliau, ačiū. Kolegos, kadangi neatsiėmė pasiūlymo, bus alternatyvus balsavimas, kad pagrindiniu komitetu skirtume Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetą. Kas už šį pasiūlymą, balsuoja taip, kas turi kitą nuomonę, balsuoja būtent už Teisės ir teisėtvarkos komitetą. Už balsuoja – už Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetą, kas balsuoja prieš, balsuoja už Teisės ir teisėtvarkos komitetą. Prašom balsuoti alternatyviai. Kas už, balsuoja už Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetą, kas prieš, už Teisės ir teisėtvarkos komitetą.
Užsiregistravo 39 Seimo nariai. Balsavo 39 Seimo nariai: už – 32, prieš – 7. Pagrindinis – Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas. Papildomi – Teisės ir teisėtvarkos komitetas ir Sveikatos reikalų komitetas. Svarstymas gegužės 28 d.
Kolegos, pereiname prie paskutinio. Prašom, dar turi…
V. M. ČIGRIEJIENĖ (TS-LKDF). Gerbiamieji kolegos, aš noriu padėkoti Seimo nariams už supratimą. Paprašyčiau gerbiamojo vicepirmininko pakeisti datą, nes jūs numatėte gegužės mėnesio gale. Reikia numatyti šitą mėnesį, kitą savaitę. Ačiū. (Balsai salėje) Kaip neįmanoma? Klausykite, jūs man tik nepasakokite, kad yra neįmanoma. Viskas yra įmanoma, jeigu yra noras. (Šurmulys salėje)
PIRMININKAS. Kolegos, kadangi yra trys komitetai, mes žinome, kad dirbame kitą savaitę, po to vieną ilsimės, mes galėtume, aišku, truputį perkelti, ir perkelti į gegužės pirmąsias dienas, geriausia į gegužės 9 d., būtų ketvirtadienis. Kolegos, tikrai, aš manyčiau, visi spėtume. Dėl datos ar galime sutarti bendru sutarimu? Galime. Ačiū. Gegužės 9 d.

19.00 val.
Seimo protokolinio nutarimo „Dėl Antano Algimanto Miškinio peticijos“ priėmimas

Kolegos, paskutinis rezervinis 2 klausimas – Seimo protokolinio nutarimo „Dėl Antano Algimanto Miškinio peticijos“ projektas. Pranešėjas – P. Čimbaras. Prašom.
P. ČIMBARAS (DPF). Gerbiamieji kolegos, aš jūsų ilgai nevarginsiu, nes daug Seimo narių jau pavargo. Vadovaudamasis Peticijų įstatymo ir Seimo Peticijų komisijos nuostatais teikiu išvadą dėl A. A. Miškinio peticijos. Seimo Peticijų komisija šių metų balandžio 10 d. posėdyje išnagrinėjo A. A. Miškinio peticiją „Dėl Lietuvos Respublikos administracinių ginčų komisijos įstatymo papildymo“ ir priėmė sprendimą atmesti peticija pateiktus pasiūlymus. Atsižvelgdamas į tai, prašau pritarti komisijos išvadai ir priimti Seimo protokolinį nutarimą atmesti pasiūlymą pakeisti Administracinių ginčų komisijos įstatymą, kaip siūlo pareiškėjas.
PIRMININKAS. Gerbiamieji kolegos, galime turbūt bendru sutarimu pritarti Peticijų komisijos nutarimui.

19.03 val.
Informaciniai pranešimai

Prasideda Seimo narių pareiškimai. Seimo pareiškimų nematau. Yra vienas kreipimasis į Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininką. Kreipiasi K. Masiulis. Pareiškimas dėl tarpparlamentinių ryšių grupės įkūrimo. Pranešu, kad Tadžikistano Respublikos grupės 2013 m. balandžio 18 d. posėdyje buvo išrinktas pirmininkas K. Masiulis, jo pavaduotojais – J. Vaickienė ir V. Simulikas. Grupę sudaro 15 narių. Kolegos, daugiau pareiškimų nėra. Prašom registruotis ir baigiame posėdį.
Užsiregistravo 32 Seimo nariai iš 141.
Ir skelbiu baigtą šių metų balandžio 18 d. (ketvirtadienio) vakarinį plenarinį posėdį. (Gongas)
